bet · G401UU17 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:17 om besparingar i statsverksamheten m.m. inomutrikesdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:20) I proposition 1980/81:20, bilaga 2, 1. bereds tillfälle ta del av vad som anförs ombesparingar inom utrikesförvaltningens område, 2. hemställs att godkänner de riktlinjer somförordats i propositionen. I propositionen presenteras förslag till besparingar inomutrikesdepartementets verksamhetsområde som sammanlagt uppgår till 108 milj.kr. under /82. Härav hänför sig 8 milj. kr. tillbesparingsåtgärder inom utrikesförvaltningens område. Vad gäller detinternationella utvecklingssamarbetet föreslås ändringar som - inom ramen förenprocentmålet -innebär att belastningen på statsbudgeten minskar med 100 milj.kr. har en systematiskomfördelning av personalresurser skett för att tillgodose behov avförstärkningar inom de delar av utrikesförvalt-. ningen som expanderat. Vidarehar där så bedömts möjligt arbetsuppgifter överförts från utsänd tilllokalanställd personal. Dessa fillvägagångssätt har varit effektiva när detgäller att undgå krav på nytillskott av resurser. De möjligheter som på dettavis står til! buds kommer även fortsättningsvis att utnyttjas, sägs det ipropositionen. En besparingseffekt uppnås också genom överföring av tjänsterfrån utlandsmyndigheterna till departementet, inte minst till dessberedskapsstyrka. Därigenom underlättas departementets möjligheter att biståutlandsmyndigheter och enheter med tillfälliga förstärkningar i samband medsemestrar, särskilda arbetstoppar etc. Från både statsfinansiell och långsiktigpersonalpolitisk synpunkt är det mera fördelaktigt att reserven för dylikaförstärkningar är placerad i än på fältet, framhålls det. En undersökning har påbörjats för att utröna vilkautlandsmyndigheter som skall dras in eller minskas. 3-5 utlandsmyndigheterkommer att beröras. Regeringen återkommer till frågan i 1981 årsbudgetproposition. Densammanlagda besparingseffekten härav beräknas till 4 milj. kr. Vidare föreslås att ehefsfunktionen på ambassaderna iColombo, Gabo-rone och (där chefspost avses inrättas genomomdisponering) sammanförs med funktionen som chef för biståndskontoret.Verksam- 1 1980/81. UU1980/81:17 2 heten på dessa ambassader domineras av arbete med detinternationella utvecklingssamarbetet. Besparingseffekten bedöms till 900 000kr. Slutligen föreslås att det lönade konsulatet i dras in, vilket medför en besparing om . Under tredje huvudtitelns anslag D 3. Övrig information omSverige i utlandet finansieras sådant informations- och erfarenhetsutbyte medutlandet som sker i utrikedsdepartementets regi samt bidrag till Svenskinternationellapressbyrån och . Den del av anslaget som avsersamordnad informationsverksamhet under /82 föreslås bibehållasvid samma nominella nivå som under innevarande budgetår. Åtgärden beräknasmotsvara en besparing om . har successivt byggtupp ett system med avgiftsbelagd kommersiell verksamhet vid ambassaderna iAthen, , , , , , , ochWashington. Det föreslås att den avgiftsbelagda verksamheten införsvid ytterligare några ambassader. Detta beräknas innebära ökade intäkter förstatsverket om 1,7 milj. kr. under /82. En översyn som företagits över de löpande utgifterna iutrikesdepartementet har givit vid handen att depratementets representation isamband med utländska besök i kan minskas. Detta beräknas innebära enbesparing om . I statistik övervästländernas biståndsutbetalningar ligger högst med 0,av bruttonationalprodukten (BNP). Närmast följer och med0,och . Av samtliga är det endast dessa fyrasom uppnått det av FN fastlagda 0,7-procentmålet. Genomsnittet 1979 på av BNP, vilket är något lägre än . FN:s0,7-procentmål avser faktiska utbetalningar, medan det svenska enprocentmåletavser biståndsanslagen. Västländernas ekonomiska problem kan, framhålls det ipropositionen, inte lösas utan ett vidgat och fördjupat internationelltekonomiskt samarbete. Ett generöst och långsiktigt