bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Liknandeyrkanden om överföring av medel för beredskapsarbeten till de ordinarievägbyggnadsanslagen prövades i förra årets arbetsmarknadsbetänkande (AU1979/80:21 s. 41-42). Utskottet framhöll bl. a. att den nuvarande ordningen dären viss andel av det totala vägbyggandet utförs som beredskapsarbeten gynnar desysselsättningssvaga regionerna. Beredskapsarbetena har därför haft storbetydelse för att förbättra vägstandarden i skogslänen. En neddragning avanslaget kan sålunda antas gå ut över Norrlandslänen. Utskottet vill lika litetsom medverka till en sådan utveckling och avstyrker de båda motionerna. Medlen för delprogrammet får användas av AMS föratt lägga ut beställningar av förnödenheter som behövs i statlig verksamhet.Sådana beställningar får läggas ut hos industriföretag som har varslat omnedläggning eller en större driftinskränkning. En ytterligare förutsättning äratt rådrum behövs för att omplacera personalen. budgetpropositionen föreslagna medelsanvisningen, 10 milj. kr., föreslås iproposition 150 bli utökad med 100 milj. kr. Med påpekande att utgifterna förindustribeställningarna under /80 uppgick till 87,7 milj. kr.instämmer utskottet i att medelsbehovet för nästa budgetår bör beräknas tillsammanlagt 110 milj. kr. Bidragen inom detta delprogram utgår främst tillprojektering av kommunala byggnads- och anläggningsarbeten som kan utföras föratt motverka arbetslöshet. Möjlighet alt ge bidrag till projektering avarbeten inom bostadssektorn har slopats fr.o.m. den . Med hänsynhärtill beräknas i budgetpropositionen att anslagsposten som innevarande budgetårupptagits med 40 milj. kr. nästa budgetår kan minskas lill 36 milj. kr.Utskottet godtar beräkningen. 7 1980/81. AU 1980/81:21 98 Utskottet har i den föregående framställningentillstyrkt att för beredskapsarbeten m.m. beräknas 2735 milj. kr., förindustribeställningar 110 milj. kr. och för detaljplaneringsbidrag 36 milj. kr.Förvaltningskostnaderna under anslaget bör i enlighet med budgetpropositionensförslag beräknas till 27,9 milj. kr. Vidare har utskottet avstyrkt delsyrkandet i den socialdemokratiska partimotionen 2191 om att 1 500 milj. kr.skall anvisas utöver vad regeringen föreslagit, dels mofionerna 1097 och 1426av m. fl. (vpk) om att anslaget skall reduceras med 193,9 milj.kr. Anslaget bör mot bakgrund av det anförda för nästa budgetär föras upp med(2735-1-1104-36-1-27,9) 2908, 9 milj. kr. Liksomtidigare år bör regeringen bemyndigas att medge AMS att på vissa villkor fåavskriva lån som beviljats enskilda personer i den arbetsmarknadspolitiskastödverksamheten (näringshjälp, lån till flyktingar m.m.). Antalet ungdomar i arbetskraften(sysselsatta och arbetslösa) uppgick till 700000. Ensuccessiv nedgång skedde till 660000. Sedan år 1974har antalet åter börjat stiga och var på nytt 700000. registreradesen ökning med 10000, och som en följd av den s. k. ungdomspuckeln väntas enfortsatt ökning med 10000 ungdomar fram då antalet ungdomari arbetskraften beräknas uppgå till 770000. Arbetslöshetenär avsevärt högre bland ungdomarna än bland vuxna. Särskilt gäller det omåldrarna . Detta här belysts i diagram 8 och i den därtill anslutandetexten på s. 22. Diagrammet går fram . sjönkarbetslösheten något bland pojkar medan den steg bland flickor 16-19år. Utvecklingen var likartad med en fortsatt svagförbättring för pojkarna och en fortsatt ökning av arbetslösheten blandflickorna. Det kan särskilt påpekas att arbetslösheten bland tonårsflickornaunder aldrig varit lägre än bortsett från är 1970. Statsmakternahar bekämpat ungdomsarbetslösheten med både utbildnings- ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder. De utbildningspolitiska åtgärderna fallerinom utbildningsutskottets beredningsområde. 