bet · G401UU20 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:20 om internationellt utvecklingssamarbete m. m. 1980/81:100, bil. I detta betänkande behandlas deförslag avseende internationellt utvecklingssamarbete m. m. som regeringenförelagt i budgetproposition 1980/81:100, bilaga 6, litt. C, samt ianslutning därtill väckta motioner eller motionsyrkanden. En sammanställning över de behandlade motionerna och eninnehållsförteckning finns i slutet av betänkandet. Propositionens huvudsakliga förslag avseendeutvecklingssamarbetet De samlade anslagen förinternationellt utvecklingssamarbete föreslås /82 uppgå till 5720 milj. kr. Detta innebär en ökning med 705 milj. kr. eller iförhållande till innevarande budgetårs anslag. De totala biståndsanslagen harberäknats motsvara något av bruttonationalinkomsten för . För /82 föreslås anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram uppgå till 1707 milj. kr. och anslaget C 2.Bilateralt utvecklingssamarbete till 3 667 milj. kr. i det internationella samarbetet 1.1U-ländernas ekonomiska situation och biståndets roll Propositionen(s. 18-23) De senaste årtiondenas utveckling iu-länderna uppvisar flera positiva drag. Medellivslängden har ökat med igenomsnitt , i med . Andelen läskunniga i den vuxnabefolkningen har ökat. Hälsostandarden har förbättrats. Utvecklingen inomu-landsgruppen är dock mycket ojämn. Det är framför allt de något rikareu-länderna som kunnat fortsätta en redan tidigare snabbexpansion av produktion och industrivaruexport. De fattigaste hardäremot fått se sfn situafion alltmer försämrad. Inför 1980-talet står alla oljeimporterande länder införden mycket svåra uppgiften att försöka upprätthålla den ekonomiska tillväxten,som ekonomierna måste anpassas till stigande oljepriser, stora finansiellaobalanser och en lägre ökningstakt i världshandeln. De fatfigaste ekonomiska anpassning försvårasav att den måste ske som utsikterna fill ökade kapitalflöden ärmycket osäkra. 1 1980/81. UU1980/81:20 2 Biståndet väntas inte öka särskiltmycket. Villkoren för kommersiella lån torde bli hårdare i takt med attskuldbördan växer. Det kommande decenniet, FN:s tredje utvecklingsårtionde,kommer därför att bli mycket kritiskt för de fattigaste länderna, som - medBrandtkommissionens ord - lever på en tunn gränslinje mellan överlevnad ochkatastrof. Kombinationen av resursbrist, energikris och ett snabbt växandebefolkningstryck på miljöresurserna hotar att leda till såväl social somekologisk katastrof. Skogar huggs ner och öknar breder ut sig i en takt somredan på kort sikt omöjliggör jordbruk och på hotar att påverka jordensklimat. I dessa länder måste olja och stora mängder livsmedel importeras föratt klara människors överlevnad. Endast en klart produktivitetsbefrämjandejordbrukspolitik, ägnad att sysselsätta u-landsbe-folkningarnas majoritet, harutsikter att vända utvecklingen. För att få genomslagskraft och nå varaktigaresultat måste en sådan politik förenas med insatser för mark- och vattenvård,energiförsörjning, grundläggande hälsovård inkl. familjeplanering samtprimärundervisning. Sammanfattningsvis understryker regeringen attbiståndspolitiken, både i och på det mulfilaterala planet, måsteinriktas på att ge de värst utsatta länderna möjlighet att ägna sina knapparesurser åt verkliga utvecklingsåtgärder för att tillgodose befolkningensgrundläggande behov -inte bara åt nödlösningar för att klara energi- ochlivsmedelsförsörjningen i akuta nödsituationer. Den ekologiska balansen måstebevaras. I primärhälsovård, som leder till en höjd medellivslängdoch minskad spädbarnsdödlighet, måste också ingå insatser för familjeplaneringi syfte att minska det befolkningstryck som annars uppkommer. Inhemska energiresursermåste bättre utnyttjas så att oljeberoendet kan minskas. För del kommer strävandena att fortsätta i deinternationella organisationerna efter samordnade och omfattande insatser föratt i första hand hjälpa de sämst ställda. I det bilaterala biståndet kommerman att i dialogen med mottagarländerna diskutera