bet · G401CU29 · 1980-12-31 00:00:00 — I motion 1449 (c,s,m,fp) föreslås att iMalmöhus län skall få rätt att fördela bostadsbyggandet inom sitt län - sålundaen fördelning på kommuner även inom det gemensamma kommunala organetsverksamhels-område. Med hänsyn, till nyssnämnda förslag om ramsyslemet kommeremellertid behovet av ytterligare överväganden i denna fråga att minska.Motionen avstyrks därför. CU1980/81:29 35 4.3.3 Åtgärder för att öka byggandet I motionerna 1071 (s) yrkande 2 ochäven 1855 (vpk) förs fram förslag mot bakgrund av syftet att främja ytterligarebygginitiativ - initiativ som hålls tillbaka genom osäkerhet ommöjligheterna att hyra ut lägenheterna lill det pris de borde betinga för atttäcka väntade kostnader. Dessa förslag behandlas nedan under 4.5.3.Skatteutskottet har (SkU 1980/81:26 och 37) behandlat förslag i motionerna 510(vpk) och 1565 (s) om att slopa mervärdeskatten för vissa hyres- ochbostadsrältslägenheter. Civilulskottet kommer senare att behandla förslag imotion (s) om att sänka den garanterade räntan i nyare årgångar hyreshus. 1 budgetproposition redovisade bosladsministernbedömningen att några generella åtgärder för att stimuleraombyggnadsverksamhelen inte behövdes. Hon ansåg det emellertid finnas behov avomedelbara stimulansåtgärder för nybyggandet. Regeringen föreslog mot dennabakgrund den produklionskostnadsbelåning som sedermera godkänt. Enligi vad utskottet erfarit övervägs inom regeringenskansli bl. a. möjligheten lill ändringar i mark- och konkurrensvillkoren. Också i motion 853 (s) yrkande 1 begärs åtgärder för attbostadsbyggandet ökas i riket. Något kvantitativt mål ställs dock inteupp. I sin motivering pekar motionärerna på byggnadsverksamhetens betydelse förträ- och möbelindustrin särskilt avseende . Lokalt förankrat är ocksåkravet i motion 849 (vpk) på åtgärder för att öka bostadsbyggandet i Värmlandslän med inriktning på en ökad andel bostäder i flerfamiljshus. Enligt utskottets mening skulle ett bifall till förslageninte tjäna något praktiskt syfte. Önskemålen om ett ökat bostadsbyggande ärobestridda. Motionärernas allmänna syfte får därmed anses tillgodosett. I motion 1457 (vpk) yrkande 2 föreslås att hosregeringen hemställer om att förslag föreläggs om sådanaändrade förutsättningar och villkor för finansieringen av bostadsbyggandet somkan såväl stimulera bostadsbyggandet som ge lägre hyror. Ett motsvarandeyrkande avslogs av senaste (CU 1979/80:22 s. 31-32). Utskottet har inte heller nu funnit skäl förorda en sådanallmänt hällen begäran. Utskottet noterade i betänkande CU1979/80:22 (s, 32) all fördelningen av nyproduktionen läggs fast genomkommunala beslut, vilkas innehåll förutsatts påverkas av den lokala efterfråganpå skilda bostadstyper. Inle från något håll torde krävas möjlighet tilldirekta statliga ingripanden som begränsar dessa kommunala befogenheter. Statsmakterna har gjort uttalanden om bostadsbyggandetsinriktning på olika hus- och lägenhetstyper, uttalanden som avsetts varavägledning för kommunerna. Även dessa uttalanden utmynnar i hänvisningar lilleflerfrå- CU1980/81:29 36 Statstnakterna har också gjort allmännauttalanden om riktlinjer för markfördelningen. De innebär bl. a. dels attsträvan att fördela marken rättvist mellan byggherrarna bör underordnas de kravsom en rationell produktion ställer, dels att de allmiinnyttiga och kooperativabostadsföretagen bör ha en dominerande ställning inotn produktionen avflerbostadshus. har dock strukits under det önskvärda i alt behålladet konkur-renselemenl som ligger i att byggandet sker i olika företagsformer.Till delta kommer att statsmakterna i skilda sammanhang har sökt påverka produktionensinriktning genom lånevillkor m. in. som påverkar byggherrarna. I motion 1457 (vpk) yrkande 1 b föreslås uttalaatt nyproduktionen främst skall avse hyresbostäder som förvaltas avallmännyttiga bostadsföretag. I motion 1455 (vpk) yrkande 4 föreslås vidareriksdagen begära att de samhällsekonomiska och sociala konsekvenserna av ettökat