1 detta sammanhang skall därförenbart några uppgifter om den omfattning i vilken arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i form av arbetsmarknadsutbildning (AMU) och beredskapsarbeten hartillgripits . Uppgifterna avser resp. år. AU 1980/81:21 Särskildaåtgärder för långtidsarbetslösa ungdomar fattade beslut om nyariktlinjer för arbetsmarknadsmyndigheternas och gymnasieskolans insatser(prop. 1979/80: 145, UbU 34, AU 25). Dessa riktlinjer innebar att skolantilldelades ett särskilt uppföljningsansvar för ungdomar i åldern ochatt arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder i form av arbetsmarknadsutbildningoch beredskapsåtgärder för ungdomar i den åldern som en följd härav skallbegränsas. Frågan om åtgärder för att bekämpa arbetslösheten bland ungdomar hartidigare behandlats av utskottet med anledning av proposition 1977/78:145 (AU40). Till komplettering härav anmäler arbetsmarknadsministern i proposition126 (s. 94) att ungdomar i åldern kommer att få vidgade möjligheteratt genomgå arbetsmarknadsutbildning. Regeringen har befogenhet att självfatta beslut i frågan. Närdet gäller åtgärder för att slussa ut ungdomar i arbetslivet har regeringenaviserat en arbetsrättslig proposition om bl. a. vidgade möjligheter tillprovanställning. Dessutompresenteras ett förslag till rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomari åldern 18-20 är. Bidraget skall kunna lämnas till arbetsgivarna inom denenskilda sektorn, företrädesvis industrin, och det föreslås utgöra avlönekostnaderna . De ungdomar som skall komma i fråga föranställning med detta rekryteringsstöd skall ha varit arbetslösa under ensammanhängande period av . Detnya rekryteringsstödet föreslås bli bekostat av de medel som anvisas förberedskapsarbelen. Arbetsmarknadsministern ser stödet som ett alternativ tillsådana arbeten för ungdomar och anser det därför inte vara behövligt med någonanslagsuppräkning. Socialdemokraternaanför i motion 2106 att det i propositionen förordade rekryteringsstödetbygger på ett förslag från AMS som dock ansett all stödet bör utgå avlönekostnaderna och avse ungdomar med en arbelslöshetstid av tre månader.Motionärerna föreslår att propositionens förslag ändras sä att reglerna förrekryteringsstödet kommer att sammanfalla med AMS förslag på dessa tväpunkter. 1 den tidigare väckta motionen 1433 har socialdemokraterna förordatinförande av ett rekryteringsbidrag till arbetsgivare för att främjaanställning av ungdomar. Äveni motion 1428 från den allmänna motionstiden av () och GötheKnutson (m) förordas ett rekryteringsstöd som täcker av lönekostnadernaoch gäller ungdomar som varit arbetslösa . Motionärerna villatt frågan skall utredas. AU 1980/81:21 100 m.fl. (c) begär i den likaså underallmänna motionstiden väckta motionen 1822 att regeringen skall lägga fram ettförslag till nyrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar. I dennamotion preciseras inte stödvillkoren. Vidanställning av handikappade kan arbetsgivare beviljas ett lönebidrag med 75 %av den totala lönekostnaden. Bidraget fortsätter sedan att utgå under tre årmed lägre andelar av lönekostnaden. För ungdomar med svåra handikapp kan gesett förhöjt lönebidrag. Det nu aktuella rekryteringsstödet är avsett förungdohiar som visserligen har en svagare ställning än flertalet andraarbetssökande men inte är handikappade i vedertagen mening. Det är enligtarbetsmarknadsministerns uppfattning mindre lämpligt att görarekryteringsstödet lika förmånligt för arbetsgivarna som lönebidraget förhandikappade. Utskottet delar denna uppfattning. I sammanhanget bör man ocksåta hänsyn till den tillfälliga rekryteringsstimulans till industriföretag somutskottet med anslutning till regeringens förslag har förordat i detföregående. Denna stimulans är avsedd att utgå generellt och kommer alltså attomfatta även ungdomar som anställs med hjälp av rekryteringsstödet. Om nivånför det senare stödet fastställs till av lönekostnaderna skulle det ikombination med den tillfälliga rekryteringsstimulansen ge en överkompensationför lönekostnaderna för de ungdomar som anställs. Det är en konsekvens som intekan godtas. Detkan diskuteras om man till rekryteringsstödet skall koppla en arbetslöshetstidav tre eller för de ungdomar som är aktuella för denna åtgärd.Detta är en avvägningsfråga. Utskottet har stannat för att biträda regeringensförslag även på denna punkt. Erfareriheterna av till-lämpningen får visa omregeln behöver modifieras. Medavstyrkande av de socialdemokratiska motionsförslagen biträder utskottetpropositionens förslag i motsvarande delar. Ställningstagandet innebär vidareatt utskottet inte kan ställa sig bakom den sakliga innebörden av förslaget imotion 1428 som således avstyrks. Önskemåleti motion 1822 om förslag från regeringens sida till rekryteringsstöd hartillgodosetts genom vad som förordats i propositionen. Motionen kan därförlämnas utan åtgärd i den föreliggande delen. Vadsom i övrigt anförts i propositionen om rekryteringsstödet lämnar utskottetutan erinran. Regeringens förslag till ytterligare åtgärder förungdomar har redovisats i det närmast föregående avsnittet. Socialdemokraternaskisserar i motion 1433 ett åtgärdsprogram som bör innefatta bättre möjligheterän tidigare för gymnasieskolan att fånga upp de ungdomar för vilka man tidigarefick tillgripa beredskapsarbeten som en tillfällig lösning. Sådana arbeten kandock enligt motionärerna behövas AU 1980/81:21 101 äveni fortsättningen för en del ungdomar. Metoder bör finnas som gör att offentligaoch enskilda beredskapsarbeten oftare än nu leder till en fast anställning. Somnyss redovisats framförs önskemål om att ett nyrekryteringsstöd skall införas.Slutligen presenteras förslag om praktikarbeten. 1motion 2191 återkommer socialdemokraterna till några av förslagen i dentidigare motionen. De förslag i motionen som anknyter till gymnasieskolan harhänvisats till utbildningsutskottet. Till övriga förslag i denna liksom motion1433 återkommer utskottet i det följande. Vpkbegär i motion 1497 att skall ansluta sig till motionens långsiktigaprogram för 1980-talet med syfte att lösa ungdomens problem med sysselsättningoch inträde på arbetsmarknaden. Programmet avser att radikalt ändra nuvarandemaktförhållanden på arbetsmarknaden. Det innefattar förslag om satsningar påalternativ produktion och förnyelsebara energikällor, ökat bostadsbyggande,utbyggnad av kollektivtrafiken, fritidshem, sjuk- och långvård. är en annan reform som bör genomföras. Hurprogrammet skall förverkligas sägs vara redovisat i en annan motion. Utskottetkonstaterar att vpk framfört liknande förslag i motionerna 288 och 1503. Dessahar avslagits av i enlighet med finansutskottets betänkande1980/81:20. Det finns ingen anledning att nu ompröva denna ståndpunkt. Yrkandeti motion 1497 avstyrks därför. Vidareföreslår vpk i motion 1497 liksom i den senare väckta motionen 2112 sominsatser på kortare sikt att skall uttala sig för att kommunalaåtgärdsprogram utarbetas. Som lämpliga arbeten för ungdomar pekar motionärernapå insatser inom kollektivtrafiken, vårdsektorn, fritidshemmen, landskaps- ochmiljövården m. m. Kommunerna bör få ökade statsbidrag så att nuvarandeberedskapsarbeten kan omvandlas till fasta anställnngar. Som en ytterligareåtgärd förordar vpk slutligen att en obligatorisk arbetsförmedling införs.Sistnämnda fråga har utskottet behandlat tidigare i betänkandet. Riksdagenhar tidigare avvisat vpk-förslag om att statens kostnadsandel för kommunalaberedskapsarbeten skall ökas utöver de av de totala lönekostnaderna som iregel utgår. Senast skedde det med anslutning till vad utskottet anförde ibetänkandet AU 1979/80:25. Utskottet anser att man inte heller nu skall ändrabidragsreglerna. Utskottettar härefter upp vpk;s yrkande i motion 2112 att den nuvarande företagsinriktadegymnasieutbildningen skall slopas. I stället föreslår de att den yrkesinriktadegymnasieutbildningen skall utökas med den inriktning som föreslås i motionen.Vpk har i motion 1498 från den allmänna motionstiden ställt samma yrkande. Denmotionen behandlades av utbildningsutskottet (UbU 1980/81:22) och avslogs avriksdagen . bör inte med anledning av den nuföreliggande motionen ändra ståndpunkt i sakfrågan. Medåberopande av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 1497 och 2112 ide nu behandlade delarna. AU 1980/81:21 102 () och () förordari motion 1816 en samhällsgaranti för sysselsättning åt ungdom. Motionärernatänker sig i första hand ett ansvar för kommunerna att ordna sysselsättning åtalla ungdomar . För att kommunerna skall kunna infria garantinförutsätts en statlig kostnadstäckning. Om garantin införs bör enligt motionärernasamtidigt nuvarande bidrag och understöd till enskilda kunna slopas. Förungdomar i åldern gäller generellt att de inte bör komma i fråga försysselsättningsinsatser av typ beredskapsarbeten. Skolan skall sörja för attarbetslösa ungdomar i den åldern får en lämplig utbildning. För arbetslösaungdomar kommer gängse åtgärder i form av arbetsmarknadsutbildningsamt beredskapsarbeten i den offentliga verksamhet ten nu att kompletteras medrekryteringsstödet för anställning inom industrin. har tidigaretagit ställning för att alla ungdomar bör erbjudas arbete eller utbildning. Detbör givetvis vara en ambition att göra denna s.k. ungdomsgaranti så effektivsom möjligt. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett förorda ettinitiativ av det slag som begärs i motionen som för den skull avstyrks. beslöt med bifall tillproposition 1979/80: 145 (AU 25) att beredskapsarbeten liksomarbetsmarknadsutbildning normalt inte skall användas för ungdomar i åldern16-17 år. För ungdomar i den åldern borde gymnasieskolan erbjuda lämpligutbildning. Förslag till särskilda utbildningsåtgärder lades fram i sarnmaproposition och de bifölls av . Iövergångsskedet /81 bedömdes insatser i form av bered-,skapsarbeten för l6-17-äringar komma att behövas i viss omfattning. Detförutsattes vidare att man även därefter i viss begränsad omfattning behöversysselsätta sådana ungdomar i beredskapsarbeten. Socialdemokraternaanser i motion 2191 att arbetsmarknadsläget kräver att man tillfälligt vidgarmöjligheterna att ge arbetslösa ungdomar i åldern beredskapsarbete.Generösa dispensregler bör tillämpas den Ijuli I98l-30juni 1982.Sådana arbetsuppgifter bör i första hand eftersträvas som på ettmeningsfullt-sätt förbereder de unga för arbetslivet. tillstyrkte regeringens förslag framhölls attde föreslagna begränsningarna av beredskapsarbeten fick bli beroende av ivilken omfattning gymnasieskolan klarar av att ta emot den aktuella gruppenungdomar. Resultatet av de olika verksamheter som skolan ordnar följs av SÖ somskall lämna en redovisning till regeringen . Tills vidare bördärför liksom gälla att beredskapsarbeten för de ungdomar det här ärfråga om får tillgripas först sedan det visat sig att varken anställning på denöppna marknaden eller någon form AU 1980/81:21 103 avutbildning kan erbjudas. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet. Imotion 1822 föreslår m.fl. (c) bl.a. att enskilda beredskapsarbetenför ungdomar äter införs och prioriteras före beredskapsarbeten hos kommuneroch landsting. Motionärerna ser detta som ett sätt att bättre anpassa arbetsmarknadspolitikentill näringslivets behov av arbetskraft. Motionärerna anser i övrigt attarbetsmarknadsutbildningen i högre grad än nu bör inriktas på näringslivetsefterfrågan på arbetskraft. Vid anordnande av beredskapsarbeten hos kommuneroch landsting bör eftersträvas att man får fram arbetsuppgifter som liknararbeten inom näringslivet, t. ex. hos kommunernas tekniska förvaltningar. Deenskilda beredskapsarbetena hos företag och organisationer för ungdomar under20 år upphörde . Det är enligt utskottets mening inte lämpligt attåteruppta denna sysselsättningsform som man börjar pröva det nyarekryteringsstödet för ungdomar. Motionärernas synpunkter påarbetsmarknadsutbildningens inriktning får anses vara tillgodosedda med vadutskottet tidigare redovisat och anfört i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning.För val av arbetsuppgifter för beredskapsarbeten gäller att de skall varalämpliga med hänsyn till de arbetslösas förutsättningar. Inom denna ram är detfullt möjligt att pröva uppslag av den typ som särskilt nämns