bet · G401TU27 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:27 m.(prop. 1980/81:149) I föreliggande betänkande behandlarutskollel de i budgetpropositionen aviserade och i proposition 1980/81:149framlagda förslagen om meteorologiska och hydrologiska institutsverksamhet och organisation jämte anslagsberäkningar. Vidaie behandlas de inedanstående förteckning upptagna motioner som framlagts samt de med anledning av den sistnämnda propositionen, väcktamotionerna. Proposition 1980/81:100: beräknade anslag I proposition 1980/81:100 bilaga 9() har regeringen, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, föreslagit att för /82 beräkna 1. lill meteorologiska och hydrologiska institut:Förvaltningskost nader ett förslagsanslag på . (punkt I 6, s. 84-85), 2. lill meteorologiska ochhydrologiska ihslilul: Utrustning m.m. elt reservationsanslag på . (punkt I 7, s. 85-86), 3. til) meteorologiska ochhydrologiska institut: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag på . (punkt I 8, s. 86), 4. lill meteorologiska ochhydrologiska institut: Vädertjänst för luftfarten ett förslagsanslag på . (punkt I 9, s. 87), 5. till Bidrag lill väderstationer iNordatlanten och på m. m. elt förslagsanslag på . (punkt I10, s. 87). Proposition 1980/81:149 I proposition 1980/81:149 harregeringen () föreslagil atl godkänna deav föredragande departementschefen förordade riktlinjerna för Sverigesmeteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation. I propositionen redovisas riktlinjer för verksamheten vidSveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHl). En utökning av och därmed minskning av kostnaderna för denanslagsfinansierade verksamheten bör eftersträvas. Vidare lämnas förslag till ny organisation för institutet.Verksamheten bör under generaldirektören organiseras på fyra huvudenheter. Enstyrelse för institutet bör inrättas. 1 1980/81. föreslås fr. o. m. budgetåret1982/83 gå över till den s, k, uppdragsmodellen. För /82 föreslås attmedel anvisas i enlighet med de belopp som beräknats i proposition 1980/81:100bilaga 9. Under den allmänna motionstiden framlagda motioner I motion 1980/81:458 av BengtSilfverstrand och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om den framtida organisationenav vädertjänsten vid SMHl. I motion 1980/81:462 av och (båda c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande debemannade väderstationernas betydelse från meteorologiska samt regional- ochsysselsättningsmässiga synpunkter samt beträffande systemet Bemannade stationermed automatisk överföring av meteorologiska data från synoptiska observationeroch extra väderuppföljning (BAMSE). Motioner med anledning av proposition 1980/81:149 I motion 1980/81:1963 av ChristerNilsson (s) yrkas att begär att regeringen låter utredakonsekvenserna av en omlokalisering till högskoleregion av denmeteorologiska institutionen vid . I motion 1980/81:2023 av ChristerEirefelt och (båda fp) yrkas att uttalar sig för allen prototyp enligt Rymdbolagets förslag bör komma till stånd. I motion 1980/81:2024 av ÅkePolstam (c) yrkas att beslutar hos regeringen begära att frågan omomlokalisering av meteorologiska institution till blirföremål för utredning. I motion 1980/81:2032 av GeorgAndersson m. fl. (s) yrkas att uttalar sig för en regionalisering avvädertjänsten enligt förslag. I motion 1980/81:2035 av () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande vädertjänstens organisation m. m. 1 motion 1980/81:2053 av BertilZachrisson m. fl. (s) yrkas atl beslutar 1. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om en saniordning av den civila och den militära vädertjänsten. TU1980/81:27 3 2. begära att regeringen redovisarförslag om väderinformationen i lokalradion i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. till meteorologiska och hydrologiska institut:Utveckling av en prototyp till regional vädercentral för /82 anvisa ett reservationsanslag av 5 milj. kr. I motion 1980/81:2095 av ÅkePolstam och (båda c) yrkas all beslutar alt hosregeringen begära en förutsättningslös prövning av de bådaorganisationsalternativen innan den nya SMHI-organisalionen fastställs. I motion 1980/81:2096 av BirgerRosqvist och (båda s) yrkas att beslutar att iSMHLs organisation den verksamheten skiljs från den hydrologiska ienlighet med utredningsförslaget. I motion 1980/81:2097 av KerstiSwartz (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående separata avdelningar. I motion 1980/81:2098 av m. fl. (vpk) yrkas 1. atl avslår vad iproposition 1980/81:149 sägs om en utökning av SMHLs uppdragsverksamhet genomatt så långt möjligt överföra anslagsfinansierad verksamhet till uppdrag, 2. atl uttalar sig för attnågon nedskärning av det synoptiska observationsnälel icke skall ske och hosregeringen hemställer om nödvändiga förslag i enlighet härmed, 3. att ullalar sig för atten sammanslagning av den civila och militära vädertjänsten bör ske i enlighetmed vad som anförs i motionen, 4. att uttalar sig för attden meteorologiska institutionen vid omlokaliseras tillLinköpings högskoleregion och hos regeringen hemställer om nödvändiga förslag ienlighet härmed. Nuvarande verksamhet och organisation meteorologiska ochhydrologiska instituts () nuvarande organisation fastställdes genom beslutav riksdag (prop. 1960:77, SU 1960:56, rskr 1960:177). har till uppgiftatt inhämta tillförlitlig kännedom om meteorologi och hydrologi samtatt delta i det internationella samarbetet på dessa områden. Institutet skallgöra meteorologiska och hydrologiska observationer och mätningar inom landet,oceanografiska mätningar vid Sveriges kuster samt bearbeta och bevara insamlatmaterial. Väderprognoserna grundas bl. a. på data från observationer från ca180 platser i landet, utländskt observationsmaterial och data från vädersatelliteroch värderradarstalioner. utför, vidare undersökningar och utredningar påuppdrag av myndigheter och enskilda samt bedriver forskning och utbildning inomsina kompetensområden. r 1980/81. TU1980/81:27 4 Såväl flyget och sjöfarten somvägtrafiken har ett stort behov av meteorologisk information. Ett mycket stortintresse för denna information finns också hos allmänheten, vilket framgår avde höga lyssnar- och tittarsiffrorna för väderrapporterna i radio och TV.Meteorologisk och hydrologisk information utnyttjas vidare inom byggnads- ochanläggningsindustrin, brandförsvaret, fisket samt jord- och skogsbruket. Chef för institutet är en generaldirektör. Institutet ärcentralt organiserat på tre byråer - väderbyrån, klimatbyrån, hydrologiskabyrån - och två fristående avdelningar - kansliavdelningen samt forsknings- ochundervisningsavdelningen. Den regionala och lokala organisationen består avflygväde.tjänsterna vid landets tio större civila flygplatser, fältassistenteroch observationsassistenter av olika slag. Det totala antalet anställda pålöneplan är ca 950 varav ca 480 centralt i . De grundläggande förutsättningarna för SMHLs verksamhethar förändrats, bl. a. på grund av den snabba utvecklingen inom de lele- ochdatatekniska områdena. Den intensifierade miljövårdsverksamhelen, den fysiskaplaneringen och exploateringen av havets resurser har också ställt nya krav påSMHI. Mot denna bakgrund tillkallade chefen för år1977 en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av SMHL.s verksamhetoch organisation. Utredaren överlämnade sitt betänkande (Ds K1980:11) till kommunikationsministern. 