småhusbyggande utreds. När det gäller fördelningen mellan flerbostadshus ochsmåhus liksom beträffande de allmånnytliga förelagens andel finns enligtutskottets mening inte anledning alt göra några ytterligare uttalanden frånriksdagens sida. De tidigare uttalandena har inte ändrats genom några beslutoch får anses i viss mån tillgodose även motionärernas intressen. Det finnsenligt utskottets mening inte heller anledning all i elt läge närsmåhusbyggandet minskar påkalla en särskild utredning om konsekvenserna av ettökande sådant byggande. Motionsförslagen avstyrks därför. Vidare har i flera motioner tagits upp förslag om attbyggandet skall inriktas så att det tillgodoser olika angivnaeflerfrågeinlressen. I inotion 839 (s) föreslås påkalla en utredningav ungdomars situation på bostadsmarknaden: i första hand vill man få en klarbild av situationen för att få planering och åtgärder som hindrar all1960-lalets bostadsproblem upprepas. Den socialdemokratiska gruppmotionen 1071innehålleri yrkande 4 förslaget att skall påkalla en kartläggning avde ungas bostadsbehov och begära att åtgärder vidtas för att minskabostadslöshelen bland ungdomen. Utskottet delar den i motionerna uttryckta uppfattningenall det i vissa kommuner visat sig en brist på bostäder. Utskottet delar ocksåbostadsministerns uppfattning alt det är angeläget alt kommunerna i sinplanering särskilt beaktar bl. a. ungdomarnas behov av bostäder. Detta kan lasig uttryck i att man för bl. a. ungdomarnas behov behöver bygga fler mindrelägenheter, något som kan påverka även fördelningen mellan småhus och flerbostadshus.Frågan faller, enligt tidigare samstämda uppfattningar, inom ramen för denkommunala bostadsförsörjningsplaneringen. Särskilda åtgärder har vidtagits föratt regeringen skall kunna följa bostadsbyggnadsfrågorna iStorstockholmsområdet. Det finns emellertid inte anledning för att nupåkalla någon generell kartläggning eller utredning. Behovet av bostäder för äldre las också upp i fleramotioner. I motion 1460 (s) föreslås begära att åldreberedningen fåri uppdrag att utreda CU 1980/81:29 37 konsekvenserna för samhället och för de äldre. Defrågeställningar som motionären tar upp faller emellertid redan inom ramen förberedningens direktiv. Motionärens intresse får därmed anses tillgodosett utannågon åtgärd från sida. Ett stimulanssyslem för ett meningsfulltflergenerationsboende föreslås i motion 838 (m). Motionärerna anför bl. a. attdet inle är tillräckligt att i denna fråga hänvisa lill kommunernas planeringoch till att låneregler och byggnormer inle hindrar ett sådant byggande. Detbehövs ett statligt engagemang på bostadsplaneringssidan. Utskottet kan ansluta sig till motionärernas uppfattningatt ett byggande, liksom ombyggnad, i motionärernas anda kan vara elt medel alttillgodose krav på smålägenheter för såväl äldre som ungdomar med de speciellafördelar del erbjuder ur omsorgssynpunkt. Utskottet är emellertid inte berettalt förorda någon statlig styrning, ens genom särskilda stimulanser, avbostadsbyggandet i denna del. Motionärernas intressen torde få tillgodoses inomramen för den påverkan som efterfrågan kan ge. I motion 1842 (s) föreslås begära åtgärder föratt tillgodose behovet av genomgångsbostäder för invandrare som väntar påuppehålls- och arbetstillstånd. Motionärerna anger som en möjlighet att detupprättas en bosladsbank i lämpliga kommuner. Den nya utlänningslagen innebär bl. a. att del successivtskall införas en ordning som innebär att uppehållstillstånd skall ha ordnatsföre inresan om del inle gäller flyktingar och vissa anhöriga till invandrare. Bostadsbehov av i motionen angiven typ kan naturligen intealltid få uttryck i en konkret lokal efterfrågan som påverkar den kommunalaplaneringen och bostadsbyggandet. Del finns i många kommuner tillgång på ledigabostäder av god kvalitet som i många fall kan utnyttjas för detta ändamål ochdärmed tillgodose ett, som motionärerna anför, växlande behov. Frågan omstatliga åtgärder torde prövas i del löpande