de grundläggandeförutsättningar som energi, markvård, befolkningsutveckling ochlivsmedelsförsörjning utgör för .att se vad kan bidra med i varjeenskilt land. Ett generöst och långsiktigt bistånd är en moraliskskyldighet och ett uttryck för vår solidaritet med i derasutvecklingsansträngningar. Totalbeloppet för biståndet är betydande. Detrepresenterar ändå en för ganska måttlig uppoffring. Biståndet harockså gett viktiga bidrag till en positiv utveckling i flertalet u-lånder. Även om solidaritetsmotivet i sig är tillräckligt för attmotivera ökade biståndsinsatser, bör biståndet också ses i ett bredareekonomiskt-politiskt perspektiv. Världsekonomin står inför större problemän någonsin . De mer än fördubbladeoljepriserna har gett vissa oljeländer väldiga överskott, ca , och motsvarande underskott i oljeimporterande ländersbytesbalanser. skuldbörda antar alltmer alarmerande proportioner.Samtidigt UU1980/81:20 3 som dessa länders behov av industrivaror är nära nogomätligt, har industriländerna en stor outnyttjad produktionskapacitet och högarbetslöshet. Det är angeläget att denna produktionskapacitet kan utnyttjasoch att det sker på ett sätt som inte förvärrar inflationen i de olikaländerna. 1.2 Miljö, energi och utveckling Propositionen (s. 26-29) Fattigdomen på u-ländernaslandsbygd leder ofta fill ett överutnyttjande av knappa miljö- ochproduktionsresurser. Det växande trycket på markens och skogens avkastning medförofta att naturtillgångar förslösas. Skogar och buskmarker avverkas för atttäcka behovet av virke och ved till bränsle men ibland också för att tillgodosestarka exportintressen. Detta sker f. n. i en omfattning som har betydandeekologiska konsekvenser. Denna överansträngning av jordens bärkraft måstehejdas. Det kan ske endast med omfattande och samordnade insatser på flerområden och ufifrån en klarare medvetenhet om orsakssammanhangen. De viktigaste orsakerna står att finna i de allmännaekonomiska och sociala förhållandena på landsbygden. För att klara sinomedelbara överlevnad tvingas stora befolkningsgrupper att överexploateratillgängliga resurser. För ett förnuftigare utnyttjande av naturresursernamåste ofta hela den ekonomiska strukturen förändras och befolkningsökningenhejdas. Nya försörjningsmöjligheter måste erbjudas. Alternativa energislag ochen bättre anpassad teknologi måste introduceras. Sådana strävanden måste aktivtstödjas genom internationellt bistånd. har verkat för att de ekonomiska och ekologiskasambanden skall uppmärksammas i större utsträckning. På svenskt inifiafiv harnu ett FN-program upprättats för ökad hänsyn till dessa fundamentala samband.Verksamheten kommer delvis att finansieras från en särskild fond, som höstensgeneralförsamling beslutat att upprätta. Inledningsvis kommer prioritet att gesåt markanvändning, livsmedelsförsörjning, vattenhushållning ochenergiproduktion. Syftet är att stödja och FN-organensansträngningar att integrera miljöfaktorer i utvecklingsprogram och projektinom alla relevanta sektorer. Endast genom en sådan integration kan enekologiskt hållbar utveckling garanteras. I svenskt bilateralt bistånd har SIDA sedan längefinansierat projekt för att bevara mark och skog. Vattenvårdsprojekt har fåttbetydande stöd. Men ytterligare resurser måste nu avsättas för dessa ändamål.Därför bör en särskild anslagspost inrättas för bilaterala eller regionalamiljö- och markvårdsinsatser. En särskild planeras för att behandla nya ochförnybara energikällor. Konferensen skall studera den roll som sådanaenergikällor kan spela för nuvarande och framtida energibehov, teknologier förnya och UU1980/81:20 4 förnybara energikällor, de viktigaste hindren föranvändningen av dessa teknologier bl. a. på finansierings-, forsknings- ochutbildningsområdena och åtgärder som kan vidtas för att komma förbi dessahinder. Med hänsyn till att energibehov är så storaoch till att nya och förnybara energikällor kan spela en viktig roll för dessaländer tillmäter denna konferens stor vikt. Särskild uppmärksamhet börägnas åt hur de fatfigare energiförsörjning kan förbättras. har tillsatts för att förbereda deltagande ikonferensen. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motion 1980/81:1589 av m.fl. (c) variföreslås att hos regeringen hemställer om utredning av frågan om teknik i enlighet med vad som anförs i motionen, dels motion 1980/81:1758 av m. fl. (c), variföreslås att hemställer att regeringen i FN verkar för genomförandetav ett naturresursår under tidigare delen av . Vid förra behandlade ochavstyrkte utskottet en liknande motion om genomförande av ett naturresursår (UU1979/80:20). Detta skedde med hänvisning till att FN harutropat ett icke ringa antal år och dekader till främjande av olikautvecklingsändamål och att en förutsättning för att dessa skall ge resultat äratt de inte genom att ofta återkomma förlorar genomslagskraft. Utskottet gör samma bedömning vad beträffar den nuföreliggande motionen 1758, vilken följaktligen avstyrks. Även det i motion 1589 framfördaförslaget att utreda frågan om inrättande av ett har behandlats tidigare av utskottet (UU 1978/79:27). Utskottet ägnadedå hela frågan om u-landsanpassad teknik en utförlig behandling och redovisadedet arbete som pågår såväl i som internationellt för att främjautvecklingen av en till behov anpassad teknik. Med hänvisninghärtill fann utskottet inte skäl att förorda inrättandet av ett särskiltinstitut och avstyrkte därmed den då föreliggande motionen. Utskottetintar samma ståndpunkt nu och avstyrker motion 1589. 1. att avslår motion1980/81:1758 beträffande naturresursår. UU 1980/81:20 2. att avslår motion 1980/81:1589 beträffande u-landsanpassad teknik. 2.Anslagsutveckling, planeringsramar m. m. Propositionen(s. 33-35) Enligt beslut av med anledning avproposition 1980/ 81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. skallbiståndsanslagen för /82 uppgå fill något mera än av denberäknade bruttonafionalinkomsten för . Detta innebär att dentotala biståndsramen (inkl. avräkningar) ökar med 705 milj. kr., eller , fill 5 720 milj. kr. för /82. Dåbiståndets ökning i reala termer är måttlig är det desto viktigare att deadministrativa kostnaderna hålls nere så att det mesta möjliga av biståndsanslagenkan användas för insatser på fältet. måste därföransträngningar att effektivisera biståndsverksamhetens administration ochorganisafion ges mycket hög prioritet. Anslagen för biståndets administrationmåste därför prövas med särskilt stor restrikfivitet. Under anslaget C 4.Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) har regeringen funnit detmofiverat att SIDA minskar sina personalkostnader med ett belopp som motsvararca sex tjänster. För handläggning av ansökningar om förmånliga u-landskrediterföreslås att beredningen för internafionellt tekniskt samarbete(samarbetsberedningen), vilket är det nya namnet på utbildningsberedningen,förstärks med en handläggartjänst. dras en handläggartjänst in vidutrikesdepartementets avdelning för internationellt utvecklingssamarbete. Inedanstående tabell redovisas utvecklingsbiståndet fördelat på anslagsposter. Biståndsanslag 1978/79-1981/82 (milj. Bidrag till internationella bistånds- Styrelsen för internationell utveckling nämnden (BUN) Lån till personal inom biståndsför- Av de totala biståndsanslagen utgördet mulfilaterala biståndet och det bilaterala biståndet . Avbudgettekniska skäl är dessa andelar inte helt jämförbara med andelarna underinnevarande budgetår, men i realiteten har ingen förändring skett. Även omandra länders multilaterala andelar ökat snabbt , är denmultilaterala andelen ändå internationellt sett hög i det svenska biståndet. Med anledning av regeringens proposition om besparingar istatsverksamheten m. m. 1980/81:20, bil. 2; UU 1980/81:17) harriksdagen beslutat om åtgärder på biståndsområdet, som minskarbelastningen på statsbudgeten med 100 milj. kr. i jämförelse med vad som annarsskulle ha utgått. En närmare redovisning av dessa åtgärder ges ipropositionen på s. 34-35. I detta sammanhang behandlar utskottet delsmotion 1980/81:916 av (), vari