bet · G401SfU22 · 1980-12-31 00:00:00 — Motionärerna i motion 920 av m.fl. anser attförslagen i propositionen inte är tillräckliga för att bevara studiehjälpensvärde. De föreslår att även inackorderingstillägget skall höjas från nuvarande315 till . och alt inkomstgränserna för inkomstprövat och behovsprövattillägg skall räknas upp ytterligare. Motionärerna begär att den nedreinkomslgränsen för inkomstprövat tillägg till ensamstående vårdnadshavarefastställs till . och att den gräns där en högre reduktionstakt avtillägget inträder höjs till . Beträffande det behovsprövade tilläggetföreslås att inkomstgränsen höjs till . Motionärerna beräknar attförslagen medför en ökad belastning på anslaget Studiehjälp m. m. med 10 milj.kr. och de begär att anslaget räknas upp med motsvarande belopp. SfU1980/81:22 14 Utskottet anser sig mot bakgrund avdet slatsfinansiella läget inte kunna förorda förbättringar inom studiehjälpensområde utöver de som föreslagits i propositionen. Utskottet biträder därförpropositionen i motsvarande delar och avstyrker bifall till de förenämndayrkandena i motion 920. Om den studerande kan erhålla färdbiljett till lägre prisän resetilläggens belopp, t. ex. på grund av särskild prissättning somfastställs av kommun eller landstingskommun eller av kommunalt ellerlandstingskommunalt trafikföretag eller enligt bestämmelse om särskildprissättning för viss kategori av resenär, reduceras resetilläggel imotsvarande mån. I motion 1618 av och erinras omatt gällande bestämmelser om studiehjälp innebär att studiehjälp för läsår om40 veckor endast kan utgå och att detta tillsammans medbestämmelserna om reducering av resetilläggen vid särskild prissättning medföratt vissa elever inte får täckning för sina resekostnader under månadernaaugusti och juni. Med hänsyn till att statens utgifter för resetilläggetreduceras när särskild prissättning förekommer anser motionärerna del rimligtatt elever med periodkort får resetillägg även månaderna . Utskottet prövade ett liknande motionsyrkande vid 1977/78års och framhöll då i betänkande SfU 1977/78:18 att problemet medgymnasieelevernas ersättning för resor underen följd av år uppmärksammats av CSN och . I flertaletfall hade frågan kunnat lösas så, att eleverna inte åsamkats några extrakostnader för dessa resor. Utskottet förutsatte att CSN och förbundet även ifortsättningen följde utvecklingen på området och genom underhandlingarna medberörda trafikföretag sökte nå fram till en för alla elever likartad lösning. Ibetänkandet erinrade utskottet också om att såväl studiestödsutredningen somkommunalekonomiska utredningen föreslagit att kommunerna helt borde ta överansvaret för gymnasieelevernas inackordering och resor. Frågan om ansvaret för gymnasieelevernas inackordering ochresor har varit föremål för förhandlingar mellan regeringen och de bådakommunförbunden och bereds fortfarande inom . 1 avvaktan påatt frågan får en slutgiltig lösning anser utskottet att åtgärder även ifortsättningsvis bör vidtas från CSN:s och Svenska kommunförbundets sida föratt undvika att vissa elever själva får stå för kostnaderna för resor undermånaderna . Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion1618. Genom riksdagsbeslut vidgades fr. o. m. den 1juli möjligheterna att få återbetalningsplikliga studiemedel inomstudiehjälps-systemet (prop. 1978/79:153. SfU 1978/79: 20, rskr 319). Reformenberörde främst 18-19-äringar, vilka under förutsättning att de brutit denekonomiska gemenskapen med föräldrarna, fick rätt till återbetalningspliktigastudiemedel med så stort belopp alt det tillsammans med övrig studiehjälp och SfU1980/81:22 15 andra studiesociala förmåner som eleven är berättigad tillmotsvarar vad som kan utgå i studiemedel inom studiemedelssystemet. I propositionen anmäler departementschefen alt han givitCSN i uppdrag att utvärdera reformens effekter och att lämna de förslag tillförändringar av reglerna som denna utvärdering kan ge anledning till. Bakgrundentill uppdraget är att