bistånd är, sägs detvidare, inte bara en moralisk skyldighet och ett uttryck för vår solidaritetmed i deras utvecklingsansträngningar, utan också - tillsammans medandra resursöverföringar - ett led i ansträngningarna att stimuleravärldsekonomin. ekonomier skulle drabbas hårt omu-länderna, på grund av otillräckligt bistånd och svåra bytesbalansproblem,tvingades skära ned den för utvecklingsansträngningarna helt nödvändigaimporten. En sådan nedskärning av importen skulle särskilt hårt drabba jordensallra fattigaste länder, för vilka det inte finns något reellt alternativ tillgåvobistånd. UU1980/81:17 3 Mot denna bakgrund betecknas detsom viktigt att , trots svåra ekonomiska problem, inte viker från sittbiståndsansvar utan fortsätter ett generöst, långsiktigt och flexibeltbiståndssamarbete. Enprocentmålet ligger fast, konstateras det. För /81 har beslutat om en ökningav biståndsanslagen med 600 milj. kr., eller jämfört med budgetåret1979/80 (UU 1979/80:20, rskr 1979/80:276). För /82 föreslås nu förändringar, somtillsammans innebär att belastningen på statsbudgeten minskar med 100 milj. kr.i förhållande till en anslagsnivå motsvarande samma andel avbruttonationalprodukten som under /81. Åtgärdernabör enligt propositionen vidtas enligt följande: Enligt beslut av (prop.1975:1, bil. 5) skall biståndsramen för ett visst budgetår baseras på denBNP-prognos, som görs för det kalenderår under vilket förslaget framläggs.Ramen för /82 skall alltså beräknas på BNP-prognosen . BNP-beräkningarna har dock enligt proposifionen enavgörande svaghet: de tar inte bänsyn till nettot av löner, räntor och andrakapitaltransaktioner med utlandet. Med höga utlandsupplåning ochdärav följande höga räntekostnader, är BNP inte längre ett rättvisande mått påden svenska ekonomins bärkraft, framhålls det vidare. kommer därför att inationalräkenskaperna införa begreppet bruttonationainkomst (BNI).Bruttonationalinkomsten till marknadspris definieras som BNP plus den s.k.nettofaktorintäkten från utlandet, dvs. nettot av löner, räntor och andrakapitaltransaktioner med utlandet. Omfattningen av räntebetalningarna på densvenska statsskulden gör att nettofaktorintäkten är negativ, varför BNI ärnågot lägre än BNP. Då BNI tar hänsyn till de stora räntebetalningarna tillutlandet är detta mått enligt propositionen mer rättvisande än BNP när detgäller landets verkliga ekonomiska styrka. Det föreslås därför attbiståndsramen för /82 liksom tidigare beräknas till något meraän och att denna andel beräknas på bruttonationalinkomsten . Detta torde komma att innebära en minskning av belastningenpå statsbudgeten i storleksordningen 60 milj. kr. för /82. Utöver de ordinariebiståndsanslagen under huvudtitel (littera C.Internationellt utvecklingssamarbete) finns i statsbudgeten, konstateras detvidare, en rad andra utgifter som f.n. belastar andra huvudtitlar, men som iverkligheten avser u-lands- och biståndsverksamhet. r 1980/81. UU1980/81:17 4 För att ge en korrekt bild av kostnader för detinternationella utvecklingssamarbetet bör dessa utgifter redovisas i anslutningtill biståndsanslagen och avräknas mot biståndsramen. Det gäller följandeverksamheter och anslag: -Biståndetsadministrativa kostnader, främst utgifter avseende löner, reseersättningar m.m.för för internationellt utvecklingssamarbeteoch utlandsmyndigheternas arbete med biståndsfrågor, vilka belastar anslaget A1. under huvudtitel, samt vissakostnader som finansieras ur huvudtitel, försvenska skolor avsedda för barn till svenska biståndsarbetare. En schablonsummaför administrativa kostnader-ca 15 milj. kr. -avräknas under innevarandebudgetår från biståndsramen. Schablonen har dock inte svarat mot den verkligakostnaden och bör höjas till 38 milj. kr., vilket medför en minskad belastningpå statsbudgeten med 23 milj. kr. - Den del av bidrag till den nyligenbeslutade Gemensamma fonden för lagring av råvaror som under kommande budgetåravses belasta huvudtitel. Huvuddelen av bidragbelastar under innevarande budgetår biståndsanslagen. Om hela bidragtill Gemenssamma fonden finansieras ur biståndsanslagen minskar statsverkets samladeutgifter med ca 3 milj. kr. -Den del av reguljära bidrag till FN samttill vissa av , som enligt nuvarande regler får redovisas sombistånd i biståndsstatistik, uppgick till ca 9 milj.kr. För /82 bör dessa kostnader avräknas mot biståndsramen.-Därutöver föreslås att kostnader för överföring till avflyktingar från avräknas från biståndsramen. Dessa utgifter, /81 beräknas till ca 5 milj. kr., belastar f.n.arbetsmarknadsdepartementets huvudtitel. Sammanlagt motsvarar dessa posterbesparingar på ca 40 milj. kr. I motion 1980/81:99 av . (vpk) hemställs att avslår förslaget i proposition 1980/81:20,bilaga 2, vad avser minskat anslag till internationellt utvecklingssamarbete. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om ändradberäkningsgrund för den totala biståndsramen, liksom föreslagna överföringarfrån andra huvudtitlar till att belasta biståndsanslaget. I mofion 1980/81:83 av m. fl. (s)hemställs att beslutar 1. som sin meningge regeringen fill känna vad i motionen anförts om biståndsramen, 2. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om UU1980/81:17 5 ytterligare besparingar inom m.m. Enligt motionärernas mening utgör de föreslagnabesparingsåtgärderna främst tekniska omföringar som innebär en minskning av detsvenska biståndet till . Endast några få miljoner avser reellabesparingar av den offentliga verksamheten. Det konstateras i motionen att bruttonationalprodukten(BNP) utgjort ett allmänt accepterat mått förberäkning av biståndet till . Den föreslagna övergången tillbruttonationalinkomsten (BNI) som beräkningsgrund innebär, anser motionärerna,en revidering av hittillsvarande mål för u-landsbiståndet. Detta bör somtidigare beräknas med utgångspunkt i BNP. Motionärerna finner vidare uppgifterna om den föreslagnaavräkningen av vissa utgifter mot biståndsramen vara utomordentligtknapphändiga. De anser det därför inte möjligt att på det nu presenteradeunderlaget ta ställning till det rimliga i förslaget att belasta biståndsramenmed i propositionen angivna 40 milj. kr. Motionärerna har inga invändningar mot de föreslagnabesparingarna inom utrikesförvaltningen om ca 8 milj. kr. och anser attytterligare besparingar om 10 milj. kr. bör kunna göras inom detta område. I motionen anges följande åtgärder, som under ett årskulle ge en samlad besparingseffekt på 10 milj. kr. På kostnaderna för lokaler och inköp av fastigheterutomlands samt inventarier bör genom en stram hushållning besparingar kunnagöras om 4-5 milj. kr. Kostnaderna för utrikesresor bör kunna begränsas.Flygresor i första klass bör få ske endast i undantagsfall. Vissa besparingar bör kunna företas inomutlandsrepresentationen. Motionärerna pekar på möjligheten att göra vissainskränkningar vid t. ex. ambassaderna i och . Vidare borde enindragning kunna ske av delegationen vid i , varsuppgifter kunde övertas av delegationen i . Antalet antagna till handläggarutbildning iutrikesförvaltningen borde kunna minskas , varvidvartannatårsintagning torde kunna tillämpas. I motionen uppskattas de sammanlagda besparingseffekternaav de senast nämnda åtgärderna till 4-5 milj. kr. Genom andra åtgärder- t. ex.viss förlängning av stationeringstider och översyn av de s.k.hemmatilläggen-borde ytterligare besparingar kunna göras . Representationskostnaderna för tjänstemännen utomlandsborde minskas med 1 milj. kr. De lån, som personal i utrikes-och biståndsförvaltningarnaf.n. kan erhålla, mot ränta motsvarande statens normalränta borde förbindas medsamma räntevillkor som förbosättningslånen, dvs. Avslutningsvisanser motionärerna att det finns skäl att göra en mer UU1980/81:17 6 djupgående analys av verksamheten inomutrikesförvaltningen i syfte att åstadkomma rationaliseringar och besparingar. I propositionens bilaga 2() redovisas förslag till besparingar på sammanlagt 108milj. Därav belöper sig 8 