arbetet. Den invandrarpolitiskautredningen prövar övergripande frågor som bl. a. den fortsatta inriktningen avåtgärder för invandrare. föreslås genom motion 1091 (vpk) uttala sillstöd till handikapprörelsernas krav beträffande räuen lill eget boende förhandikappade. I motiven för yrkandet, intagna i motion 1088, hänvisas lillmotionärernas och handikapprörelsens allmänna syn på bostadspolitiken. Detanförs alt motionärerna sett det som väsentligt att även i en motion omåtgärder för handikappade betona anslutningen till dessa bostadspolitiska krav. Utskottet har ingen invändning mot vad motionärerna anförnär de avser att stryka under vikten av att kommunerna beaktar behovet av egnabostäder för människor som tvingas acceptera institutionsvård därför att delsaknas för dem lämpliga bostäder och serviceinsatser. Detta kan emellertid interimligen leda till alt skulle godkänna motionärernas allmännabostadspolitiska krav. 1 den mån de konkretiserats i motionsyrkanden CU1980/81:29 38 sakbehandlas dessa i övriga delar av detta belänkande. Det föreslås i motion 1455 (vpk) yrkande 1 att riksdagenskall begära elt program förvidareulveckling av redan befintligaflerbosladsområden till mer kollektiva boendeformer. De flesta konkreta komponenter som motionärerna anger iett sådant program behandlas, om än separat, i skilda sammanhang. Frågan omöversyn av hyreslagen i angivet syfte har väckts i en till lagutskottethänvisad motion (s). Bostadsförmedlingens anvisningsmöjligheter liksom boendeinflytandefrågornaknyter direkt an därtill. Frågan om lån till inventarier m. m. behandlas nedan(4.8). Nedan behandlas också frågan om byggnadsforskningen på området.Motionärernas reella önskemål behöver därför inle täckas in av ett särskiltprogramarbete. Slutligen, i detta sammanhang, föreslås i motion 1852(vpk) yrkande 2 alt bör begära förslag om åtgärder som hindrarbyggande med s. k. strimlade lån och leder till en avveckling av dennafinansieringsform. Åtgärder som begränsar de skattemässiga fördelarna av ensådan belåning vidtogs (SkU 1979/80:11). Frågan har, även när delgäller eventuella åtgärder inom bostadslångivningens ram, anknytningai- tillskattemässiga avgöranden. Frågan kan även påverkas av aviserade mer allmänna bedömningarav skatlepolitisk/bostadspolitisk karaktär. Det finns därför nu inte anledningtill ytterligare åtgärder från sida. 4.5 Statliga lån och generella bidrag till bostadsbyggande 4.5.1 Bostadslån m. m. Utskottet tillstyrker att riksdagengodkänner vad bostadsministern förordat i fråga om revisor i vissabostadsrättsföreningar och förstärkt konsumentskydd för småhusköpare. Förslaget i motion 834 (m) yrkande 2 innebär att riksdagenskulle påkalla överväganden om möjliga åtgärder i syfte att stödja särskiltsvårt drabbade ägare lill mögelangripna hus - husägare som inte kan fåersättning via skadestånd e. d. Mofionärerna anger inte närmare om syftet ärett rent kreditstöd, krediter med räntebidrag som vid ombyggnad eller ensärskild kompensation. Möjligheterna att få bostadslån vid ombyggnad i dessa fallbegränsas nu utom av lånereglerna bl. a. av svårigheterna alt ställa densäkerhet som krävs. Utskottet anser för sin del dock inle att det bör övervägasnågot särskilt generellt ansvarsöverlagande från statens sida. Del kanemellertid förutsättas att staten som långivare kan kombinera sittbostadspolitiska ansvar med åtgärder för att i angivna och liknande fall skyddaredan gjorda åtaganden i de relativt nya hus det är fråga om och att dettaskulle kunna motivera undantagsregler för vissa fall. Detta får emellertidprövas av regeringen i den löpande verksamheten. Det finns inte tillräckligaskäl för att begära en särskild översyn. CU1980/81:29 39 Härtill knyter an också förslaget imotion 1453 (c) där det föreslås att fastighetsägare som drabbats avsättningsskador eller motsvarande skall kunna få bostadslån för reparationer. Utskottet noterar att ersättningsmöjligheterna vidsättningsskador genom sprängning också kan vara små genom svårigheten attkonstalera elt erforderligt samband. Ansvarsmässigt finns dock i dessa fall ettstfikt ansvar (se LU 1976/77:3). Svårigheterna är här inte lika ofta som vidmögelskador' knutna till relativt nya hus méd därav följande svårigheter attställa säkerhet. Motionären betonar också syftet att få lån till mer förmånligavillkor än vad som kan erbjudas på den oprioriterade marknaden. Även dessafrågor torde få övervägas i det löpande arbetet utan någon begäran om utredningfrån sida. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om räntebidrag för vissa lokaler som tillkommer med stöd avboendemiljöbidrag. Förslaget torde vara avsett att medföra ändringar ibostadsfinansieringsförordningen och motsvarande äldre bestämmelser. Utskottet har inte heller någon erinran mot regeringensförslag beträffande räntebidraget vid ombyggnad av småhus som skall bebos åvlånlaga-ren. I motion 1457 (vpk) yrkandena 4 a och b föreslås ändraderegler för upptrappning av den garanterade räntan. Utskottet konstaterar attförslagen beträffande flerbostadshus inte utgår från eljest gällande principermed syfte att åstadkomma utjämning över fiden. När det gäller egnahem börprincipen som tidigare också vara alt fåneutralitet mellan olika boendeformer. Utskottet noterar att frågan om de garanteraderäntenivåerna för hyreshus fr. o. m. kommer att behandlas i ett senarebetänkande med anledning av förslag i proposition 1980/81:118 jämte motioner. Motion 1847 (s) utmynnar i förslag om ett uttalande attlånereglerna för garage lill bostäder bör samordnas. Utgångspunkten är attgränsen för att lokaler skall kunna belånas som bostadskomplement är attlåneunderlaget är högst . per ärende - inte per lägenhet. Därmedgynnas småhus som skall bebos av låntagaren i jämförelse med flerbostadshus ochsmåhus som upplåts med bostads- eller hyresrätt. Enligt även utskottets mening bör reglerna ses över. Deltorde kunna vara möjligt att utan administrativa negativa effekter åstadkommaen belåning av egnahem som inte ger dem fördelar i dessa hänseenden före andraboendeformer. Vad utskottet anfört bör med anledning av motionen somsin mening ge regeringen till känna. Förslaget i motion 629 (s) är att ett bidrag motsvaranderäntebidrag skulle lämnas för projekteringskostnader i avvaktanpå alt kostna- CU1980/81:29 > 40 derna kommer att beaktas vid en senare belåning. Syftet äralt därmed stimulera en projektreserv. Elt stöd till projekteringskostnader har tidigare gettsfrån arbetsmarknads-mässiga utgångspunkter. Utskottet vill inte utesluta attett lämpligt uppbyggt sådant stöd kan ha vissa stimulanseffekter. Delta fåremellertid bedömas i mer generella sammanhang. Utskottet har för sin del inteansett att genom ett bifall till motionen bör ta ställning för detdär framlagda förslaget, 4.5.3 Hyresförlustlån m. m. Hyresförlustlångivningen harupphört i och med utgången av . För att stimulera produktionen avlågenheter i flerfamiljshus föreslås dock i motion 1071 (s) yrkande hos regeringen begär förslag om en tvåårig uthyrningsgaranti ienlighet med de regler som gällt för hyresförlusllån. I motion 1855 (vpk)yrkandena 1 a och 2 föreslås att skall uttala sig för återinförandetav hyresförlustlån för förluster som uppkommer hos deallmännyttiga bostadsföretagen. föreslås i motionen att hittillsbeviljade lån till dessa förelag efterges i sin helhet och att reglerna föreftergift av redan beviljade lån ändras. Några nya skäl att förlänga hyresförlusilångivningen försinte fram i den angivna (vpk)-motionen. Utskottet har därför inte funnitanledning frångå sitt tidigare beslut. Inte heller har utskottet funnit detmotiverat ändra eftergiftsreglerna. Motionsförslagen avstyrks därför. Den temporära hyresgaranti som föreslås i (s)-motionensyftar till att stimulera nyproduktionen av lägenheter i flerbostadshus. mening bör eventuella stimulansåtgärder avseende bostadsbyggandetges en inriktning som innebär att produktionen kommer alt avse bostäder somefterfrågas. Den av utskottet tidigare intagna ståndpunkten att en bostadsproduktionpå lager för senare behov inte främjar de verkliga bostadsbehoven står därmedfast. 