hemställs 1. attriksdagen vid behandlingen av proposition 1980/81:100, bilaga 6, beslutaratt den totala biståndsramen för /82 bestäms till UU1980/81:20 7 2. att uttalar som sinmening att regeringen vid behandlingen av nästa års budgetförslag bör pröva möjligheternaatt minska dessa anslag ytterligare, dels motion 1980/81:1210, delyrkande 2 a), av . (vpk), vari föreslås 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag innebärande: a) att fördelningen mellan multilaterala och bilateralaändamål förskjuts så att det förras andel minskar tillhögst av hela biståndsanslaget. I motion 916 föreslås dels att dentotala biståndsramen för det kommande budgetåret bestäms fill 4 000 milj. kr.,dvs. en minskning med drygt 1 700 milj. kr. i förhållande till propositionensförslag, dels att möjligheterna prövas att i nästkommande budgetförslagytterligare minska biståndsanslagen. Vid behandlingen av proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten m. m. beslutade att beräknabiståndsanslagen på grundval av bruttonationalinkomsten i stället för somtidigare bruttonationalprodukten samt att biståndsanslagen för budgetåret1981/82 skall uppgå till något mer ån av den beräknade bruttonationalinkomstenför . bekräftade ånyo att enprocentsmålet förutvecklingsbiståndet ligger fast. Den i motion 916 föreslagna nedskärningen skulleallvarligt drabba många fattiga människor som genom det svenska biståndet fårhjälp till utbildning, sjukvård, stöd att utveckla jordbruk, industri m. m. Utskottet finner ingen anledning att frångåenprocentsmålet och avstyrker följaktligen motion 916. I mofion 1210, delyrkande 2 a),föreslås att fördelningen mellan multilaterala och bilaterala ändamålförskjuts så att det förras andel minskas till högst 25 %av hela biståndsanslaget. Likalydande yrkanden avstyrktes vid behandlingen av de tvåsenaste årens budgetpropositioner (UU 1978/79:27; UU 1979/80:20). Utskottet hardärvid anknutit till de utförliga överväganden i denna fråga som gjordes avbiståndspolifiska utredningen (SOU 1977:3; prop. 1977/78:135; UU 1978/ 79:1).Dessa ledde till slutsatsen att det varken fanns anledning att förorda någondrastisk förändring av rådande fördelning mellan bilaterala resp. multilateralaändamål eller möjlighet att precisera framtida procentsatser för denna. Smärre förskjutningar i ena eller andra riktningen måstedock kunna ske med hänsyn till uppkommande omständigheter och medelsbehov. UU1980/81:20 8 Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet delyrkande 2 a) i motion 1210. Utskottet, som inte har någonerinran mot budgetpropositionens förslag i detta avsnitt, hemställer att avslår motion1980/81:916 och motion 1980/81:1210, delyrkande 2 a). Bidrag till internationella biståndsprogram (C 1)Propositionen (s. 36-57) Anslaget Bidrag tillinternationella biståndsprogram föreslås /82 öka med 199 milj.kr. eller fill 1 707 milj. kr. Det multilaterala biståndet kanaliseras främst genomFN-systemet och de internationella utvecklingsbankerna. Det fördelar sig påtekniska och finansiella insatser. ärFN-systemets centrala finansieringskälla för tekniskt bistånd. ochInternationella utvecklingsfonden () utgör den viktigaste källan förfinansiellt bistånd i form av obundna krediter, i IDA:s fall på mycketförmånliga villkor. De ger också i allt större utsträckning tekniskt bistånd isamband med sin kreditgivning. De regionala utvecklingsbankerna och fondernautgör ett vikfigt komplement fill /för att stödja regionalautvecklingsansträngningar. De svenska biståndspolifiska målsättningarna bör givetvisavspeglas i vårt agerande i de internationella organisationernas styrandeorgan. Vi bör också försöka säkerställa att de internationella organisationernatar hänsyn till de olika utvecklingspolitiska mål, som det internationellasamfundet kommit överens om, t. ex. i utvecklingsstrategin för det tredjeutvecklingsårfiondet. Erfarenheten visar att , i samarbete med andralikasinnade länder, kan påverka arbetet i organisationerna. Ser man påutvecklingen , kan man konstatera att