bet · G401SkU50 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid beskattning av gåva skall i tillämpliga delar ländatill efterrättelse, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 69, 12, 19,21 och 30§S, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4§2 och 3 mom., 14,20S§, 22§ med undantag av I mom. andra stycket, 23 § med undantag av F tredjestycket, 24-27§§, 28 § med undantag av vad i andra och fjärde styckena stadgas,ävensom 32 §; och skall därvid den i 32 § O förekommande hänvisningen till 19 §i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som omgåvan utgjorde arv efter givaren. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 857. - Senastelydelse 1977: 1174. -' Senaste lydelse 1974: 1053. Har gåva lämnats utan förbehålltill förmån för givaren eller annan och avser gåvan all givarens rätt tillförvärvskälla enligt kommunalskattelagen (1928:370) i jordbruk med binäringar,skogsbruk eller rörelse, som han äger direkt eller genom juridisk person,skall, utöver bestämmelserna i första stycket, även 22 § 1 mom. andra stycketoch 23 5 F andra stycket tillämpas när gåvoskatten bestäms. Har gåvota-gareninom fem är efter det skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte ellerdärmed jämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annan anledning änmakes död avhänt sig egendomen eller väsentlig del därav, skall ny gåva ansesföreligga med det värde varmed den ursprungliga gåvan nedsatts. Har gåva lämnats utan förbehålltill förmån för givaren eller annan och avser gåvan all givarens rätt tillförvärvskälla enligt kommunalskattelagen (1928:370) i jordbruk med binäringar,skogsbruk eller rörelse, som han äger direkt eller genom juridisk person,skall, utöver bestämmelserna i första stycket, även 22*! 1 mom. andra stycketoch 23§ F tredje stycket tillämpas när gåvoskatten bestäms. Har gåvota-gareninom efter det skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte ellerdärmed jämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annan anledning änmakes död avhänt sig egendomen eller väsentlig del därav, skall ny gåva ansesföreligga med det värde varmed den ursprungliga gåvan nedsatts. 45 S'' Deklaration skall av den.som är skattskyldig, avgivas A) angåendeförvärv av arvs- eller testamentslott, när utgöres av 1) egendom idödsbo efter svensk medborgare i fall, då denne vid sin död ej hade hemvist iriket och skyldighet ej inträtt att efter honom här förrätta bouppteckningenligt svensk lag; 2) egendom idödsbo efter utlänning, som vid sin död ej hade hemvist i riket; 3) äganderätteller rättighet, vilken jämlikt 6-9 §§ beskattas senare än vid arvlåtarens(testators) död, dock icke där fråga är om förvärv efter den som på livstidinnehaft egendom med i 8§ första stycket avsedd rätt; 4) egendom idödsbo, som avträtts till konkurs, i fall där arvsskatt skall beräknas medtillämpning av 33 § I mom.; B) angående förvärv, som tillfallit förmånstagare vidförsäkringstagares död; är förmånstagaren tillika arvinge eller testamentstagare. skall han dock avgiva deklaration endast om dödsboanmälan enligt 20 kap, 8 a C) angående sådan i 32 § a), b). C)angående sådan i 32 §a)-c) och c), e) och f) samt i 33§ 2 mom, e)-) samt i 33 §2 mom, angiven omständighet, som föranleder efterbeskattning, dock ej där i fall som avses i 32 § a) testamente, varom kännedom erhållits, blivit bevakat; angivenomständighet, som föranleder efterbeskattning. dock ej där i fall som avses i32 § a) testamente, varom kännedom erhållits, blivit bevakat; D) angående förvärv genom gåva eller annat jämlikt 37 §därmed i beskattningshänseende likställt fång. Senaste lydelse 1976: Skall enligt vad nu stadgasdeklaration avgivas angående lott i dödsbo efter den som vid sin död ej hadehemvist i riket och är den för skattskyldige ej bosatt inom riket,åligger det den som omhänderhar dödsboets egendom att i den skattskyldigesställe avgiva deklaration. 1 mom.' Uppgå i dödsbo beloppet av kontanta medel ochdärmed jämförliga fordringar samt värdet av obligationer och andra lätt realiserbaravärdepapper sammanlagt icke till dubbla beloppet av den arvsskatt, som jämlikt54 § skall av dödsboet förskjutas, eller föreligger i andra fall för någon somär skattskyldig enligt denna lag avsevärd svårighet att genast erlägga heladen skatt, som belöper på honom tillfallen egendom, ma beskattningsmyndighetenmedgiva, att skatten erlägges genom högst tio årliga inbetalningar, dock att anståndeti intet fall må utsträckas till flera inbetalningar än som prövas erforderligt. I fråga om skatt som belöper på egendom som skall värderasenligt bestämmelserna i 23 § F andra stycket får beskattningsmyndighetenmedgiva att skatten erlägges genom högst tjugo årliga inbetalningar. På regeringens prövning må i annat fall än som avses iföregående stycke ankomma att, där för viss skattskyldig synnerliga skäldärtill äro, medgiva att den skatt, som belöper på honom tillfallen egendom,erlägges genom högst tjugo årliga inbetalningar. 