4.6 Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. I regeringens förslag förordarbostadsministern (s. 62-71) att inkomst-gränserna för förbättringslånen skallhöjas till 33 000 för ensamslående och till 49 000 för gifta. Samtidigtföreslås att en räntesats på skall tillämpas endast på den del avförbättringslånet som avser kostnader . 1 sin motivering anförbosladsministern alt nu gällande regler har skapat en tröskeleffekt vad gällerräntekostnaderna vid en godkänd kostnad på . Utskottet tillstyrker förslagen i denna del.Anslagsfrågorna behandlas nedan. CU1980/81:29 41 I motion 251 (s) hemställs attriksdagen hos regeringen skall begära en översyn av bidragen till boendeserviceför personer med grava funktionshinder. Motionärerna pekar bl. a. på allstatsbidrag bör kunna utgå för de merkostnader som uppkommer då lägenheter medboendeservice uppförs. Enligt motionärernas mening bör dessutombosladsanpassningsbidrag kunna utgå även till icke-individanpassadhandikappbostad. Vid 1979/väcktes en motion (s) varibegärdes en skyndsam översyn av de statliga bidragen för produktion och driftav lägenheter för boendeservice åt personer med svårt handikapp. 1 anledning avmotionen anförde civilulskottet (CU 1980/81:22 s. 49) att det delademotionärens bedömning att del fanns oklarheter i fråga ombosladsanpassningsbidragens faktiska effekter. Utskottet ansåg därför allregeringen på lämpligt sätt borde föranstalta om en utvärdering avbidragssystemet. Detta gav också regeringen lill känna. Den begärda översynen har påbörjats, och en redogörelseför dess huvudsakliga inriktning och genomförande lämnas i propositionen (s.70). Den av handikappinstitutet genomförda kartläggning somöversynens första del innefattar är i princip avslutad, och en rapportväntas . Den närmare inriktningen av översynens andra etapp kommer allbedömas med utgångspunkt bl. a. i resultatet av den genomförda kartläggningen. Genom nu pågående översyn får motionens krav vad avser bostadsanpass-ningsbidragenanses vara tillgodosett. 4.7 Bidrag och lån fill förbättring av boendemiljön / I motion 107] (s) yrkande 9föreslås att grunderna för lån och bidrag ändras så att möjligheten till stödinle begränsas av de nu gällande, vid föregående riksmöteinförda5/;(7>/-eg/en7fl (se CU 1979/80:22s. 50 ff.). Slödel bör enligtmotionärerna kunna ges redan i förebyggande syfte innan bristerna blivitalltför svåra. Motsvarande förslag förs också fram i motion 1456 (vpk) yrkande2. De nu gällande begränsade reglerna har tillkommitföregående år. Det har inte anförts några nya skäl utöver de redan då anfördaoch beaktade för motionärernas ståndpunkt. Motionsyrkandena avstyrks därför. Motion 1456 (vpk) innefattar i yrkande 1 förslaget allbidrag skall kunna utgå med upp lill i vissa fall. Den högstabidragsandelen är nu av godkänd kostnad, dock högst /lägenhet. Bidragsreglerna förbättrades i denna del så sent som år1980. Det finns enligt utskottets mening inte tillräcklig anledning all nuöverväga ytterligare förbättringar. Ram- ochanslagsfrågorna behandlas nedan. CU1980/81:29 42 4.8 Lån till inventarier i vissa specialbostäder Inventarielån utgår för inventarieri bostad som är avsedd att hyras ut i möblerat skick och tillgodoser ett merakortvarigt behov för ensamstående person eller annat mindre hushåll.Långivningen omfattade /80 drygt 300 bostäder. Något förslag lill ändringar i de ovan nämnda reglernalämnas inte i propositionen. Däremot föreslås i motion 1455 (vpk) yrkande 3 attstatliga lån bör utgå till utrustning och inventarier i kollektivhus.Civilulskottet avstyrkte under föregående (CU 1979/80:22 s. 52) ettlikalydande motionsförslag (vpk). Den av utskottet härvid framförda synpunktenatt tillhörande frågor får belysas i pågående försök och forskning om kollektivbostäderstår fast. Motionsyrkandet avstyrks därför. I budgetpropositionen föreslås enhöjning av det statliga bostadsbidraget med . per barn och år från 1 860kr. Utskottet biträder förslaget i propositionen. Vidbehandling av motsvarande förslag har utskottetenhälligt tillstyrkt en höjning av det statliga bostadsbidraget. 