milj. kr. på anslag A förutrikesförvaltningens verksamhet och anslag D 3 för information om iutlandet. Utskottet noterar att utrikesförvaltningen under senare årutnyttjat möjligheterna att genomföra besparingar genom en omfördelning avexisterande resurser och att departementet även i fortsättningen avser atttillvarata de möjligheter som härvidlag står till buds. Därutöver redovisar departementschefen i propositionen ettantal konkreta åtgärder inom utrikesförvaltningen som förutses medförabesparingar för statsverket på sammantaget 8 milj. kr. Utskottet har behandlatde föreslagna åtgärderna och har inget att erinra mot att de genomförs. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att kostnadernaför utrikesförvaltningens verksamhet till den helt övervägande delen består avutgifter för personal och lokaler i och utomlands. En mindre del bestårav kostnader för representation, förhandlingsreor m. m. Väsentliga besparingarkan därför svårligen göras annat än på personal- och lokalsidan. I motion 83 föreslås ytterligarebesparingar inom utrikesförvaltningens budget med sammanlagt ca 10 milj. kr. Ennedskärning av kostnaderna för lokaler samt inköp av fastigheter ochinventarier skulle, enligt motionärerna, kunna leda till betydande besparingar.Motionärerna förordar också besparingar på personalsidan och nämner som exempelnågra utlandsmyndigheter där inskränkningar skulle kunna ske. Vidare föreslåsen minskning av handläggarutbildningen, förslagsvis genomvartannatårsintagning. Flygresor bör som regel endast få ske i andra klass.Slutligen förödas i motionen en höjning av den låga räntesatssom tillämpas för vissa lån till utrikes- och biståndsförvaltningensutlandsstationerade personal, en minskning av representationskostnaderna förutlandstjänstemän och en översyn av de s.k. hemmatilläggen. I finansutskottets av antagna betänkande FiU1980/81:10 avseende inriktningen av besparingarna heter det att de avregeringen nu föreslagna kostnadsminskningarna endast utgör ett första steg iett långsiktigt besparingsprogram. Utskotten bör därför redan vid sinbehandling av besparingspropositionen söka peka ut lämpliga nyabesparingsområden. Under utskottets genomgång av propositionen och därtillhörande motioner har vid föredragningar inför utskottet från och UU1980/81:17 7 framkommit att ytterligare besparingarbör vara möjliga att göra inom några av de områden som tas upp i motionen. Lokalanskaffningen utomlands, som är en stor post iutrikesförvaltningens budget, styrs fortfarande formellt bl. a. av normer och målsättningarsom antogs . Enligt utskottets mening bör regeringen överväga huruvidadessa normer - för såväl kanslier som bostäder - kan behöva anpassas tilldagens situation. Utskottet har vidare erfarit att ett arbete pågår att ta framen långtidsplan för bostadsbeståndet utomlands. Utskottet anser att ett samlatgrepp på lokalanskaffningsområdet - omfattande både förhyrning och köp - genomt. ex. här nämnda åtgärder borde öka graden av förutsägbarhet på detta områdeoch därmed bidra till kostnadsbesparingar . I det sammanhanget bör ävenmöjligheten övervägas att uppnå besparingar utan eftersättande av erforderligakvalitetskrav genom att använda standardiserade byggnadsenheter på platser därlokala förutsättningar härför skulle föreligga. Vad beträffar resekostnader har beslut redan fattats attflygresa med första klass endast får företas undantagsvis. Härigenom beräknasen besparing på drygt 1 milj. kr. Utskottet anser det rimligt att utrikesdepartementetöverväger möjligheten att höja räntesatsen för lån till utlandsstationeradpersonal. Vad gäller det avtalsreglerade förmånsområdet har nyligenen arbetsgi-vardelegation för utrikesförvaltningen tillsatts. Denna kommer bl.a. att behandla frågan om förlängning av stationeringstiden och översyn avhemmatilläggen. tillsattes en utredning omulrikesrepresentationen. Denna skall enligt sina direktiv se överresursfördelningen inom utrikesrepresentationen och undersöka hur verksamhetenskall bedrivas så effektivt och rationellt som möjligt. Utredningen har nupresenterat sitt första delbetänkande och beräknas kunna avsluta sitt arbete imitten av . Utskottet har vidare inhämtat att en särskild internbesparingsutredning skall tillsättas inom . Utskottet utgårfrån att den angivna interna besparingsutredningen kommer att göra en allsidiggenomgång av utrikesförvaltningens verksamhet och att bl. a.besparingsmöjligheter av det slag som framförts i motionen därvid kommer attövervägas. Utskottet förutsätter att besparingsutredningen kommer att bedrivasi nära samarbete med den tidigare tillsatta utredningen omutrikesrepresentationen. Det är självfallet viktigt att de erfarenheter ochslutsatser, som den sistnämnda utredningen kommer till rörande möjligheternaatt effektivisera utrikesförvaltningen och anpassa dess verksamhet till de kravsom ställs på den, tillvaratas i det fortsatta besparingsarbetet inomutrikesförvaltningen. Med det anförda torde syftet med yrkande 2 i motion 83 fåanses fillgodosett. UU1980/81:17 8 I propositionen föreslås ändringarinom anslag C för internationellt utvecklingssamarbetesom innebär att belastningen på statsbudgeten minskar med 100 milj. kr. Dettabelopp uppnås dels genom en förändring av beräkningsgrunden förnationalräkenskaperna, vilket ger 60 milj. kr., dels genom vissa förändringarav biståndsramens innehåll, vilket ger 40 milj. kr. Storleken av bistånd till utvecklingsländerna harunder en följd av år angivits som en andel av bruttonationalprodukten (BNP).Som framgår av propositionen gör emellertid stora utlandsupplåning ochdärmed följande ränteutbetalningar till utlandet att begreppet bruttonationalinkomst(BNI) är ett mer rättvisande mått på faktiska ekonomiska bärkraft änBNP. kommer därför att i nationalräkenskaperna införadetta mått. Om biståndsvolymen beräknas på BNI blir anslagsökningen /82 uppskattningsvis 60 milj. kr. lägre än den skulle blivitberäknad på BNP. I motion 83 anförs att dettainnebär en revidering av hittillsvarande mål för u-hjälpen. Motionärerna villdärför att biståndet även fortsättningsvis beräknas med utgångspunkt i BNP. Utskottet vill erinra om att den av () utarbetade internationella biståndsstatistikengenomgående använder BNI som bas för givarländernas biståndsandelar. Det är enligtutskottets mening rimligt att även anpassar sig till ettinternationellt mått som ger en rättvis uppfattning om landets ekonomiskabärkraft. Detta innebär inte att skulle ha övergivit sittbiståndsåtagande. Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen uttalaratt trots svåra ekonomiska problem inte viker från sitt biståndsansvarutan fortsätter ett generöst, långsiktigt och flexibelt biståndssamarbete.Enprocentmålet ligger fast. I propositionen föreslås vidare attvissa utgifter som belastar andra huvudtitlar skall överföras tillbiståndsanslaget C under huvudtitel. Det gäller bl. a.biståndets administrativa kostnader samt andelar av medlemsbidrag ivissa av FN:s biståndsinriktade fackorgan. Sammanlagt uppnås en minskning avbelastningen på statsbudgeten på 40 milj. kr. I motion 83 framhålls att uppgifterna i propositionen idenna del är så knapphändiga att mofionärerna inte kunnat ta ställning till detrimliga i förslaget. Motionärerna har därför inget yrkande men utgår från attregeringen i den kommande budgetpropositionen redovisar ett utförligt underlagför . Medhänvisning till vad som ovan anförts om internationellt utvecklings- UU1980/81:17 9 samarbete tillstyrks propositionen i denna del ochavstyrks yrkande 1 i motion 83. I vpk-motion 99 föreslås attpropositionen avslås i vad avser förändringarna av anslaget tillinternationellt utvecklingssamarbete. Vad gäller ändringen av beräkningsgrunden förutvecklingsbiståndet hänvisar utskottet till vad som tidigare anförts.Beträffande förändringarna av biståndsramens innehåll kan utskottet inte ansedet orimligt att vissa belopp som ligger utanför biståndsramen överförs tilldenna. har hela SIDA:s administrativa kostnader men endast enmindre del av motsvarande kostnader för UD:s avdelning för internationelltutvecklingssamarbete belastat biståndsanslaget. föreslås en uppräkning avUD:s administrativa kostnader för biståndet från 15 milj. kr. till den verkligakostnaden, som uppskattats till 38 milj. kr. Överföringen till biståndsbudgetenav vissa begränsade andelar av reguljära bidrag till FN-systemetsbiståndsverksamhet har gjorts i enlighet med regler som länge tillämpats inomDAC. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda vpk-motion 99. 1. med anledningav proposition 1980/81:20 och motion 1980/ 81:83, yrkande 2, som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört om besparingar inomutrikesförvaltningen, 2. med avslag påmotion 1980/81:83, yrkande 1, och motion 1980/81:99 godkänner proposition1980/81:20, bilaga 2, i vad avser riktlinjer för internationelltutvecklingssamarbete. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (c), (), (), (), (), (), Axel (), Maj-LisLööw (s), () och (). , , , CarlLidbom, Axel , och (alla s) anser dels attden del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Storieken UU1980/81:17 10 av" och på s. 9 slutar med "vpk-motion 99. "bort ha följande lydelse: Biståndet till utvecklingsländerna har alltsedan1960-talets början fixerats i förhållande till bruttonationalprodukten. Det harvarit uttryck för att det svenska samhället solidariskt varit berett att avståen viss andel av allt som framställts av varor och tjänster i vårtland, dvs. av bruttonationalprodukten (BNP). Det har varit ett allmäntaccepterat mått som alla använt sig av. Regeringen anser nu att det svenska biståndet framdelesbör utgå som en viss andel av ett nytt begrepp, bruttonationalinkomsten (BNI).Detta sägs vara ett mer rättvisande mått på den svenska ekonomins bärkraft.Differensen mellan BNP och BNI hänför sig huvudsakligen till räntebetalningarnapå den svenska statsskulden. /82 förutses differensen bli 60 milj. kr. I motion 83 anförs att detta innebär en revidering avhittillsvarande mål för u-hjälpen. Motionärerna vill därför att bistånd ävenfortsättningsvis beräknas med utgångspunkt i BNP. Utskottet konstaterar, i likhet med motionärerna, attövergången från BNP till BNI innebär att den svenska u-hjälpens mål i praktikenkommer att revideras. Det är således inte en fråga om beräkningsmetod utan enfråga om u-hjälpens omfattning som aktualiseras genom regeringens förslag.Utskottet ansluter sig för sin del till den uppfattning som anges i motion 83att - på de i motionen anförda skälen - biståndet till som tidigarebör beräknas med utgångspunkt i BNP. I propositionen föreslås vidare att vissa utgifter som nubelastar andra huvudtitlar skall överföras till biståndsanslaget C underutrikesdepartementets huvudtitel. Det gäller bl. a. biståndets administrativakostnader samt andelar av medlemsbidrag i vissa av FN:sbiståndsinriktade fackorgan. Sammanlagt uppnås en minskning av belastningen påstatsbudgeten på 40 milj. kr. I motion 83 framhålls att uppgifterna i propositionen idenna del är så knapphändiga att motionärerna inte kunnat ta ställning till detrimliga i förslaget. Motionärerna har därför inget yrkande men utgår från attregeringen i den kommande budgetpropositionen redovisar ett utförligt underlagför . I likhet med motionärerna utgår utskottet från attregeringen i den kommande budgetpropositionen redovisar ett mer detaljerat ochingående material härom. Därvid bör bl. a. belysas för alla berördaanslagsposter i vilken utsträckning det är fråga om tillämpning av nyaprinciper eller enbart utsträckning av gällande praxis. Utskottetanser sig därför inte nu böra ta ställning till denna del av regeringensförslag. Med hänvisning till vad som anförts om internationelltutvecklingssamarbete föreslår utskottet att avslår propositionen idenna del och tillstyrker yrkande 1 i motion 83. Därmed får också syftet medvpk-motion 99 i viss utsträckning anses tillgodosett. UU1980/81:17 11