1 mom. typpr i dödsbo beloppet av kontanta medel ochdärmed jämförliga fordringar samt värdet av obligationer och andra lätt realiserbaravärdepapper sammanlagt inte till dubbla beloppet av den arvsskatt, som enligt54 § skall förskjutas av dödsboet, eller föreligger i andra fall för någon somär skattskyldig enligt denna lag avsevärd svårighet att genast betala hela denskatt, som belöper på egendom som har tillfallit den skattskyldige, fårbeskattningsmyndigheten medge, att skatten betalas genom högst tio årligainbetalningar. Anståndet får inte utsträckas fill flera inbetalningar än somär nödvändigt. 1 fråga om skatt som belöper påegendom som skall värderas enligt bestämmelserna i 23§ F tredje stycket fårbeskattningsmyndigheten rnedge att skatten betalas genom högst tjugo årligainbetalningar, FöreUgger synnerliga skäl får regeringen i annat fall änsom avses i föregående stycke medge viss skattskyldig att den skatt, som belöperpå egendom som har tillfallit den skattskyldige, betalas genom högst tjugoårliga inbetalningar. Denna lag träder i kraft dagenefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling och tillämpas, såvitt avser 22 § I mom., 43 § och 55§ I mom., om skattskyldighet inträtt utgång. ' Senaste lydelse 1977: 1174. SkU 1980/81:50 14 Idetta sammanhang behandlas följande motioner 1980/81:670av () Imotionen hemställs att hos regeringen hemställer om skyndsamt förslagom lindrigare beskattning av extrainkomster. 1980/81:1146av () Imotionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attfrågan om skattereduktion för diabetikers merkostnader bör bli föremål förutredning. 1980/81:1537av m.fl. (c) Imofionen hemställs att beslutar befria inkomster under en viss gräns(exempelvis .) av plockning och försäljning av vilda bär och svamp frånbeskattning, 1980/81:1549av () och () Imotionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om översyn av bestämmelserna om diabetikers m,tt.gruppers rätt till extra avdrag vid inkomsttaxering, 1980/81:1557 av förste vice talmannen m,fl, (m) I motionen hemställs under yrkande 2 att hosregeringen anhåller om en översyn avexistensminimireglerna i enlighet med vad i Av motion 1557 behandlasi detta betänkande endast ovan angivna Motionen i övrigtbehandlar utskottet i annat sammanhang. I propositionen föreslås att vissa inkomster avbär- och svampplockning skall undantas från beskattning. Skattefriheten harknutits till det vederlag som en plockare uppbär vid försäljning av viltväxande bär och svampar och gäller till den del intäkterna under ettbeskattningsår inte överstiger . Några avdrag för omkostnader får inteske i den mån plockningsinkomsterna är skattefria. Om bärplockning bedrivs isådana former att rörelse anses föreligga gäller inte skattefrihet.Skattefriheten avser inte heller den som är anställd och mot sedvanlig lönplockar bär eller svamp. Utskottetanser sig böra tillstyrka en partiell skattefrihet för intäkter av bär- ochsvampplockning. Vid detta ställningstagande har utskottet främst beaktat att enskatteförmån av förevarande art kan vara ägnad att främja tillvaratagandet avviktiga naturtillgångar. Viss betydelse i sammanhanget har utskottet ocksåtillmätt det förhållandet att inkomster av förevarande slag normalt intebeskattas i och , Den i propositionen förordade avgränsningenmellan skattefri och skattepliktig bär- och svamp- SkU 1980/81:50 15 plockninginnebär att i huvudsak endast intäkter av mer tillfällig och begränsadextrasysselsättning kommer att undantas från beskattning. Förvärvet av dessaintäkter torde ofta vara förenat med såväl besvär som icke obetydligakostnader. Mot den bakgrunden finner utskottet den i propositionen föreslagnautformningen av skattefriheten lämpligt avvägd. Utskottetsställningstagande innebär att motion 1537 av m,fl, (c) sominnehåller yrkande om att intäkter, under en viss gräns, av bär- ochsvampplockning skall undantas från beskattning, är i huvudsak tillgodosedd.Någon åtgärd med anledning av denna motion är därför inte påkallad. Enfråga som tagits upp vid utskottsbehandlingen av propositionen gäller rättentill avdrag för fiktiv mervärdeskatt. Av den riksdagsdebatt som ägde rum undervåren 1980 med anledning