2.1 Utökning av uppdragsverksamheten Med hänsyn till betydelsen församhället i stort och det allmänna intresset bör enligt föredragandedepartementschefen en viss del av SMHLs informationsutbud även i fortsättningenfinansieras av allmänna medel. Det framhålls dock i propositionen all det ärmycket angeläget att begränsa de offentliga utgifterna och att en utökning avSMHLs uppdragsverksamhet genom att så långt som möjligt överföraanslagsfinansierad verksamhet till uppdrag därför bör eftersträvas. Institutetbör i de årliga anslagsframställningarna redovisa en plan för en sådanutveckling. I motion 1980/81:2098 (partimotion, vpk) yrkas att detklart bör avgränsas vilka verksamheter som skall vara allmänna och finansierasöver anslag. Man riskerar annars enligt motionärerna att viss produktion somhar stort samhällsintresse upphör. Det framhålls därför att den allmännaverksamheten fortlöpande bör prövas av statsmakterna. Utskottet delar föredragandens uppfattning att det ärangeläget att begränsa de offentliga utgifterna och att det därför med vissaundantag är önskvärt att föra över anslagsfinansierad verksamhet till uppdrag.I sammanhanget vill utskottet erinra om att SMHLs verksamhet prövas i samband med budgetarbetet. Det står dåstatsmakterna fritt att besluta att viss verksamhet skall bedrivas som allmänverksamhet, finansierad över statsbudgeten. Med hänvisning till del anförda avstyrker utskottetmotionen i denna del. 2.2 Väderinformationen i radio och TV I motion 1980/81:2053 (s) begärsatt frågan om att säkerställa fortsatt väderinformation i lokalradion ges enskyndsam behandling och att regeringen redovisar ett förslag till riksdagenföre utgång, I motionen hänvisas till att de överläggningar somstatens förhandlingsnämnd på regeringens uppdrag tagit upp med , och angående väderrapporteringen iradio inte lett till att föredraganden kan presentera någotförslag till lösning. utförs allt förberedelsearbete för ochdelgivning av de allmänna väderutsikterna, med undanlag förlångtidsprognoserna, i riksradions program 1 utan kostnad för . TV-bolagen däremot ersätter för visst förberedelsearbete försändningarna i TV. Därtill kommer att den framträdande TV-meteorologen ersättsför sina förberedelser samt för själva framträdandet. Särskilda för lokalradionanpassade väderrapporter tillhandahålls inte kostnadsfritt av . Dessa betraktassom en del av uppdragsverksamheten. Eftersom någon uppgörelse iersättningsfrågan inte träffats mellan och radiobolagen gör institutetinte längre några sådana rapporter. föreslår atl långtidsprognoser förmassmedia samt för TV även korttidsprognoser i fortsättningen skallanslagsfinansieras. Av remissvaren till utredningen framgår att såväl somSveriges anser att även väderinformation i lokalradion bör finansierasöver statsbudgeten. Utskottet framhöll i sitl belänkande /80:17 alt deväderrapporter som tidigare förekommit i lokalradion visat sig vara av stortallmänt intresse. Rapporterna ansågs särskilt ha haft betydelse när det gälleratt höja trafiksäkerheten på vägarna men även värdet för bl. a. fjällflyget ochtrafiken med fritidsbåtar framhölls. Utskottet fann det därför angeläget attlokalradion även i fortsättningen kunde erbjuda lyssnarna sådan information. Utskottet anförde vidare att intentionerna i 1960 årsriktlinjer, då SMHLs nuvarande organisation fastställdes, torde ha varit attden väderinformation som var att betrakta som en allmän servicefunktion skulletillhandahållas kostnadsfritt. Den starka ökningen avrundradioverksamheten och lokalradions speciella behov avväderinformation gjorde det emellertid enligt utskottet nödvändigt att idirekta förhandlingar fastställa om och i vilken utsträckning lokalradionsväderproghoser skulle ses TU1980/81:27 6 som en del av SMHLs allmänna service. Några särskildamedel för sådan väderrapportering anvisades inte. harpå uppdrag av regeringen tagit upp överläggningar med ,och . De av begärda förhandlingarna pågårsåledes f. n. och beräknas enligt propositionen vara avslutade inom en näraframtid. Av tidigare uttalanden framgår att utskottet fäster storvikt vid att frågan om att säkerställa väderinformationen i lokalradion kan gesen snar lösning. Utskottet utgår från att övedäggningarna mellan ochradiobolagen kan avslutas och alt regeringen senast i nästa årsbudgetproposition för redovisar ett förslag till lösning. Av det anförda torde syftet med yrkandet i motion1980/81:2053 (s) vara tillgodosett varför den ej bör föranleda någon riksdagensåtgärd. I motion 1980/81:2098 (partimolion,vpk) framhålls att såväl 5-dygnsprog-noserna som lokalradioprognoserna börfinansieras över statsanslag och ingå i SMHLs allmänna verksamhet. I propositionen framhålls att återhållsamhet bör iakttasnär det gäller omfattningen av de allmänna tjänster som anslagsfinansieras.Några åtgärder som leder till ökade kostnader för förordas därför inte.Utskottet delar för sin del denna uppfattning och är därför inte berett attföreslå att särskilda medel anvisas för de ändamål som motionärerna anger.Liksom står det naturligtvis fritt att inom ramen för anvisademedel satsa på de verksamheter som institutet anser angelägna. Motionenavstyrks i denna del. I motion 1980/81:2035 (c) framhållsatt det är viktigt att slå fast all en minskning av väderleksrapporterna iriksradion mol en ökning av dem bl. a. i TV inte kan accepteras. Enliglmotionen är det radion som lantbrukare, sjöfolk, vägarbetare och trafikanterbehöver och har tillgäng till. Utskottet delar motionärens uppfattning om den betydelsesom väderrapporterna i radion har för olika samhällsgrupper. Utskottet anseralt denna service till riksradion liksom bör tillhandahållaskostnadsfritt. I det föregående har utskottet uttalat att frågan om attsäkerställa väderinformationen i lokalradion bör ges en snar lösning. eller propositionen innehåller förslag som syftar till att öka väderrapporteringeni TV på bekostnad av den i radion. Med hänvisning härtill och till att detnärmast torde få ankomma på radio- och TV-bolagen samt att fastställasändningstiderna för väderrapporterna avstyrker utskottet motionen i dennadel. 2.3 Den framtida inriktningen av vädertjänsten har undersöktmöjligheterna att på kort sikt förbättra väderinformationen genom en uppdelningav vädertjänsten på regionala TU1980/81:27 7 Därigenom skulle till följd av mindreprognosdistrikt en mer precis information kunna erhållas. Varken utredningeneller föredraganden är med hänsyn till de kostnadsökningar som förslaget skullemedföra beredda att förorda en sådan förändring av den allmänna vädertjänstenpå kort sikt. Utskottet delar föredragandens bedömning i detta avseende. Utredningen har också studeratmöjlighelerna att förändra vädertjänsten på . Till grund ligger enav utredningen initierad rapport, benämnd PROMIS 90, som utarbetats vid SMHI.Den grundläggande idén bakom PROMIS 90 är att decentralisera vädertjänstengenom en uppdelning i en central vädertjänst med ansvar för långsiktigaprognoser (12 timmar-10 dygn) och ett antal regionala vädertjänster med ansvarför prognoser från O . Kraven på snabb informationsinsamling ochpresentation av mycket korta prognoser kan enligt rapporten endast tillgodosesgenom ett automatiskt system, varvid bl. a. ett relativt tättautomatstationsnät, väderradar och satellitbildsinformation utnyttjas. har beräknat att det totalainvesteringsbehovet för PROMIS 90 uppgår till ca 60 milj. kr. och de årligadriftkostnaderna, inkl. avskrivningar och räntor, till ca 25 milj. kr.Utredningen har också gjort en grov kostnadsjämförelse mellan det nuvarandevädertjänstsystemet och PROMIS 90 och funnit att en sådan jämförelse i sig integer underlag för ett positivt ställningstagande till PROMIS 90 från ekonomisksynpunkt. En fortsatt sänkning av kostnaderna för datateknisk utrustning ochmöjligheterna att öka uppdragsverksamheten kan dock ge en mer gynnsam bild.Systemet skulle också ge goda möjligheter att tillgodose de önskemål omförbättringar av vädertjänsten som framförts från olika håll. Utredningen anserdärför att utvecklingen av det svenska vädertjänstsystemet i huvudsak bördrivas i den riktning som anges i PROMIS 90-studien. Föredraganden anser i likhet med utredningen attvädertjänsten bör förändras i en sådan riktning att kundernas krav bättre kantillgodoses och att kostnaderna begränsas. Utvecklingen och uppbyggnaden av ettnytt väder-tjänstsystem anses inte kunna genomföras genom särskilda tillskottav personal och medel över statsbudgeten. Erforderliga resurser får därförenligt propositionen skapas genom besparingar och en fortlöpande omprövning avSMHLs befintliga verksamhet och en utökad uppdragsverksamhet. Ett fortsattanalysarbete torde behöva utföras bl. a. i syfte att åstadkomma planering fören successiv förändring av vädertjänsten. Föredraganden framhåller vidare attde tekniska vädersystem som kommer att användas i den framtida vädertjänstenborde vara av intresse för svensk industri och att det därför är rimligt att deföretag som kan ha nytta av en sådan utveckling bidrar till att täckautvecklingskostnaderna. I motionerna 1980/81:458 (s) och 1980/81:462 (c) framhållsatt väderobservatörernas yrkesråd har tagit fram ett alternativt förslag tillPROMIS 90. Det yrkas i motionerna att konsekvenserna av detta förslag skall belysas TU1980/81:27 8 liksom regional- och sysselsättningspolitiska effekterinnan ställning tas till hur vädertjänsten skall utvecklas i framliden. I motion 1980/81:2023 (fp) framhålls att med tanke på destudier av PROMIS 90 som redan gjorts är det närmast förvånande att förslagetinte fått ett större gehör i propositionen. Risk finns därmed atl projektetförlorar i tempo och att en lovande industripolitisk satsning kommer av sig.Det yrkas därför att uttalar sig för att en prototyp enligtRymdbolagels förslag bör komma till stånd. I motion 1980/81:2032 (s) yrkas alt ullalar sigför en regionalisering av vädertjänsten enligt förslag. Denorrländska intressena synes enligl motionärerna bäst tillgodoses genomden i , anvisade modellen med regionalisering och satsning påmodern teknik för att hålla nere kostnaderna. I motion 1980/81:2035 (c) framhålls att det voreoacceptabelt att betala PROMIS 90-systemet genom indragningar av bemannadeväderstationer utöver de 24 som alla parter tycks vara ense om kan dras in. Istället bör del kunnande som finns hos väderobservatörerna och på debemannade väderstationerna bättre tas till vara exempelvis genom att utrustastationerna med instrument för vind- och lufttrycksmätning. I motion 1980/81:2053 (s) framhålls att den offentligateknikupphandlingen bör utnyttjas för att stimulera utvecklingen av civilproduktion inom flyginduslrin. Utvecklingen av en prototyp till regionalvädercentral enligt PROMIS 90 anses därvid vara ett lämpligt projekt. Detföreslås därför att 5 , milj. kr. anvisas för /82 för utvecklingav en prototyp i . Detta skulle enligt motionen ge och svenskindustri möjlighet att optimera systemet innan ställning tas till en fortsattutbyggnad. I motion 1980/81:2098 (partimotion, vpk) framhålls attvädertjänsten i huvudsak bör utvecklas längs de riktlinjer som anges i . En sådan nedskärning av det synoptiska observationsnätet somstudien förutsätter kan dock enligt motionärerna ej accepteras med hänsyn tillde människor som arbetar som observatörer. Samhället bör därför ta denmerkostnad-om ca 8 milj. kr. som ett bibehållande av dessa observatörermedför. Det framhålls också att en prototypanläggning enligl PROMIS-förslagetbör utvecklas. Utskottet finner för sin del den utveckling avvädertjänsten som skisserats i PROMIS 90 betydelsefull. Utskottet har därvidinte enbart fäst sig vid möjligheterna att med ökade tekniska resurser erbjudaen väsentligt utökad väderservice för olika samhällssektorer. Även de gynnsammaeffekter för svensk industri som en utveckling av systemet inom kaninnebära har beaktats. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) och Rymdbolagethar sålunda gjort den bedömningen att ett stort industriellt intresse finns atlmedverka i projektet och atl möjlighelerna lill försäljning utomlands är goda. TU1980/81:27 9 Med tanke på att PROMIS 90 innebärmycket stora förändringar av vädertjänstens organisation och atl de ekonomiskakonsekvenserna är osäkra anser utskottet att systemet först bör prövas påförsök inom ett begränsat område. SMHl liksom STU och Rymdbolaget förordar atten pilotanläggning byggs upp i . Därvid skulle ochdelar av angränsande län kunna täckas av försöksverksamheten. Enligt utskottetsmening bör pilotanläggningen i byggas för att tillräckligaerfarenheter av det nya vädertjänstsystemet skall kunna erhållas. Innan beslutom en ytterligare utbyggnad fattas bör erfarenheterna av försöksverksamheten iNorrköping redovisas för . Antalet synoptiska observationsstationer uppgår tillca 180. Ett fullt utbyggt system medför enligl PROMIS 90 alt antalet stationerkan reduceras till 90. föreslår att observalionsnätet skallomfatta ca 150 bemannade stationer vid ingången av /82.Pilotanläggningen i kommer att bedrivas som försöksverksamhet. Förall inte förekomma utvärderingen av försöksverksamheten anser utskottet altnedläggningar av observationsstationer utöver sådana som är ett led i SMHLsnormala rationaliseringsarbete ej bör komma i fråga. Enligt utskottetsbedömning innebär detta att nätet av bemannade stationer i avvaktan påförsöksverksamheten åtminstone bör ha den omfattning som föreslås iSMHI-utredningen. Då nedläggningar av stationer diskuteras är det angeläget attäven regional- och sysselsättningspoliliska hänsyn tas. Utskottet anser vidareatt då resultatet av försöksverksamheten presenteras bör redovisa om ochpå vilket sätt de nuvarande bemannade stationerna kan effektiviseras genom attförbättra den tekniska utrustningen. Enligl vad utskottet erfarit pågåröverläggningar mellan SMHl och STU angående STU:s möjligheter alt medverka ifinansieringen av pilotanläggningen. Såsom föredraganden framhåller bör ocksåde svenska industriföretag som har nytta av utvecklingen av elt nyttväderljänstsystem kunna bidra till utvecklingskostnaderna. SMHl har ocksåmöjlighet att skapa egna resurser genom rationaliseringar och en utökaduppdragsverksamhet. Utskottets ställningstagande synes innebära att syftenamed yrkandena i motionernal980/81:458(s), 1980/81:462 (c), 1980/81:2023 (fp),1980/81:2032 (s), 1980/81:2035 (c), 1980/81:2053 (s) och 1980/81:2098(partimolion, vpk) om den framtida inriktningen av vädertjänsten tillväsentliga delar kan tillgodoses. nu anfört bör av ges regeringen till känna. Utskottet anser atl pilotanläggningen kan finansieras inomramen för de medel som disponerar och kan därför inte ställa sig bakomkravet i motion 1980/81:2053 (s) på ett anslag pä 5 milj. kr. för budgetåret1981/82 eller yrkandet i motion 1980/81:2098 (partimotion, vpk) atl någonnedskärning av del synoptiska observationsnätet ej får ske och avstyrkerdärför motionerna i dessa delar. TU1980/81:27 10 2.4 Samordning av den civila och militära vädcrtjänsten SMHl och den militära vädertjänstendriver var för sig en del av ett observationsnät som totalt omfattar ca 180 s.k. synoptiska observationsstationer. Den militära vädcrtjänsten driver 48 avdessa. Vid 32 av dem är löne-och anställningsvillkoren för personalen direktjämförbara med dem som gäller för personalen vid SMHLs stationer. Övrigamilitära stationer bemannas med i huvudsak värnpliktig personal. För attmöjliggöra en rationellare drift av observationsnätet föreslår föredragandenatt de nämnda 32 militära observationsstationerna inordnas i SMHLs organisationfr. o. m, /83, Utskottethar ingen erinran mot den föreslagna överföringen, som inte har tagit upp frågan omsamverkan och samordning mellan och den militära väderljänsten i hela dessvidd föreslår atl en fristående utredning får i uppdrag alt pröva denna fråga.Av remissvaren framgår att anser att en mer långtgående integrering skullemedföra stora besparingsmöjligheter, effektivisera väderljänsten och förbältramöjligheterna all erbjuda samma väderservice i hela landet. Någon särskildutredning behövs inte enligt för att visa att besparingar kan göras med engemensam vädertjänsl. ÖB avslyrker förslagel atl tillsätta en särskildutredning om en organisatorisk samordning. Enligt ÖB kan det inte väntas att ensamordning leder till några besparingar. Föredraganden anser att en ny organisationsutredning f. n.inte bör tillsättas. Däremot bör, bl. a. mot bakgrund av tidigareuttalande om en mer långtgående integrering av den civila och militäraväderljänsten, samarbetet mellan och de militära myndigheternakonkretiseras.