fleraorganisationer ändrat sin verksamhetsinriktning på sätt som är positiva ursvenska biståndspolitiska synpunkter. I nedanstående tabell redovisas det multilateralabiståndets fördelning på organ. UU 1980/81:20 Multilateralt bistånd budgetåren 1980/81-1981/82 Fördelning pä organisationer (milj. Förslag 1981/82 bidrag för de minst utvecklade () () () Internationella utvecklingsfonden () Afrikanska () Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) Asiatiska (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Internationella jordbruksutvecklingsfonden () 460,0 18,3 71,8 1,0 30,6 40,0 500,0 18,3 71,8 ' 0 30,6 47,0 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) Livsmedelshjälpskonventionen (FAC) Internationella katastroflagret för livsmedel (lEFR) för Palestinaflyktingar (UNRWA) FN:s flyktingkommissarie () /internationella handels- centrum (ITC) Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) Gemensamma fonden Internationella federationen för familjeplanering (IPPF)' för vetenskap och teknik ' överförs från anslaget C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete till anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. -Inklusive37 milj. kr. för IPPF, som /81 belastade anslaget C2. UU1980/81:20 10 , kapitalutvecklingsfond(UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) I syfte att åstadkomma en stabilaregrund för finansieringen av gjorde redanvid en minimiutfästelse om bidrag tillprogrammet , med förbehåll för godkännande. Den hardärefter förnyats vid varje bidragskonferens. gjorde en nytreårsutfästelse. För (/82) utläste Sverigeett bidrag om 335 milj. kr., vilket innebär en ökning med 15 milj. kr. Vidareutlästes ett bidrag om fillsammans minst 690 milj. kr. för verksamhetsåren 1982(/83) och 1983 (/84). beräknas en dryg tredjedelav UNDP:s ordinarie resurser gå till med en per capita-inkomst påmindre än . Med anledning av de stora biståndsbehoven bland de allrafattigaste länderna anses ett fortsatt svenskt bidrag til UNDP:s särskildaverksamhet till förmån för de minst utvecklade vara motiverat.Sveriges stöd till denna verksamhet uppgick /81 till 30 milj.kr. För /82 finner regeringen det motiverat att öka bidragetfill 35 milj. kr., då det länge varit oförändrat. är, med en bidragsdel på ,kapitalutvecklingsfondens (UNCDF) största bidragsgivare efter Nederländerna.Sverige utfäste vid ett bidrag om 30 milj. kr.för vart och ett av verksamhetsåren 1981-1983 (budgetåren 1981/82-1983/84) medförbehåll för godkännande. bidrag till () var 45 milj. kr., vilket motsvarade av desammanlagda bidragen. Vid beräknades defrivilliga bidragen fill UNFPA för till . Sverigeutfäste, med förbehåll för godkännande, ett oförändrat bidrag om 45milj. till UNFPA för vart och ett av verksamhetsåren 1981-1983 (budgetåren1981/82-1983/84). FN.s barnfond () Med hänsyn fill att inriktningen avUNICEF:s verksamhet ligger väl i linje med de svenska biståndspolitiska målenoch fill att är en effektiv organisation, utfäste , med förbehållför godkännande, ett fill 130 milj. kr. ökat bidrag (/82). Därmed beräknas andel avregeringsbidragen till uppgå till . Med samma förbehåll utfästeSverige ett bidrag på sammanlagt minst 260 milj. kr. fÖr verksamhetsåren 1982och 1983 (budgetåren 1982/83 resp. 1983/84). UU1980/81:20 11 Internationella utvecklingsfonden () IDA:s uflåningsverksamhet harbörjat att anpassas efter de krav som förändringarna i världsekonomin ställerpå de fattigare oljeimporterande ekonomier. som stigandeoljepriser fördyrar importen skapar de förutsättningar för tidigare intelönsamma energiinvesteringar. Världsbanksgruppens utlåning för energiändamålberäknas f. n. komma att uppgå fill mer än under förstahälften av . En särskild energifilial planeras för utlåning på dettaområde. Överenskommelse om en sjätte påfyllnad av , avseendebudgetåren 1980/81-1982/83, uppnåddes mellan givarländerna . Deninnebär att 33 givarländer, varav 23 i-länder, skall lämna bidrag fill ettsammanlagt belopp av . Då andel av IDA:s resurservarit mycket hög i förhållande