bet · G401UbU10 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:10 medanledning av motioner om m. m. 1979/80:189 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en central rekommendation utfärdas ominförande av förbud mot pälsdjur i de svenska skolorna samt att dispens förledarhundar därvid får sökas enligt särskild ordning. 1979/80:239 av () och KerstinGöthberg (c) vari yrkas att hos regeringen anhåller att universitets-och högskoleämbetet ges i uppdrag att inom ramen för nuvarande anslag anordnapäbyggnadsutbild-ning för SSA-sekreterare. 1979/80:656 av () och BörjeStensson (fp) vari yrkas att hos regeringen begär en ändring av 39 §i skollagen i syfte att undanröja bestämmelsen om hämtning av skolpliktig elevtill genom biträde av polismyndighet. 1979/80:660 av () ochAnn-Cathrine () vari yrkas att hos regeringen begär att enutvärdering av redan nu existerande vertikala skolor genomförs. 1979/80:875 av m. fl. (c) vari yrkasatt hos regeringen begär att försöksverksamhet medteckenspråksundervisning kommer till stånd så att underlag vinns för ett senareinförande av undervisning i teckenspråket för alla elever på mellanstadiet isyfte att häva isoleringen för de döva. 1979/80:883 av m. fl. (c) vari yrkasatt beslutar anhålla att regeringen uppdrar åt attframlägga förslag till bidragsregler för och Skola, somutformas i likhet med stöd till jämförbara organisationer. 1979/80:1276 av () och BörjeStensson (fp) vari yrkas att hos regeringen begär att ett tilläggutarbetas till 6 kap. i skolförordningen i syfte att underlätta förhandikappade elevers skolstart. 1979/80:1287 av m.fl. (c) vari yrkasatt beslutar 1. att hos regeringen begära förslag som underlättarkommunernas möjlighet att tillskapa mindre skolenheter enligt vad som anförts imotionen. 2. att hos regeringen begära att gesi uppdrag att i UbU1980/81:10 2 samarbete med kommunförbund och de fackligaorganisationerna finna lösningar som förbättrar lärarnas och övrigapersonalgruppers arbetsmiljö i skolan. 1979/80:1301 av Hans Nyhage m. (m) vari yrkas att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas isyfte att ge alla elever rätt att utan tidsbegränsning genom kompletterandestudier förbättra erhållna betyg. 1979/80:1690 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angående utredning av förutsättningarna fören med ett är sänkt skolplikts-ålder. Utskottet behandlar i dettabetänkande ett antal motioner som väcktes under allmänna motionstiden år 1980och som gäller olika frågor med anknytning till m. m. Enligt motion 1979/80:189 skallriksdagen hos regeringen begära att en central rekommendation utfärdas omförbud mot pälsdjur i de svenska skolorna samt att dispens för ledarhundardärvid får sökas i särskild ordning. Kommittén (U 1978:07) om integration av handikappadeelever i det allmänna skolväsendet fick sitt uppdrag utvidgatgenom tilläggsdirektiv (Dir 1979:89) till att gälla även de problem som möterelever med medicinska handikapp och dä särskilt de allergiska elevernassvårigheter. Enligt vad utskottet inhämtat avser utredningen att i samverkanmed en arbetsgrupp inom behandla dessa frågor i ettsärskilt betänkande . Med hänvisning till det pågåendeutredningsarbetet föreslår utskottet att avslår motion 1979/80:189. I motion 1979/80:875 tas de dövassituation upp och då särskilt deras bristande möjligheter att kommunicera medandra människor och att få allmän information. Motionärerna anser att det är avvikt att så många människor som möjligt lär sig teckenspråket. De yrkar därföratt hos regeringen skall begära att försöksverksamhet med teckenspråksundervisningskall komma till stånd för att senare läggas till grund för införande avundervisning i teckenspråket för alla elever på mellanstadiet. Utskottet har tidigare behandlat teckenspräksfrågan, bl.a. i betänkandena /76:9 (s. 5-7), 1975/76:21 (s. 21) och 1978/79:45 (s.51). Utskottet har därvid uttalat att om teckenspråk infördes som läroämne pågrundskolans mellanstadium skulle detta innebära ett alltför stort ingrepp i UbU1980/81:10 3 läroplanen och få konsekvenser för andra ämnen. Utskottethar också pekat pä att det även är en fråga om resurser, t. ex. tillgången påför teckenspråksundervisning kvalificerade lärare. Utskottet vill i sammanhanget nämna att frågan komplicerasav att det finns