antalet ansökningar från 18- 19-åringar om återbetalningspliktigastudiemedel på grund av att de brutit sambandet med föräldrarnas ekonomi harstigit i sådan takt, att det enligt departementschefens uppfattning finnsanledning att ifrågasätta om stödet utnyttjas av andra än dem avsettskulle ha tillgång till det. I propositionen framhålls att ett särskilt problemär att de intyg, som ligger till grund för bedömningen av om eleven skallanses vara frikopplad från föräldrarnas ekonomi, i mycket hög utsträckningutfärdas av jämnåriga studiekamrater till eleven. I motion 920 av m.fl. erinras om attsocialförsäkringsutskottet i betänkande SfU 1978/79:20, vilket godkändes avriksdagen, anfört bl. a. följande: Ett villkor för att den studerandeskall erhålla återbetalningspliktiga studiemedel utan prövning mot föräldrarnasekonomi bör enligt utskottets mening vara att sambandet med föräldraekonominhar brutits. I allmänhet torde detta vara fallet om eleven stadigvarandeflyttat hemifrån. Den studerande bör genom en försäkran, styrkt med intyg,utlåtande eller dylikt från någon utomstående som har möjlighet att bedömaelevens situation, t. ex. skolkurator eller studierektor, klargöra att detnämnda villkoret är uppfyllt. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen av att de utgår från att regeringen utandröjsmål vidtar de åtgärder som krävs för att beslut efterlevs ochinte sätts ur spel genom myndigheternas tillämpning. Någon särskild utredninghärav anser motionärerna inte behövas. Utskottet anser det vara av största vikt att 18-19-åringarsom ansöker om återbetalningspliktiga studiemedel noggrant blir informerade ominnebörden av villkoren för rätt till förmånen och om sitt ansvar för attuppgifterna i ansökan är korrekta. Inte minst för elevens egen framtid är detangeläget att undvika en onödig skuldsättning. De beviljande myndigheterna harockså enligt utskottets uppfattning ett särskilt ansvar för att intentionernabakom reformen förverkligas och för att gymnasieeleverna inte bibringasuppfattningen att deras egna och jämnåriga intygsgivande kamraters uppgifterkommer att accepteras okritiskt och utan någon närmare förfrågan ellerkontroll. I synnerhet i de fall ansökan görs av elever som bor kvar iföräldrahemmet är det rimligt att föräldrarna bekräftar elevens uppgifter,eftersom flertalet hemmaboende elever försörjs av sina föräldrar. Utskottet förutsätter att CSN vid fullgörande av sittuppdrag beaktar dessa synpunkter och vad utskottet anfört i betänkande SfU1978/79:20 SfU 1980/81:22 16 omatt intyg bör utfärdas från någon utomstående som har möjlighet att bedömaelevens situation, t. ex. skolkurator eller studierektor. Enligt utskottetsmening är det mindre lämpligt att jämnåriga kamrater är intygsgivare. Det ärockså angeläget att uppdraget genomförs utan tidsutdräkt. Något särskilttillkännagivande i enlighet med vad som yrkats i motion 920 anser utskottetinte erforderligt. Studiemedel består av studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel och utgår till heltidsstuderande med 1,18%av basbeloppet för vaije studieperiod , medan deltidsstuderandeerhåller samma belopp för en 30-dagarsperiod. Detta innebär att studiemedlenför ett normalläsår uppgår av basbeloppet för heltidsstuderande ochtill ett hälften så stort belopp för deltidsstuderande. Den övervägande delenav studiemedlen är återbetalningspliktig. Bidragsdelen utgör f. n. 2 178 kr.för en heltidsstuderande per normalläsår. Har den studerande barn, kan ettåterbetal-ningspliktigt barntillägg utgå av basbeloppet per barn. Studiemedlenutgår efter en prövning mot den studerandes inkomst och förmögenhet. Prövningenför den som studerar heltid per kalenderhalvår medförreduktion av studiemedlen när inkomsten överstiger avbasbeloppet. Vid heltidsstudier och vid deltidsstudier ärredukfionsreglerna gynnsammare. Återbetalningenav studiemedlen sker genom årliga avgifter. Återbetalningsbeloppet fördelasjämnt över återbetalningstiden. Uppskov med återbetalningen kan beviljas