till andra länders, sänktes den svenska andelenfrån 3,8 till . Detta motsvarar ett totalt svenskt bidrag under periodenpå 1 . På grund av förseningar i den amerikanska kongressen kundeöverenskommelsen om den sjätte påfyllnaden inte träda i kraft som planerat den1 juH 1980. För att IDA:s verksamhet inte skulle lamslås, har givarländernakommit överens om ett övergångsarrangemang, baserat på förhandsutfästelser. Enredogörelse för denna överenskommelse och villkoren för deltagande harlämnats i proposifion 1980/81:52. Övergångsarrangemanget har godkänts avriksdagen (UU 1980/81:14). IDA:s utlåning kommer att öka gradvis under den sjättepåfyllnaden. bidrag utgår med 460 milj. kr. under /81,500 milj. kr. /82 samt 537,2 milj. kr. I enlighet med beslut omsvenskt medlemskap i () (UU 1979/80:25, JU1979/80:45, rskr 1979/80:369 och 370) avser regeringen att under innevarandebudgetår teckna andelar i Afrikanska kapital för en summasom motsvarar . andel av bankens totala kapital uppgårdärigenom till . kommer ett åtagande att göras att inbetala 25 %av det tecknade kapitalet, vilket motsvarar . Inbetalningen skallske i form av fem lika stora delar . Den förstainbetalningen på . kan komma att ske under innevarande budgetår. För den andra inbetalningen, som beräknas ske /82, är medelsbehovet . bidrag till Afrikanska utvecklingsfonden (ADF)uppgår sammanlagt till , vilket motsvarar av påfyllnaden.De två första inbetalningarna om vardera . UU1980/81:20 12 1979/80 och 1980/81. Den tredje inbetalningen av sammastorlek skall ske under /82. har åtagit sig att till Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) under budgetåren 1979/80-1982/83 bidra med sammanlagt122 , vilket motsvarar av denna påfyllnad. Under budgetåren1979/80 och 1980/81 har de två första inbetalningarna gjorts om vardera . Den tredje inbetalningen av samma storlek skall göras under budgetåret1981/82, då förhandlingar även beräknas inledas om en tredje påfyllnad.Sveriges bidrag till denna påfyllnad bör motsvara ungefär samma andel som underden nu pågående påfyllnaden. Internationella jordbruksutvecklingsfonden () har förhandlingar förtsom en påfyllnad av jordbruksutvecklingsfondens resurser för perioden1981-1983. Med hänsyn till att fonden är verksam på ett område där finansieringsbehovenär mycket stora och att fonden är en effektiv institution, har funnitdet angeläget att påfyllnaden får en sådan storlek att fondens verksamhet kanutvidgas. Förhandlingarna har ännu inte formellt avslutats i alla detaljer.IFAD:s styrande församling godkände emellertid ett förslag omen påfyllnad av resurser med . Med i stort settoförändrad svensk bidragsandel kan det sammanlagda svenska bidraget till fondenberäknas till 141 milj. kr. eller 47 milj. kr. För den förstainbetalningen har redan beviljat medel. För den andra inbetalningen,som skall äga rum under /82, beräknas medelsbehovet till 47milj. Världslivsmedelsprogrammet (WFP) . Målet för bidragen är . gjorda utfästelseruppgår till ca . har bidragsmåletfastställts till . Detta belopp är dock ett minimimål, sombör höjas om kraftiga prisökningar på livsmedel eller ökade behov avlivsmedelshjälp uppstår. Mot denna bakgrund bör ordinarie bidrag till WFPhöjas från 70 till 72 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1981/82-1983/84. har enligt 1980års konvention om livsmedelshälp(FAC) åtagit sig att under /81 leverera svenskt vetesom livsmedelshjälp. Detta är mera än åtagandet under den förrakonventionen . Den nya konventionen gäller endast , men kommersannolikt att förlängas. För /82 föreslås i proposifionen ettsvenskt bidrag enligt konventionen om livsmedelshjälp - under förutsättning attden förlängs att UU1980/81:20 13 gälla också /82 - på 51 milj. kr. inkl.frakt- och administrationskostnader. har, med bemyndigande, dessutom åtagitsig att /81-1982/83 hålla svensktvete samt vissa andra svenska livsmedelsprodukter i beredskap för akutanödhjälpsinsatser. Beredskapslagret utgör en del av det internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR).