bet · G401SoU25 · 1980-12-31 00:00:00 — I fråga om barnomsorgenframhålls bl. a. att samhället bör stödja föräldrarnas insatser för barnomsorgi det egna hemmet. Olika frågor som tas upp imotionerna har behandlats i det underlag som finns för utveckling av värden ochi utredningsförslag eller är föremål för utredningar. Enligt principprogrammet för hälso- och sjukvården SoU1980/81:25 20 inför 1980-talet skall primärvården svara för allhemsjukvård, och hemsjukvärden skall kunna avse både korttidssjuka ochlångtidssjuka patienter. Inom ramen för ett samarbete mellan socialstyrelsen.Svenska kommunförbundet. samt Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) har bedrivitsett utvecklingsarbete beträffande primärvård, äldreomsorger samt samverkanmellan landstingskommuner och kommuner, vilket redovisades i sexskrifter (se s. 3). Dessa skrifter har sänts ut till sjukvårds- ochsocialvårdshuvudmännen för att användas som underlag för deras planering. 1skrifterna fastslås hemsjukvårdens ansvar samt lämnas synpunkter på bl. a.samarbete mellan hemsjukvård och värden vid sjukhus eller sjukhem förunderlättande av omflyttningar av patienter mellan olika vårdformer,hemsjukvårdsteamens sammansättning, utformningen av sjukhem för att de skallbli mera hemlika och samarbetet mellan hemsjukvård och dagsjukvård. Spri har i en rapport (1979:12) Lokala sjukhem - underlagför planering och projektering skisserat hur ett lokalt sjukhem kan utformasför att bli mera hemlikt. Den är 1979 tillkallade anhörigvårdskornmittén (S 1979:11)skall göra en översyn av olika frågor rörande värd av anhöriga i hemmet. Härvidskall utredningen bl. a. göra en bedömning av om vidtagna och planeradeåtgärder för utbyggnad av hemsjukvården är till fyllest för att tillgodosevårdbehovet , överväga frågan om rätt till ledighet frånarbetet för värd av äldre, sjuk eller handikappad anhörig i hemmet, bedömabehovet av och möjligheterna att införa ett system med ersättning från denallmänna försäkringen för vård i hemmet av äldre, handikappad eller sjukanhörig. Inom finns en arbetsgrupp som behandlarfrågor om ensamboendes trygghet, bl, a. frågor om larmanordningar för ensamboende. har tillkallats en parlamentarisk äldreberedning (S1981:1) som skall inrikta sitt arbete pä frågor om boende, omsorg, service ochvärd för de äldre. En utgångspunkt för arbetet skall vara att de insatser somgörs för de äldre i första hand skall underlätta för dem att leva ettsjälvständigt liv. Äldreberedningen skall bl. a. ta fram planeringsunderlagbeträffande behovet av personal för äldreomsorger och beträffande utbildningför denna personal. Inom pågår ett utredningsarbete omvårdsektorn rörelseorganens sjukdomar (innefattande bl. a. reumatiskasjukdomar), vilket skall resultera i ett sektorprogram för denna vårdsektor.Under utredningsarbetet skall bl. a, behandlas frågor om organisation avvårdsektorn, om behovet av personal inom vårdsektorn och om den utbildning hospersonalen som krävs. Sjukvårdshuvudmännen har alltmerengagerat sig i sjukdomsförebyggande åtgärder som ett led i en offensivsjukvårdspolitik. a. har man utformat förslag till friskvårdsplaner ochanvisat medel SoU1980/81:25 21 till sjukdomsförebyggande och hälsobefrämjande insatser. Hälso- och sjukvårdsutredningen har i slutbetänkandet (SOU1979:78) föreslagit att sjukvårdshuvudmännen skall åläggas ett lagstadgatansvar även för förebyggande vård innefattande bl. a. hälsoupplysning ochhälsorådgivning. Stöd för vård av barn i hemmet m. m. Stöd för vård av barni hemmet finns bl. a. enligt bestämmelser om föräldraförsäkring och omvårdbidrag till föräldrar med svårt handikappade barn i lagen (1962:381) omallmän försäkring. Utredningsarbete pågår om olika frågor som berör stöd