4.9.2 Statskommunalt bostadsbidrag (SKBB) Statskommunalt bostadsbidrag (SKBB)kan utgå till barnfamiljer och hushåll utan barn. I motion 1450 (m) begärs förslag till avveckling av SKBBtill hushåll utan barn. Frågan om utformningen och inriktningen av bostadsbidragenutreds f. n. av bostadsbidragskommittén. Kommittén avser att under sommaren1981 avge elt principbetänkande. förslag och behandlingen av detbör avvaktas. Mot bakgrund av pågående utredningsarbete avstyrks motionen. SKBB utgår avbostadskostnaden mellan vissa s. k. hyresgränser. Den nedre hyresgränsen ärgemensam för alla grupper för vilka SKBB kan utgå. F. n. är den . I budgetpropositionen föreslås alt den höjs till . fr. o. m. den 1januari 1982. I motionen 1454 (vpk) CU1980/81:29 43 yrkande 1 c föreslås att gränsen behålls oförändrad på 500kr. De övre hyresgränserna varierar beroende på antaletpersoner i hushållet. 1 budgetpropositionen och i motion 1454 (vpk) yrkande 1 cföreslås all gränserna höjs. De olika förslagen samt gränsernas nuvarande nivå framgårav nedanstående sammanställning. Övre hyresgränser kr/månad Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 eller flera barn Förslagen i budgetpropositionenanges innebära att de övre hyresgränserna för barnfamiljerna ligger över1981 års nivå. Vad i budgetpropositionen föreslagits om ändradehyresgränser innebär sammanfattningsvis följande. För de hushåll som år 1982får boendekostnader som ligger . övrehyresgränser utgår oförändrat bostadsbidrag. För de barnfamiljer och makar utanbarn som får en större ökning av boendekostnaderna medförförändringarna av hyresgränserna ett ökat bostadsbidrag eftersom den övrehyresgränsen föreslås höjas mera än den nedre. För dem som för fårboendekostnader års övre hyresgräns minskar bidraget med . permånad pä grund av höjningen av den nedre inkomstgränsen. Detta minskade bidragkompenseras dock för hushåll med 2 barn eller flera om den i budgetpropositionenföreslagna och av utskollei ovan tillstyrkta höjningen av det statligabostadsbidraget genomförs. Som framgår ovan medför förslagen i budgetpropositionen omändrade hyresgränser alt bostadsstödet kommer att förbättras för det storaflertalet bostadsbidragstagare. Totalkostnaden för staten och kommunerna avförslagen i motion 1454 (vpk) om oförändrade nedre hyresgränser samt om höjdaövre hyresgränser ligger i storleksordningen 300 milj. kr. Enligt utskottetsmening får de ändringar av hyresgränserna som föreslås i budgetpropositionengodtas inom ramen för tillgängliga resurser. Motion 1454 (vpk) yrkande 1 cavstyrks med hänvisning till del anförda. CU 1980/81:29 44 I budgetpropositionen (s. 62-63)behandlas frågan om Inkomstprövning för bidragslagare med studiemedel. Tillgrund för inkomstprövningen i bostadsbidragssystemet ligger den taxeradeinkomsten. Studiemedel ingår sålunda inte i den bidragsgrundande inkomsten.Bostadsministern, som i budgetpropositionen konstaterar alt studerandeföljaktligen har större disponibla medel och en bättre ekonomisk situation änvad som framgår av den bidragsgrundande inkomsten anser alt studiemedel enligt4 kap. studiestödslagen (1973:349) bör räknas in i den inkomst som ligger lillgrund för bostadsbidrag. Förslaget anges emellertid få vissa negativaengångs-effekler om det genomförs . Därför förordas att hälften avett hushålls samlade studiemedel räknas in i den bidragsgrundande inkomsten förbidragsårel 1982 och hela beloppet fr, o, m. bidragsårel 1983, I tre motioner behandlas frågan om beräkning avstudiemedel vid bestämning av bostadsbidrag. 1 motion 1071 (s) yrkande 6föreslås att inle godkänner vad i budgetpropositionen förordas om atthela beloppet av ett hushålls samlade studiemedel skall räknas in i denbidragsgrundande inkomsten fr. o. m. . Motionärerna accepterardäremot regeringens förslag för .