omdet s. k. avgiftsunderiaget, som beräknas med hänsynstagande till denåterbetalningsskyldiges och i förekommande fall makes ekonomi, understiger treoch ett halvt basbelopp. Skuldbelopp som understiger två tiondelar avbasbeloppet skall återbetalas . Ipropositionen föreslås bl. a. gynnsammare regler för inkomstprövning för demsom studerar än per termin. Fribeloppen för inkomständras från 75, 70, 65 och 60 till 110, 95, 85 och av basbeloppet för enstudietid om resp. högst 4, 5, 6 och 7 hela 15 dagarspe-rioder och ettytterligare intervall, högst 3 tidsperioder föreslås infört medett fribelopp motsvarande av basbeloppet. Vidare föreslås vissa ändringarav reglerna om återbetalningsskyldighet, bl. a. att endast skuldbelopp somunderstiger en tiondel av basbeloppet skall återbetalas . Utskottet biträderpropositionens förslag. SvenAspling m.fl. anser i motion 920 att det är nödvändigt att genomföraförbättringar inom de studiesociala systemen genom omprioriteringar. I motionenhänvisar de till att de i motion 1980/81: 297 begärt att basbeloppet fr. o. m.den åter skall beräknas enligt de grunder som gällde före åretsingång, vilket för studiemedlens del skulle innebära en ökad kostnad SfU1980/81:22 17 av 30 milj. kr. för /82. För att finansieradetta och övriga förbättringar av studiestödet som föreslås i motion 920 begärmotionärerna att man återgår till en prövning mot makes ekonomi vid studiemedelstilldelningenenligt de regler som gällde . De begär också atttilläggsavgiften för kvarstående avgift skall utgå med lägst . Förslagenskulle medföra ett minskat medelsbehov med . och anslagetStudiemedel m.m. skulle följaktligen kunna minskas med . iförhållande till regeringens förslag. Utskottet prövade motionsyrkanden om återinförandeav äkta-makeprövning och höjning av tilläggsavgiften i samband med behandlingenav proposition 1980/81: 20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Därviderinrade utskottet i sitt av godkända betänkande SfU 1980/ 81:15 omatt avvecklingen av den tidigare prövningen mot makes ekonomi vid tilldelningenav studiemedel genomförts i tre etapper enligt beslut vid riksmötena /77,1978/79 och 1979/80 och att avvecklingen främst ur jämlikhetssynpunktprioriterats framför andra reformer på det studiesociala området. Utskottetansåg sig inte kunna medverka till att regler om äktamakeprövning ånyoinfördes, och utskottet har ingen anledning att nu frångå denna uppfattning. Idet nyssnämnda betänkandet framhöll utskottet också att det utgick frän attregeringen i budgetarbetet prövade lämpligheten av motionsförslag om ändring itilläggsavgiften för kvarstående sludiemedelsavgifter. Departementschefen har iden nu förevarande propositionen uttalat att han vid beredningen avbudgetpropositionen för /83 avser att göra en samlad översyn avde olika avgifter som kan debiteras de studerande i samband med återbetalningav studiemedel. Utskottet anser att resultatet av den nämnda översynen böravvaktas, och utskottet kan därför inte nu biträda förslaget om en höjning avtilläggsavgiften för kvarstående studiemedelsavgift. På grund av det anförda och då utskottet i betänkande SfU1980/81: 21 avstyrkt bifall till yrkandet i motion 1980/81:297 om en återgångtill tidigare grunder för fastställande av basbeloppet biträder utskottetpropositionens förslag om medelsberäkning för studiemedel m. m. och avstyrkerbifall till motion 1980/81:920 i nu berörda delar. Anslaget Vuxenstudiestöd m. m.finansieras genom medel från vuxenutbildningsavgiften, vilken erläggs avarbetsgivare. Avgiften uppgår f.n. till 0,av lönesumman. Under anslagetbestrids, förutom utgifter för särskilt vuxenstudiestöd, dagstudiestöd ochtimstudiestöd även bidrag som utgår till de fackliga organisationerna och tillLRF, SRF och SHIO för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och utbildning avstudieorganisatörer. Vuxenstudiestöd kan utgå vid såväl längre som kortarestudier. Det särskilda vuxenstudiestödet vid längre studier är avsett främstför stude- SfU 1980/81:22 18 randepå grundskole- och gymnasienivå. Stödet utgår dels som ettskattepliktigt bidrag motsvarande av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning, dels i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. De senare kan utgå med sä stort belopp attvuxenstudiestödet för den studerande når samma nivå som ett beskattatutbildningsbidrag. Dagstudiestödet,som främst är avsett för deltagare i kortare ämneskurser vid folkhögskolor,utgår i form av inkomstbidrag med . och internatbidrag med 165kr. Timstudiestödär främst avsett för deltagare i s.k. prioriterade studiecirklar. a. studiecirklar i svenska, engelska, matematik, i facklig utbildning, ihemspråk för invandrare eller särskilda studiecirklar för handikappade. Stödetutgår f. n. med . Inkomstbidragetinom dagstudiestödet och timstudiestöd kan endast utgå till arbetstagare medanövriga stödformer kan utgå även till andra. Departementschefenberäknar att det ekonomiska utrymmet för vuxenstudiestöd och uppsökandeverksamhet pä arbetsplatser för /83 blir 544,1 milj. kr., enminskning med 11,2 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Hanföreslår att medlen fördelas på 15 500 årsplatser med särskilt vuxenstudiestöd- en minskning med 300 platser -, 14900 dagstudiestöd - enminskning med I 100 stöd - och oförändrat 25000 timstudiestöd om 90 timmar.Samtidigt föreslås att inter-natbidraget höjs till . Föruppsökande verksamhet på arbetsplatser och för utbildning av fackligastudieorganisatörer föreslår departementschefen oförändrade bidragsbelopp, 26resp. 9 milj. kr. Motionärernai motion 920, m.fl., erinrar om att särskilt vuxenstudiestöd ochinternatbidrag kan utgå även till andra än löntagare och att de medel frånvuxenutbildningsavgiften som används för att finansiera studiecirkelverksamhetoch företagarföreningars informations- och utbildningsinsatser inte hellerexklusivt går till löntagarändamål. Motionärerna bedömer att av de 670 milj.kr. som beräknas inflyta från vuxenutbildningsavgiften innevarande budgetårkommer 480 milj. kr. att gå till ändamål vars förmåner kan tas i anspråk avbåde arbetstagare och icke arbetstagare. På grund härav anser motionärerna attegenföretagare fr. o. m. den skall vara skyldiga att eriägga envuxenutbildningsavgift om 0,av avgiftsunderlaget. Härigenom skulleytterligare 15 milj. kr. inflyta i vuxenutbildningsavgifter. Motionärernaföreslår att dessa medel används bl. a. till ett i förhållande till innevarandebudgetår oförändrat antal dagstudiestöd, 16000 stöd , och till atthöja timstudieslödet till . och inkomstbidraget inomdagstudiestödet till . HansNyhage m.fl. begär i motion 1621 att en översyn skall göras av reglerna förtimstudiestöd främst i syfte att förhindra att stöden utnyttjas för andrastudier än sådana som är meningsfulla och ändamålsenliga. SfU 1980/81:22 19 Motionärernabegär vidare att timstudiestödets belopp skall sänkas till . föratt bibehålla stödets karaktär av kompensation för förlorad arbetsförtjänst ochförhindra att stödet utnyttjas som en inkomstkälla av personer med avtalsenliglön understigande timstudiestödets belopp. Motionärerna anser slutligen attett bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser och till utbildning avfackliga studieorganisatörer om tillhopa 20,8 milj. kr. är tillräckligt medhänsyn de kraftiga höjningarna av dessa bidrag . har i rapporten och dagstudiestöd till nya grupper,vilken lämnats till , föreslagitatt timstudiestödet och inkomstbidraget inom dagstudiestödet skall kunna utgåtill andra än arbetstagare och att förslaget delvis skall finansieras genom envuxenutbildningsavgift som skall erläggas av egenföretagare. Enligt utskottetsmening bör frågan om en vuxenutbildningsavgift från egenföretagare prövas ianslutning till beredningen av CSN:s förslag, och utskottet finner inteanledning att nu tillstyrka förslaget i motion 920 om en sådan avgift. Utskottetsställningstagande innebär att det utan en omprioritering inte finns utrymmeinom den tillgängliga ramen för vuxenstudiestöd m. m. för att, såsom yrkats inämnda motion, höja antalet dagstudiestöd eller inkomstbidragets ochtimstudiestödets belopp. Å andra sidan anser utskottet att de för anslagettillgängliga medlen bör användas för sitt ändamål, och utskottet delardepartementschefens bedömning av hur medlen bör fördelas inom anslaget.Utskottet tillstyrker sålunda propositionen i nu nämnda delar och avstyrkerbifall till motionerna 920 och 1621 såvitt nu är i fråga. Iproposition 1980/81:127 om folkbildning m. m., som avlämnats tillriksdagen, föreslås ändrade grunder för bidrag till studiecirklar. Chefen förutbildningsdepartementet anför i anslutning till detta förslag att det ärnödvändigt att också ändra bestämmelserna för timstudiestöd. Stöden bör dock,anser han, även i fortsättningen i huvudsak utgå till samma typ av cirklar somi dag, dvs. språkcirklar, samhällsinriktade cirklar, fackliga cirklar ochcirklar som vänder sig till handikappade. Departementschefen anför att det börankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddelade föreskrifter som behövs. Pågrund av det anförda anser utskottet att yrkandet i motion 1621 om en översynav timstudiestödet blir tillgodosett. Timersättningvid grundutbildning för vuxna Timersättning vid grundutbildning för vuxna utgårtill ungdomar och vuxna som har fått ingen eller ofullständig undervisning fördeltagande i undervisning på grundskolenivå. Ersättning kan utgå för högst 28timmar . Totalt kan en studerande få ersättning för högst 2220 timmar.Stödet utgår med . för den som förlorar arbetsinkomst. SfU1980/81:22 20 ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd på grund av deltagande i grundutbildningen. Den som inteförlorar arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning uppbär . per timme.Ungdomar mellan får timersättning endast om de förlorar arbetsinkomst.För övriga i dessa åldersgrupper kan studiehjälp utgå. Kostnaderna för timersättning till personer som förlorararbetsinkomst finansieras med medel från vuxenutbildningsavgiften, medananslaget i övrigt finansieras med budgetmedel. I propositionen föreslås att timersättningen tilldeltagare i grundutbildning skall utgå med oförändrade belopp, 33 resp. . I motion 920 föreslås att timersättningen till personersom föriorar arbetsinkomst höjs till . Motionärernakostnadsberäknar förslaget till en milj. kr., vilket kan täckas av ettgenomförande av förslaget om en vuxenutbildningsavgift för egenföretagare. På samma skäl som anförts ovan för avslag på förslagen imotion 920 om ökat anslag till Vuxenstudiestöd m.m. avstyrker utskottet bifalltill nu förevarande förslag om höjning av timersättningen till personer somförlorar arbetsinkomst. Utskottet biträder sålunda regeringens förslag om medelsanvisningtill anslaget Timersättning vid grundutbildning för vuxna. Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande Från anslaget F 8 utgår statsbidragtill hälso- och sjukvård för studerande. Huvudmän för verksamheten är destuderandes organisationer, som för ändamålet tillskapat ett särskiltsamarbetsorgan, kårortsnämnderna. Statsbidraget har för innevarande budgetårberäknats till . per studerande intill ett antal av 10000 studerande ochtill . för vaije ytterligare studerande. För /82 föreslås i propositionen attstatsbidrag till de studerandes hälso- och sjukvård av hänsyn till detstatsfinansiella läget skall utgå med oförändrat belopp. Departementschefenerinrar därvid om att ett utredningsarbete pågår i frågan inom utredningen (U1980:03) om den framtida hälso- och sjukvården samt motionsidrotten förstuderande. Motionärerna i motion 920 föreslår att bidraget skallhöjas med . per studerande och att anslaget till följd härav skall ökas med150000 kr. Utskottet ansluter sig till departementschefens bedömningoch avstyrker bifall till motion 920 i nu nämnd del. Studiehjälp och studiemedel kan ivissa fall beviljas även för studier utomlands. En förutsättning härför är dockatt den studerande är svensk medborgare. LahjaExner m. fl. begär i motion 1223 att gällande bestämmelser ändras SfU1980/81:22 21 så att det blir möjligt att bevilja även utländskmedborgare som vistats i studiestöd för studierutomlands. Motionärerna framhåller att kravet på svenskt medborgarskap för attstudiestöd skall beviljas för studier utomlands upplevs som diskriminerande ochmycket restriktivt av utländska medborgare som vistats i Sverigeeller kanske t. o. m. är födda här. CSN har tidigare aktualiserat samma fråga som tagits upp imotionen. 1 en skrivelse till regeringen föreslog CSN att studiestödför studier utomlands skulle kunna beviljas utländsk medborgare som vistats iSverige efter prövning i varje enskilt fall. Som exempel påpersoner som skulle kunna komma i fråga för studiestöd nämnde CSN invandraremed visst antal års förvärvsarbete, eller personer som vuxit upp i Sverige.CSN:s skrivelse har överlämnats till studiestödsutredningen för beaktande. Utskottet finner att motionärernas synpunkter är värdabeaktande. Med hänsyn till att studiestödsutredningen redan uppmärksammats påatt det i många fall är skäligt att bevilja studiestöd för studier utomlandsäven till utländska medborgare med fast anknytning till anser utskottetatt motionen inte behöver föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet behandlar slutligen motion 1628 av . som tar upp frågan om studiestödets framtida utformning. Motionärernaåterkommer till ett under ett flertal år tidigare i framfört krav påett enhetligt utformat studiestöd för alla , som innebär attsamhället bekostar hela uppehället . Vidare framhålls imotionen att det är viktigt att vuxenstudiestödet får en mer central roll inomdet utbild-ningspoliuska området för att överbrygga de utbildningsklyftor somfinns . Motionärerna anser att studiestödsutredningen måste få full frihetatt i sitt slutbetänkande föreslå reformer utöver vad som kan finansieras inomnuvarande anslagsram för studiestöd. De begär att skall uttala sigför och begära förslag från regeringen om en reformering av det studiesocialastödet efter de riktlinjer som lagts fram i motionen. En övergång till ett studiestödssystem i enlighet medmotionärernas förslag skulle innebära utgiftsåtaganden som mot bakgrunden avdet statsfinansiella läget ter sig helt orealistiska. Som en jämförelse kannämnas att under nästa budgetår beräknas komma attutbetalas i form av återbetalningspliktiga studiemedel till högskoleelever ochäldre elever i gymnasieskolan. Utskottet avstyrker bifall till motion 1628. Mot de delar av propositionen som inte särskilt berörtsovan har utskottet ingen erinran. SfU1980/81:22 22 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1980/81: 100 antar det i proposiUonen framlagdaförslaget till ändring av 3 kap. 23 §, 4 kap. 37 § och 8 kap. 88 § studiestödslagen(1973:349), 2. beträffandevuxenutbildningsnämndernas verksamhet att avslår motion 1980/81:427, 3. att riksdagengodkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /82 används för att delvisfinansiera anslaget m. m., 4. att riksdagentill m. m. för /82 anvisar ettförslagsanslag av , 5. att riksdagengodkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /82 används för att delvisfinansiera anslaget Ersättning till postverket och förderas handläggning av studiesocialt stöd, 6. att riksdagentill Ersättning till postverket och för derashandläggning av studiesocialt stöd för /82 anvisar ettförslagsanslag av , 7. beträffandehöjningar av studiehjälpen attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1980/81:920yrkandena 1 3 antar det i propositionen framlagda förslaget till ändring av 3kap. I, 10 och 11 SS studiestödslagen, 8. beträffanderesetillägg för att avslår motion 1980/81: 1618, 9. beträffandeintyg för rätt till återbetalningsptiktiga studiemedel att avslårmotion 1980/81:920 yrkande 4, 10. att medbifall till propositionen och med avslag pä motion 1980/81:920 yrkande 6 till Studiehjälp m.m. för budget /82 anvisar eU förslagsanslag av , attriksdagen avslår motion 1980/81:920 yrkande 7,