i motionen. Detär dock arbetsmarknadsmyndigheternas sak att lokalt och regionalt avgöra vilkaungdomsarbeten som skall komma till utförande. Vad nu anförts innebär attutskottet inte funnit skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionen ide aktuella delarna. Enligt lagen om anställningsskydd skallanställningar i princip anses pågå tills vidare. Praktikanställning är ett avde undantagsfall för vilka lagen medger anställning för begränsad tid. Praktikbegreppetär emellertid inte definierat i lagen eller dess förarbeten. Socialdemokraternaupprepar i motion 1433 tidigare framförda krav att begreppet praktik skalldefinieras i anställningsskyddslagen. De hänvisar till attsysselsättningsutredningen har lagt fram elt förslag till definition. Dettaförslag bör få stöd i lagen. Isamma motion återkommer socialdemokraterna till ett annat förslag som också harförts fram tidigare. De vill att lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder(främjandelagen) skall ändras så att länsarbetsnämnderna får befogenhet att tafram erforderliga platser för obligatorisk praktik, dvs. praktik som ingår somen föreskriven del av gymnasieutbildningen. Fråganom vilka former av praktikarbete som enligt anställningsskyddslagen skallberättiga till tidsbegränsade anställningar ingick i anställningsskyddskommitténsuppdrag. Sedan kommittén upplösts innan den avslutat sitt uppdrag har endepartementspromemoria med förslag till ändringar i AU 1980/81:21 104 lagensammanställts på grundval av kommitténs arbetsmaterial (Ds A 1981:6). Däriingår överväganden om vad som skall förstås med praktikarbete i lagens mening.Promemorian remissbehandlas. I proposition 126 anmäls att en proposition omanslällningsskyddslagen kommer att läggas fram . Mot den angivnabakgrunden finns det inte skäl för att ta något initiativ på grund avmotionen. Närdet gäller sättet att ta fram praktikplatser hänvisar utskottet liksom fidigaretill de möjligheter till samverkan mellan utbildningsmyndigheter,arbetsförmedling, arbetsgivare och fackliga organisationer som planeringsråden(SSA-råden) och distriktsaibetsnämnderna ger. Genom den samordningen bör detvara möjligt att på frivillig väg få fram ett tillräckligt antal platser förobligatorisk praktik, och utskottet avstyrker därför motionen även i denna del. Ävenvpk begär i mofionerna 1497 och 2112 lagstiftning om prakfik-platser. Den avsesgå ut på att de lokala skolmyndigheterna får rätt att ålägga företagen attställa praktikplatser till förfogande. Utskottethar ovan behandlat frågan om lagstiftning om praktikplatser. Med hänvisningtill vad där anförts och till att ackvisitionen av praktik-platser normalt ären uppgift för arbetsförmedlingen avstyrker utskottet motionsyrkandena. Ettförslag om möjlighet att omvandla kontant arbetsmarknadsstöd till praktikarbeteeller praktisk yrkesorientering läggs fram i motion 1841 av ().Han anför bl. a. att det både för arbetslösa ungdomar och för samhället ärbättre att meningsfullt arbete utförs än att understöd utgår utan någonprestation. () skisserar i motion 1054 en modell för att öka nyföretagande! ochsamtidigt ge arbetslösa ungdomar sysselsättning. Han tänker sig att personermed nya produktidéer skall få stöd att starta nya företag genom de regionalautvecklingsformerna av styrelsen för teknisk utveckling. Därefter skallarbetslösa, i första hand ungdomar, erbjudas sysselsättning i det nya företagetmed ersättning från det allmänna på en nivå som motsvarar det kontantaarbetsmarknadsstödets belopp eller möjligen "en viss nivå överdetta". När företaget kan leva vidare av egen kraft skall betalasavtalsenliga löner. Förutsättningarna att på detta sätt öka ny företagandet börutredas. Närstaten går in med sysselsätlningsstödjande insatser förutsätts att lön ochandra förmåner utgår enligt avtal eller, när avtal saknas, är jämförbara medbranschens kollektivavtal. Förslagen i motionerna 1841 och 1054 strider motdenna princip och utskottet avstyrker därför motionerna. AU 1980/81:21 105 De arbetsmarknadspolitiska insatserna förarbetshandikappade och äldre har fortlöpande förstärkts under 1960- och1970-talen. En betydande utbyggnad har således skett av skyddat arbete i olikaformer liksom av den yrkesinriktade rehabiliteringen. Den 1 januari 1980genomfördes omfattande organisationsförändringar inom dessa verksamheter. Undersenare år har strävandena i allt högre grad varit att söka lösa dearbetshandikappades problem genom placering på den öppna arbetsmarknaden.Tillkomsten av främjandelagen och uppbyggnaden av anpassningsgrupperna är ettled i detta arbete. 1 den mån särskilda åtgärder behöver vidtas står olikamöjligheter till buds. Utbildning eller praktikanställning i företag kanordnas. Ekonomiskt stöd kan ges till den handikappade själv eller tillarbetsgivaren. Förbättringar av de särskilda åtgärderna för arbetsanpassningoch sysselsättning genomfördes så sent som . Trots de åtgärder som sattsin har man endast nått begränsade resultat när det gäller att placera dearbetshandikappade på den öppna arbetsmarknaden: Det är därför angeläget arbetar vidare med dessa frågor. Förslagsom berör arbetshandikappade och äldre har väckts dels i budgetpropositionenoch i propositionen om arbetsmarknadspolitikens inriktning, dels i 19 motionervarav 17 från den allmänna motionstiden. Dessa olika initiativ kommer i detföljande att behandlas av utskottet under fyra delavsnitt. Underrubriken om svårplacerad arbetskraft tar utskottet upp motioner omfrämjandelagen och anpassningsgrupperna. Dessutom redovisas regeringensuppfattning om möjligheterna att påverka rekryteringsprocessen i företagengenom arbetsförmedlingskontrakt. 1 sammanhanget behandlas även förslag somberör förtidspensionärer, äldre arbetskraft och ett aktionsprogram motutslagning och social utstötning. Iavsnittet Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning gårutskottet in på budgetpropositionens förslag om arbetshjälpmedel åthandikappade, näringshjälp och anställning med lönebidrag tillsammans med tremotioner. Dessutom tar utskottet upp ett förslag från proposition 126 omändrade regler för anställning med lönebidrag i samband med utplacering frånskyddat arbete. Olikafrågor i budgetpropositionen och i motioner om Stiftelsen Samhällsföretagutgör ett särskilt avsnitt. Tillsist går utskottet igenom förslag i budgetpropositionen och fem motioner om denYrkesinriktade rehabiliteringen. Därvid behandlas bl. a. frågan om inriktningoch organisation av insatser för metodutveckling, forskning och utveckling. AU1980/81:21 106 Vissa frågor om svårplacerad arbet.skraft Lagen om vissaanställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen) har tillkommit mot bakgrundenav ett behov att påverka företagens anställningspolitik när det gäller äldreoch arbetshandikappade. Lagen bygger på att arbetsmarknadsmyndigheterna iförsta hand genom frivilliga åtaganden skall förmå arbetsgivaren att anställasvårplacerad arbetskraft. Om detta misslyckas kan härdare metoder tillämpas, isista hand med vite förenade förelägganden att viss del av arbetsstyrkan skalltillhöra dessa kategorier. har successivt skapats s.k. anpassningsgrupper för att ta hand om handikappfrågorna på arbetsplatserna.I grupperna ingår representanter för företagsledning, anställda samtarbetsförmedlingen. Grupperna arbetar med frågor som rör omplacering av redananställda, men avsikten är att de även skall vara instrument för att främjaanställning av svårplacerad arbetskraft. Arbetsförmedlingens insatser skallframför allt avse inplacering av arbetssökande i företagen. Främjandelagens tvångsregler har enligtsysselsättningsutredningen till-lämpats i alltför liten omfattning. Iutredningens slutbetänkande (SOU 1979:24) föreslås att lagen skallkompletteras. Arbetsgivaren skall vara skyldig att överlägga medarbetsmarknadsmyndigheterna om åtgärder för att åstadkomma enpersonalrekrytering som är förenlig med det samlade arbetskraftsutbudetssammansättning. Lagen föreslås alltså bli vidgad till att omfatta fler grupperän som omfattas av bestämmelserna.