två typer av teckenspråk, nämligen dels ett ätbördsspräk, delstecknad svenska. (U 1978:07) har utvecklat sinprincipiella syn på teckenspråket och på dövas tvåspråkighet i en bilaga tillbetänkandet (SOU 1979:50) Huvudmannaskapet för specialskolan. Kommittén avseratt mera ingående behandla teckenspråket i sitt kommande slutbetänkande. Med hänvisning till den ställning som tidigaretagit i frågan om teckenspräksundervisning pä mellanstadium ochtill den pågående utredningen föreslår utskottet att motion 1979/80:875 avslåsav . Enligt motion 1975/76:1276 bör 6kap. skolförordningen, vars inledning behandlar frågor om inskrivning m. m. avskolpliktiga barn, få ett tillägg i syfte att underlätta handikappade eleversskolstart. Skolstyrelse bör åläggas att redan i förskolan kartlägga vilkaelever som behöver särskilda åtgärder inför skolstarten. Motionärerna anser attdet är viktigt att alla skolor i landet har likvärdiga rufiner vidinskrivningen. Därför bör () utarbeta dels frågeformuläravpassat för olika handikapp, dels information till föräldrar till handikappadebarn. Utskottet vill först erinra om att barn som av fysiska,psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskilt stöd för sinutveckling enligt 6 § lagen om barnomsorg (SFS 1976:381, senast ändrad1980:510) skall anvisas plats i förskola tidigare än andra barn. Kommun skallgenom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats idenna ordning. Frågan om samverkan mellan förskolan och skolanbehandlades i proposifion /76:39 (s. 230-232) om skolans inre arbete m. m.,(UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367). I SÖ:s fillägg och ändringar tillläroplanen för , gilfiga från , fullföljsSIA-beslutet med anvisningar om bl. a. kontakten mellan förskola och grundskolavid skolstarten. skall enligt sina direktivuppmärksamma behovet av information till föräldrar till handikappade barn omden handikappades förutsättningar för undervisning i olika skolformer ochkonsekvenserna därav. Utredningens arbete beräknas pågå och år1981. Enligt vad utskottet erfarit kommer den i proposition1978/79:180 om läroplan för m.m. aviserade utredningen om samverkanmellan förskola och grundskola att tillsättas . Några direktiv förutredningens arbete har ännu inte utfärdats. Medhänvisning till det arbete som pågår inom integrationskommittén och r 1980/81. UbU1980/81:10 4 till att en utredning om samverkan mellan förskola ochgrundskola skall tillsättas föreslär utskottet att avslår motion1979/80:1276. Skolplikt m. m. I modon 1979/80:1690 erinras om attdet i proposition 1978/79:180 om läroplan för m. m. uttalats attdet är önskvärt att en samlad utvärdering görs av bedriven försöksverksamhetmed samverkan mellan förskola och grundskola och att det är angeläget att kommafram till en helhetssyn pä verksamheten i förskola och skola. Motionärernaanser att den aviserade utredningen även bör omfatta prövning av frågan omsänkt skolpliktsålder. De hemställer därför att skall ge regeringentill känna att utredningen skall få detta uppdrag. Som utskottet redovisat kommer den i motionen berördautredningen om samverkan mellan förskola och skola att tillsättas inom kort.Utskottet ser det som naturligt att denna utredning förutsättningslöst prövarde för- och nackdelar som är förknippade med sänkt skolpliktsålder. Utskottetföreslår att med anledning av motion 1979/80:1690 som sin mening gerdenna uppfattning till känna för regeringen. Om skolpliktig elev i grundskolaninte fullgör sin skolgång och detta beror på föräldrarnas tredska fårlänsskolnämnd enligt 39 § skollagen (SFS 1962:319, senast ändrad 1979:721) vidvite förelägga föräldrarna att hålla eleven i skolan. Får denna åtgärd inteåsyftad verkan eller det annars finns synnerliga skäl därtill kanlänsskolnämnden förordna att eleven hämtas till skolan med biträde avpolismyndighet. I motion 1979/80:656 yrkas att hos regeringenbegär en ändring av skollagen så att bestämmelsen om polishämtning av elevupphävs. Motionärerna ifrågasätter lämpligheten av att använda polishämtning dådetta kan skada barnet och väcka onödigt stor uppmärksamhet kring fallet. Deanser det inte heller nödvändigt att länsskolnämnden fattar beslut i sådanafrågor. I stället bör enligt deras mening skolan med hjälp av t. ex. psykolog,skolkurator eller skolsköterska hämta sådan elev. Frågan om åtgärder mot tredskande föräldrar behandlades avskoladministrativa kommittén, SAK (U 1978:19), i en promemoria nr 29, Decentraliseringoch förenklingar av vissa skoladministrativa frågor. Kommittén anser att detfinns starka skäl för att avskaffa 39 § skollagen. Enligt kommitténsuppfattning bör elev som inte går i skolan pä grund av föräldrarnas tredska iförsta hand lämnas stöd och hjälp och inte utsättas för tvång och sanktioner.Om den aktuella lagparagrafen avskaffas bör det bli ett kommunalt ansvar att setill att eleven fullgör sin skolgång. Om man bedömer att det ävenfortsättningsvis behövs sanktionsmöjligheter bör dessa, enligt kommitténsuppfattning, begränsas till utdömande av vite. Ärendet bereds nu inom . UbU1980/81:10 5 denna bakgrund föreslår utskottet att avslår motion 1979/ 80:656. Slutbetyg avseende grundskolanshögstadium får utfärdas för sädana elever inom och statligvuxenutbildning som tidigare fått slutbetyg frän (motsv.) om denstuderande beviljats utbildningsbidrag enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildningför att bedriva studier på grundskolenivå. Nytt slutbetyg får också, enligtriksdagens beslut vid /79 (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45,rskr 1978/ 79:422), utfärdas om den studerande beviljats särskiltvuxenstudiestöd för grundskolestudier eller om det ursprungliga betyget ärofullständigt eller om förflufit sedan det ursprungligaslutbetyget utfärdades. Vid ändringen av reglerna uttalade föredragandestatsrådet i proposition 1978/79:180 att den som i vuxen ålder är beredd attsatsa fid och kraft på förnyade studier pä grundskolenivå som regel har starkaskäl för detta. Enligt statsrådets mening ligger det i samhällets intresse attta vara på detta studieintresse. , som delade statsrådetsuppfattning och tillstyrkte regeringens förslag, avstyrkte ettmotionsyrkande (mot. 1978/79:2631 yrk. 16) om helt borttagande av tidsgränsenför nytt slutbetyg, eftersom utskottet inte var berett förorda att det skapadesmöjligheter till konkurrenskomplettering. I motion 1979/80:1301 yrkas åter åtgärder för att ge allaelever rätt att utan tidsbegränsning genom kompletterande studier förbättraerhållna betyg från och gymnasieskolan. Motionärerna anser att denu gällande reglerna i viss mån favoriserar dem som avsiktligt avbrutit sinagrundskolestudier. De anser att detta är orättvist mot de ungdomar som snartefter avslutad grundskola får ett nyväckt studieintresse eller insikter om attvidare utbildning är nödvändig. Motionärerna hävdar att dessa problem ävengäller mänga studerande i gymnasieskolan vilka har behov av att fåbehörighets-komplettera och/eller förbättra sina betyg för att antas tillhögskoleutbildning. Med hänvisning till det fattade beslutet om rättentill nytt slutbetyg avseende grundskolestudier och till att gymnasieutredningen(U 1976:10) enligt tilläggsdirektiv (Dir 1979:63) skall överväga utformningenav betygsättningen i gymnasieskolan föreslår utskottet att avslårmotion 1979/80:1301. I motion 1979/80:660 yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av existerande skolenheter somhar en vertikal skolorganisation innehållande i första hand de tregrundskolestadierna. UbU1980/81:10 6 att denna organisation har flera positiva effekter päskolmiljön dä eleverna i en viss åldersgrupp inte blir alltför dominerande.Motionärerna anser också att en sådan skolorganisation skapar förutsättningarför utnyttjande av faddersystem och för en god kamratfostran. Enligt SÖ:s planeringsanvisningar bör man vid nyetableringav högstadium sträva efter ett underlag om minst 75 elever per årskurs i syfteatt utnyttja lokal- och lärarresurser så effektivt som möjligt. Det innebär atten skolenhet med många åldersgrupper kan bli ganska stor. Utskottet erinrar om att det är kommunerna själva som inomgivna ramar beslutar vilka stadier som skall ingå i skolenhet. Härvid fårkommunerna förutsättas ta vederbörlig hänsyn till pedagogiska, hygieniska,skolsociala och byggnadsekonomiska synpunkter. Enligt utskottets mening är detinte påkallat att nu göra den av motionärerna önskade utvärderingen. Utskottetföreslår därför att avslår motion 1980/81:660. bör enligt motion1979/80:1287 hos regeringen begära förslag som underlättar för kommunerna attskapa mindre skolenheter. Resurser bör enligt motionärerna ställas tillkommunernas förfogande för att t. ex. dela upp en stor skola i mindre enheter.Vidare hemställer motionärerna att SÖ skall ges i uppdrag att i samarbete medkommunförbundet och de fackliga organisationerna pröva vilka insatser som kangöras för att förbättra personalens arbetsmiljö, särskilt i socialt utsattaområden. beslöt att de statligainvesteringsbidragen till skolbyggande skall avvecklas fr. o. m. den 1 juli1981 (prop. 1979/80:90, UbU 1979/80:3 y, FiU 1979/80:25, rskr 1979/80:287).Därigenom får kommunerna ansvaret för utformningen av nya skolbyggnader. Detär också kommunerna själva som beslutar hur deras befintliga skollokaler skallutnyttjas och disponeras för skoländamål eller andra ändamål. Som utskottet redovisat bör man vid nyetablering avhögstadium sträva efter ett underlag om minst 75 elever per årskurs. Undantagfrån denna huvudregel kan göras i första hand beträffande högstadieskola iglesbygd. Vad gäller statsbidrag till driften av grundskola beräknasantalet basresurser med utgångspunkt i antalet elever vid skolenheten. Enbasresurs i årskurserna 1-6 motsvaras av ett bestämt antal veckotimmar perårskurs. Pä högstadiet varierar antalet veckodmmar i basresursen inom enårskurs beroende på hur mänga basresurser som fastställs för årskursen, ochdärmed också statsbidragets storlek. Ett litet högstadium med fä basresurserper årskurs blir således tilldelat per basresurs än ettstörre högstadium. Det bör i sammanhanget nämnas att regeringen genom beslutden medgett att försök med en högstadiefilial får göras i Växjökommun. Två klasser av varje årskurs pä högstadiet vid fårtills vidare placeras vid , vilken tidigare inte hafthögstadium. UbU1980/81:10 7 villkor för försöket gäller att statsverkets kostnader fördet delade högstadiet i Bergsunda rektorsområde inte får överstiga kostnadernaför ett odelat högstadium inom rektorsområdet. Utskottet anser att det är en angelägenhet för allaberörda att med olika medel skapa en bättre skolmiljö. Ett av medlen ärförstärkningsresursen som fördelas efter ohka behov i kommuner och skolor medskilda problem. Någon tilldelning av extra resurser för delning av skolenheterm. m,, så som föreslås i motionen, kan utskottet emellertid inte tillstyrka. Utskottet föreslår med det anförda att avslårmotion 1979/ 80:1287. Bidrag fill ochSkola (RHS) utgår /80 ur en särskild anslagspost. Bidragtill vissa organisationer, under förslagsanslaget . Någrasärskilda regler för beräkning av bidraget till RHS finns inte. Sedan riksdagenanvisat medel till anslaget och regeringen i regleringsbrevangett anslagsposternas storlek fördelar SÖ medlen under anslagsposten Bidragtill vissa organisationer. Innevarande budgetår är bidraget fill RHS 565 000kr. RHS:s inkomster pä central nivå består av bidrag från delokala föreningarna och statsbidrag, till vilket kommer projektbidrag frånföretag, organisationer och myndigheter för vissa tidsavgränsade /79 uppgick de lokala föreningarnas bidrag till . Kommunala bidrag förekommer i vissa fall pådistriktsnivå och i de flesta fall på lokal nivå. På den lokala nivån ärinkomsterna främst medlemsavgifter, där enligt uppgift varje betalande hem ären medlem oavsett antalet familjemedlemmar. bör enligt mofion 1979/80:883 hos regeringenanhålla att SÖ får i uppdrag att föreslå särskilda regler för statsbidrag tillRHS jämförbara med reglerna för stöd till ungdomsorganisationerna ochnykterhetsorganisationerna. Bidraget bör beräknas per ansluten medlem iförbundet. Utredningen om förstärkta kontakter mellan hem och skolahar inte haft i uppdrag att utreda frågan om statsbidrag till RHS. Kommitténhar dock i sitt betänkande (SOU 1980:21) Hem och skola uttalat att denförutsätter att samhället såsom tidigare stöder organisationen pä olika sätt,bl. a. genom anslag över statsbudgeten. Utskottet anser att SÖ bör få regeringens uppdrag attnärmare pröva frågan om regler för beräkning av bidrag fill RHS och att läggafram de förslag som övervägandena ger anledning till. Detta bör medanledning av motion 1979/80:883 som sin mening ge regeringen till känna. UbU1980/81:10 8 För samverkan mellan skola ocharbetsliv finns det i varje län lokala resp. regionala planeringsräd.Sekreterare i råden (SSA-sekreterare) bör enligt SÖ:s anvisningar ochkommentarer (SÖ-FS 1978:235) ha fackkunskap i ocherfarenhet av studie- och yrkesorientering (syo). 1 motion 1979/80:239 föreslås att universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) ges i uppdrag att anordna påbyggnadsutbildning förSSA-sekreterare. Enligt motionärerna har SSA-sekreterarna skiftandeutbildningsbakgrund och anser sig ofta sakna viktiga inslag i sin utbildning.Påbyggnads-utbildningen bör ge dem kunskaper om , sammanträdes-och föredragningsteknik samt fördjupade kunskaper om arbetsmarknadensorganisafioner och dess lagstiftning samt vidgade kunskaper omarbetsmarknadsmyndigheterna och arbetsmarknadsutbildningen. Fackkunskap i studie- och yrkesorientering (syo) ges inomhögskolan på studie- och yrkesorienteringslinjen om 120 poäng, alternativt 60poäng för studerande med lång arbetslivserfarenhet. SÖ genomför f. n. en uppföljning av de lokalaplaneringsrådens verksamhet. I uppföljningen ingår en kartläggning avSSA-sekreterarnas arbetsuppgifter och utbildning samt av derasfortbildningsbehov. Enkäten är avsedd att ligga till grund för fortsattaöverväganden bl. a. beträffande fortbildningsbehoven. Med hänvisning till det nu redovisade arbetet föreslär utskottetatt avslår motion 1979/80:239. 1. att riksdagenbeträffande förbud mot pälsdjur i skolan avslår mofion 1979/80:189, 2. att riksdagenbeträffande försök med undervisning i teckenspråk på mellanstadiumavslår motion 1979/ 80:875, 3. att riksdagenbeträffande handikappade elevers skolstart avslår motion 1979/80:1276, 4. att riksdagenbeträffande sänkt skolpliktsålder med anledning av motion 1979/80:1690 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. att riksdagenbeträffande förbud mot polishämtning av elev avslår motion 1979/80:656, 6. att riksdagenbeträffande slutbetyg och avgångsbetyg avslår mofion 1979/80:1301, 7. att riksdagenbeträffande utvärdering av vertikal skolorganisation avslår motion1979/80:660, UbU1980/81:10 9 8. att riksdagenbeträffande mindre skolenheter m. m. avslår mofion 1979/80:1287, 9. att riksdagenbeträffande statsbidraget till och Skola med anledning avmotion 1979/80:883 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 10. att beträffande påbyggnadsutbildning för SSA-sekreterare avslår motion1979/80:239. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),Hans Nyhage (m), (), (), (),(), (), (), (), BirgittaRydle (m), (), (), (),() och (). Slutbetyg och avgångsbetyg (mom. 6) Hans Nyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "Med hänvisning" och slutar "motion1979/80:1301" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att bestämmelserna bör ändras sä att allaelever ges rätt att utan tidsbegränsning komplettera och förbättra sina betyg.Detta bör med bifall till motion 1979/80:1301 som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. att beträffandeslutbetyg och avgångsbetyg med bifall till motion 1979/80:1301 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. , och (allac) anför: har konsekvent hävdat de små skolenheternasbetydelse som en förutsättning för en god arbetsmiljö. har det främstgällt bibehållandet av små enheter och en strävan att vid nyproduktion UbU 1980/81:10 10 avskolhus vidareutveckla småskaligheten. Imotion 1979/80:1287 har vi dessutom belyst de problem som redan befintligastora skolenheter, främst högstadieskolor, innebär. Alla torde varamedvetna om att stora skolor om fem eller sex paralleller, byggda enligtinsfitutionsprincipen och med stora centralkapprum där ett plåtskåp ärelevernas enda fasta punkt under skoldagen, är förödande för miljön ocharbetsron. Alla strävanden som syftar till att motverka en sådan miljö börenligt vår mening uppmuntras. Exempelpå sådana åtgärder kan vara organisatoriska förändringar inom befintligalokaler där man delar upp en skola i tvä eller flera självständiga enheter. Detkan vara andra organisatoriska förändringar där man integrerar elever frångrundskolans samtliga stadier för att åstadkomma en "mjukare miljö"och det kan också vara en strävan att söka ge alla klasser även på högstadietett eget klassrum eller hemrum. Slutligen kan det också gälla mer genomgripandeförändringar som prövats på visst häll med "hemlokalisering" avhögstadieklasser till låg- och mellanstadieskola pä mindre ort och försök medårskurslösa högstadier.