förvärd av barn i hemmet m. m. Den tillkallade ensamförälderkommittén (S 1977:16)skall göra en översyn av samhällsstödet till ensamstående föräldrar. Den år1980 tillkallade översynen (S 1980:08) av föräldraförsäkringen m. m. skall göraen översyn av reglerna om rätt till ledighet för vård av barn och aversättningsreglerna inom föräldraförsäkringen m. m. Den ovan nämndaanhörigvärdskommittén skall även göra en översyn av reglerna för vårdbidragtill föräldrar med svart handikappade barn. 1 detta sammanhang bör nämnas att den ovan nämndaparlamentariska äldreberedningen även skall överväga möjligheterna attförbättra kontakterna mellan generationerna, exempelvis genom de äldresmedverkan i arbetet i förskolor och skolor. Utskottet kommer senare att behandla motioner i vilka tasupp frågan om avvägningen mellan samhällets stöd till familjer som utnyttjarsamhällets barnomsorg och dess stöd till andra barnfamiljer. Ovannämnda riktlinjer ochutredningsarbete m. m.. för vilket närmare redogörelser finns i föregåendeavsnitt i betänkandet (s. 7-12), tillgodoser enligt utskottets mening syftetrned de olika önskemål som framförs i de här aktuella motionerna (1979/80:1207,1980/81:1651 och 1980/81:1918). Med hänsyn härtill och till att man i det fortsattaarbetet med principprogrammet för den framtida hälso- och sjukvården med siktepå (HS 90) bl. a. skall vidareutveckla strukturmodellen medprimärvård, länssjukvård och regionsjukvård och därvid bl. a. beakta faktorersom påverkar arbetsfördelningen mellan hälso- och sjukvårdssystemet ochbefolkningens eget ansvar påkallar motionerna inte något initiativ avriksdagen. Samarbetet mellan och enskildavårdhem För enskilda vårdhem som har minsttre vårdplatser för sjukvård eller annan personlig omvårdnad eller tillsyngäller bestämmelserna i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m, m. 1 stadganställs krav beträffande bl. a. lokaler, utrustning och personal. SoU1980/81:25 22 I motion 1979/80:1871 av Margarethaaf m.fl, (m) begärs att regeringen vidtar sådana åtgärder att det i dagfungerande samarbetet mellan och enskilda värdheminte försvåras. 1 motiveringen till yrkandet framhålls bl. a. att inomStockholmsregionen finns stora inslag av alternativ verksamhet såsom bl. a,enskilda sjukhus och vårdhem, att de enskilda institutionerna utgör ett utmärktkomplement till de landstingskommunala och att ett fruktbart samarbete finnsmellan och de enskilda institutionerna. Motionärerna anser attstatsmakterna bör avstå från alla åtgärder som kan försvåra ett sådantsamarbete för framtiden. 1 förteckning över sjukvårdsanläggningarär upptagna fem enskilda vårdhem av lasarettskaraktär och närmare 50 enskildavårdhem av sjukhemskaraktär, sorn är belägna inom . Av dessaenskilda vårdhem samarbetar med tre av vårdhemmen avlasarettskaraktär och med drygt 35 av vårdhemmen av sjukhemskaraktär. Vissauppgifter om dessa vårdhem finns i ett föregående avsnitt i betänkandet (s.13). Vissa frågor om enskilda vårdgivares ställning inom denframtida hälso-och sjukvården har behandlats i hälso- och sjukvårdsutredningens(HSU:s) slutbetänkande (SOU 1979:78) i anslutning till HSU:s förslag attsjukvårdshuvudmännen skall ha ett totalansvar för hälso- och sjukvården. Dettatotalansvar berör de enskilda vårdgivarna pä det sättet att sjukvårdshuvudmänneninom ramen för en totalplanering av hälso- och sjukvärden skall samordnasamtliga hälso- och sjukvårdsverksamheter inom sjukvårdshuvudmännens områden.Avsikten är att sjukvårdshuvudmännen i samverkan med andra värdgivare skallplanera inriktning, lokalisering och omfattning av den totala värdverksamheten,något som enligt HSU ofta torde kräva särskilda överenskommelser omverksamheternas bedrivande och utveckling. HSU påpekar att förslaget omsjukvårdshuvudmännens totalansvar för hälso- och sjukvården inte berör degrundläggande förutsättningarna förde olika slag av vårdgivare som bedriverhälso- och sjukvårdsverksamhet och att en ny lagstiftning för hälso- ochsjukvården inte förutsätts innehålla någon bestämmelse av innebörd attsjukvårdshuvudmännen kan beordra enskilda vårdgivare att bedriva eller upphöramed viss verksamhet. 1 det föregående (s. 14 och 15) redovisas socialutskottetsuttalande (SoU 1974:28) med anledning av en motion om enskilda vårdhem.Mot bakgrund av vad utskottet därvid anförde kan man förutsätta attsjukvärds-huvudmännen kommer att samarbeta med sådana enskilda vårdhem somuppfyller kraven i vårdhemsstadgan och som prövas vara värdefulla komplementtill sjukvårdshuvudmännens egna institutioner. Medhänsyn till det anförda bör motion 1979/80:1871 inteföranleda nägon åtgärd av . Motionen avstvrks således. SoU 1980/81:25 23 1 motion 1980/81:1086 av LarsWerner rn. (vpk) påpekas bl. a. att studier har påvisat dramatiska skillnader i sjuklighet mellanregioner och kommuner och att ingen vet orsakerna till detta. Enligt rnotionärena är det nödvändigt attsjukvården anpassas till de lokalasjuklighetsförhållandena och att planeringen av sjukvården sker frän ett epidemiologiskt grundathelhetsperspektiv. Detta kräver enligtmotionärerna en utbyggd epideinio-logiskstatistik. En demokratisk helhetsplanering ärockså nödvändig. Motionärerna påpekarvidare att den medicinska forskningen måstereformeras och framhåller dårvid angelägenhetenav att forskning inom primärvård, psykiatri, långtidssjukvård och socialmedicin samt omvårdnads-forskning byggs upp. Motionärerna begäratt en utredning skall tillsättas för att frånett epidemiologiskt grundat helhetsperspektiv utreda sjukvårdens innehålloch samhälleliga funktioner samt föreslå åtgärder ianledning därav (yrkande 1). Vidare begär motionärernaatt skall uttala sig för a)utbyggnad av den epidemiologiska statistiken, som bas för en demokratisk helhetsplanering av värden (yrkande 2). b) medborgaraktivering ochpatientmobilisering som styrande faktorer förvärden, där målen i ett programstyrtbudget- och planeringsarbete kan förankraspå basplanet (yrkande 3). c) att denmedicinska forskningen reformeras till prioriteringar e;h organisation som ställer den i närakontakt med värden (yrkande 4) samt d) attnedrustningen av stoppas och att myndigheten ges medel attaktivt styra vården efter motionens riktlinjer(yrkande 5). Ökadeinsatser för att utröna samband mellan de yttre förhållandenm.m.. som omger människorna, och sjukdomar kan väntas mot bakgrund av beslut somriksdagen fattade under förra . Sålunda har det i beslutom framtida uppgifter m. m. förutsatts att genom att analysera och sammanställa uppgifter om hälsorisker och sociala problem i olika samhällsmiljöerskall kunna ge underlag för motåtgärder och förebyggande insatser i vid bemärkelse inom olika områden. beslutade vidare under förra att statens miljömedicinska laboratorium (prop. 1978/79:120. SoU1979/80:17, rskr 1979/80:106) och (prop, 1979/80:6. SoU 1979/80:23. rskr 1979/80:160) skulleinrättas den . Statens miljömedicinskalaboratorim (SML), för vilket är chefsmyndighet, har till uppgift att inom denfysikaliska och kemiska miljömedicinensamt den allmänna hälsovården bedriva långsiktig forskning samt undersöknings-, utrednings- och utbildningsverksamhet. SMLinrättades mot bakgrund av att manvisserligen känner till att förändringar iden yttre miljön på olika sätt kan påverka människanmen inte vet fillräckligt mycket om vilka miljökomponenter som ärsärskilt riskabla, vilka grupper som är speciellt känsligaför påverkan, pä vilket sätt denna påverkankan ge SoU1980/81:25 24 upphov till skador samt hur vi skall kunna förebygga ochförhindra inte önskvärda och främja önskvärda förändringar i människans miljö.Tanken är att SML skall bidra till att fylla dessa kunskapsluckor. , som hartill uppgift att bedriva och främja forskning i psykosocial miljömedicin, skallbl. a. biträda i dess utvecklingsarbete inom den psykosocialamiljömedicinen. Det nära samarbete som skall ha medstatens miljömedicinska laboratorium och skapar förutsättning för en effektiv bevakning av den samlademiljöns inverkan på mänsklig hälsa. Även bland sjukvårdshuvudmännen har man uppmärksammatbehovet av insatser inom miljömedicinen. Vid är1979 presenterades sålunda en inom utarbetad skrift,Hälsopolitik i praktiken - förutsättningar och krav. 1 skriften föreslogs attett regionalt halsovårdsorgan - en miljömedicinsk enhet - skall inrättas påcentral nivå inom landstingen. I skriften framhölls att utöver vad av hävdansetts ingå r'\hälso- och sjukvårdens uppgifter det bör ankomma på hälso-ochsjukvården att registrera fakta om skeenden i miljön, i det sociala livet och ifolkhälsan på sådant sätt att oroande trender kan upptäckas och förebyggandeåtgärder vidtas. Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund allanledning att räkna med att den epidemiologiska statistiken kommer att byggasut och att den ökade kunskap man på centralt håll och hos sjukvårdshuvudmännenvinner om sambanden mellan miljö och ohälsa kommer att läggas till grund förplaneringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården. Här bör även erinras omatt generella utgångspunkter för det fortsatta utredningsarbetet inom bl. a. skall vara att hälso- och sjukvårdens verksamhet måste utgåfrån ett offensivt hälsopolitiskt synsätt och att befolkningens behov av värdskall vara av avgörande betydelse för fördelningen av hälso-och sjukvärdensresurser. Den konkreta planeringen av hälso- och sjukvården ankommerpå sjukvårdshuvudmännen. Pä olika sätt har man inom sjukvårdsområdena söktinhämta allmänhetens synpunkter vid upprättandet av hälso- och sjukvårdsplaner.Socialstyrelsens planeringsuppgifter inom den sociala sektorn har i beslutet omsocialstyrelsens framtida uppgifter rn. m, förutsatts skola omfatta bl. a. enskyldighet att ta fram underlag för såväl statsmakternas vårdpolitiska beslutsom för de kommunala huvudmännens planering av vårdsektorns utbyggnad, attyttra sig över planer för vårdsektorns utbyggnad till vägledning förhuvudmännens beslut, att sammanställa och analysera dessa planer samt verka föratt dessa så långt möjligt får en enhetlig utformning samt att pä central nivåfölja upp behoven av en samordnad planering av hälso- och sjukvård samtsocialtjänst. Genom att skall avlastas detaljuppgifter av olikaslag skall myndigheten fä större SoU1980/81:25 25 möjligheter att ägna sig ät sådan övergripande planeringsorn nu sagts. Med hänsyn till det anförda och då det i proposition1979/80:6, som låg till grund för beslut om socialstyrelsensframtida uppgifter m. m., framhållits som angeläget att inriktningen av dentraditionella medicinska forskningen förändras mot forskning inom bl. a. sädanaområden som nämns i motion 1980/81:1086 bör motionen inte föranleda någotinitiativ av . Utskottet avstyrker således motionen. 1. beträffandehemsjukvård m. m. attriksdagen avslår motion 1979/80:1207, 2. beträffandevårdarbete i hemmet attriksdagen avslår mofion 1980/81:1651, 3. beträffandestöd till vårdarbete I hemmet att avslår motion 1980/81:1918, 4. beträffandesamarbetet mellan och enskilda värdhem attriksdagen avslår motion 1979/80:1871, 5. beträffande sjukvårdens innehållm. m. att avslår motion 1980/81:1086. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (in), (), (), (), (), (), (), (), (). (), ()och ().