av då framförda motionsyrkanden om skattefrihet förinkomster av bärplockning framgår att frågan om beskattning av sådana inkomsteraktualiserats genom RSV:s anvisningar om rätten till avdrag för s,k, fiktivmervärdeskatt, en avdragsrätt som gäller fr. o,m, . Tidigaretorde inkomster av bärplockning o.d. endast undantagsvis ha redovisats sominkomst. För att en uppköpare av bär och svamp skall kunna utnyttja nämndaavdragsrätt krävs enligt anvisningarna bl. a. att säljaren kan identifieras.Genom avdragsrätten har skapats en kontrollmöjlighet som enligt uppgiftväsentligt minskat intresset för bl. a. bärplockning. Frågan om rätten tillavdrag för fiktiv mervärdeskatt behandlas inte i propositionen. Utskottet kandock inte underlåta att påpeka att denna avdragsrätt medför att bärplockare m.fl. får möjlighet att tillgodogöra sig inte bara den nu föreslagna skattefrihetenför inkomsterna utan i princip också den mervärdeskatt som kan beräknas ligga iplockarens ersättning. Hur mervärdeskatten fördelas mellan plockare ochuppköpare blir beroende av prissättningen. Med hänsyn till att vissalänsstyrelser - enligt vad utskottet erfarit - i samband med kontrollen avbäruppköparnas deklarationer funnit att rätten fill avdrag för fiktivmervärdeskatt erbjuder kontrollmöjligheter som inte stått till budsvill utskottet i detta sammanhang inte tillmäta den berörda avdragsrättennågon avgörande betydelse. Utskottet har emellertid uppmärksammat att reglernaom denna avdragsrätt medfört betydande problem på andra områden, och mot dennabakgrund förordar utskottet att regeringen uppdrar åt mervärdeskatteutredningenatt med förtur pröva frågan om avdrag för fiktiv mervärdeskatt, I sådantsammanhang bör självfallet också den här behandlade avdragsfrågan beträffandeinkomster av bär- och svampplockning tas upp till prövning. Propositioneninnehåller också förslag om ändrade regler för beräkning av existensminimum. Denya reglerna innebär att de s, k. normalbeloppen för framtiden skall beräknaspå grundval av konsumentprisindex i stället för basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring. Mot propositionen i dennadel har utskottet inte funnit anledning till SkU 1980/81:50 16 erinran.Utskottet tillstyrker också bifall till de följdändringar i sjömansskattelagensom föreslås med anledning av vissa av beslutade ändringar iuppbördsförfarandet. Av de yttertigare fyra motioner utskottet behandlari detta sammanhang tar en upp frågor om beskattning av extrainkomster, enexistensminimireglerna och två diabetikers avdrag för nedsatt skatteförmåga m,m, () begär i motion 670 förslag om beskattning enligt en särskildskala av inkomster av extraarbete och menar att man genom ett lindrigareskatteuttag för sådana inkomster skulle uppnå att en större del avsidoinkomsterna deklarerades, med ökade skatteintäkter för staten som följd. Utskottethar tidigare vid behandlingen av likartade motionsyrkanden uttalat att problemav den art som motionären aktualiserat i första hand bör lösas genom sänkningarav marginalskatterna och inte genom särskilda regler för extrainkomster. i fråga om intäkter av bär- och svampplockning ansett sig böramedverka till en partiell skattebefrielse får ses mot bakgrund av att utskottetav skäl som tidigare redovisats anser en särbehandling av sådan verksamhetsärskilt motiverad med hänsyn till dess speciella karaktär. Utskottet, som imotsats till motionären anser att det skulle vara förenat med svårigheter attskilja inkomster av extraarbete från andra inkomster, är således av denuppfattningen att bör vidhålla sin tidigare intagna ståndpunkt idenna fråga. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion 670. m. fl. (m) begär i motion 1557 en översyn av reglerna omexistensminimum. Motionärerna framhåller bl.a. att flerbarnsfamiljer mestadelsinte känner till möjligheten att begära avdrag för existensminimum ochdärigenom få skatten nedsatt. De pekar också på att existensminiminivån intepåverkas av barnens ålder, trots att kostnaderna avsevärt varierar beroende påom barnen är små eller i tonåren och menar att nivån bör differentieras medhänsyn till barnens ålder. Motionärerna kritiserar reglerna om existensminimumockså från andra utgångspunkter. Kritiken avser bl. a. det förhållandet attåterbetalningspliktiga studiemedel vid existensminimiberäkningen sammanräknasmed övriga inkomster och minskar skattenedsättningen med motsvarande belopp,något som enligt motionärerna kan omöjliggöra studier. Utskottethar i olika sammanhang som sin mening uttalat att de marginaleffekter somuppkommer till följd av existensminimireglerna innebär problem. Sådana effektertorde emellertid vara svåra att undvika hur bestämmelserna än utformas och dettorde, som motionärerna också framhåller, inte vara möjligt att lösaflerbarnsfamiljernas problem enbart genom justeringar i existensminimireglerna.Med hänsyn till att den fråga motionärerna aktualiserat utgör en betydelsefulldel av den marginalskatteproblematik som f. n. behandlas inom regeringen ochdå existensminiminivån SkU 1980/81:50 17 enligtutskottets mening i stort måste anses skäligt avvägd är utskottet inte nuberett medverka till den i motionen begärda översynen. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motion 1557 yrkande 2. Utskottetbehandlar i detta sammanhang också två motioner avseende kostnader fördiabetes. () begär i motion 1146 en utredning av frågan omskattereduktion för diabetikers merkostnader. Motionären anser att rätten tillavdrag på grund av diabetes bör gälla oberoende av den sjukes skatteförmåga ochatt avdraget bör göras från slutskatten. och (båda c) framhåller i motion 1549 att merkostnaderna på grund av exempelvisdiabetes är desamma oberoende av vilken inkomst diabetikern har. De anserdärför att det extra avdraget för nedsatt skatteförmåga inte bör avtrappas vidstigande inkomst. Mofionen utmynnar i en begäran om översyn av bestämmelsernaom diabetikers m. fl, gruppers rätt till extra avdrag. upprepade gånger fidigare vid behandling av likartade motionsyrkandenframhållit torde syftet att underlätta för dem som drabbas av kostnader försjukdom och handikapp bättre och enklare kunna tillgodoses genom åtgärder pådet sociala området än med en svårbedömd avdragsrätt vid beskattningen,anvisningar rörande avdrag för nedsatt skatteförmåga sesfortlöpande över med hänsyn till penningvärdeutvecklingen och erfarenheternafrån den praktiska tillämpningen. Det kan således förutsättas att RSV kommeratt höja beloppen för sådant avdrag om det visar sig att dessa i allmänhet ärotillräckliga. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1146och 1549, Mot de delar av propositionen som utskottet intebehandlat särskilt har utskottet inte funnit anledning till erinran, Förtattningsförslagen i den nu aktuellapropositionen berör bl, a, 19 och 20 §§ KL, Förslag fill ändring i dessa lagrumhar lagts fram också i proposifion 1980/81:68 (SkU 1980/81:25 samt, efteråterremiss, SkU 1980/81:47), Förslagen har bifallits av . Ändringarnai dessa lagrum måste därför ske genom en ändring av nämnda lag om ändring i KL,Därvid bör också tas upp de ändringar i punkt 2 av anvisningarna till 22 § ochpunkt 9 av anvisningarna till 29§ KL som lagts fram i proposition 1980/81:118(SkU 1980/81:44) och som i sak tillstyrkts av utskottet, I sistnämndabetänkande, som kommer att behandlas, har utskottet hemställt att denförfattningsmässiga regleringen av dessa båda anvisningspunkter skall anstå ochtas upp i samband med riksdagsbehandlingen av proposifion 1980/81:139, 1,beträffande inkomster av bär- och svampplockning att med bifalltill proposition 1980/81:139 och med anledning av motion 1980/81:1537 beslutaratt intäkter av bär- SkU1980/81:50 18 och svampplockning skall undantas från beskattning tillden del intäkterna inte överstiger , i enlighet med förslaget ipropositionen, 2, beträffanderätten till avdrag för fiktiv mervärdeskatt attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3, beträjfandelindrigare beskattning av extrainkomster att avslår motion1980/81:670, 4, beträffandeöversyn av existensminimireglerna attriksdagen avslår motion 1980/81: 1557 yrkande 2, 5, beträffandeskattereduktion m. m.för diabetiker m.fl. attriksdagen avslår mofionerna 1980/81:1146 och 1980/81:1549, 6, beträffande lagförslagen att a) antardet i proposition 1980/81: 139 framlagda förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändring en att 19 och 20 §§ utgår ur förslaget samt att ikraftträdandebe stämmelserna erhåller följande som utskottets förslag beteckna de lydelse: Regeringens förslag 'Utskottets förslag Denna lag träder i kraft dagen Denna lag träder i kraft den efter dendag då lagen enligt upp- 1981 och tillämpas första gången gift på den harkommit ut från tiyc- vid taxering. ket i Svensk författningssamling.De nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering såvittavser 19 och 20 §§ samt punkt 5 av anvisningarna till 18§. Punkt 1 avanvisningarna till 50 § i sin nya lydelse tillämpas första gången vid 1983 årstaxering. b) antar följande Lag om ändring i lagen (1981:295) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 19 och 20§§ samt punkt 2 av anvisningarna till 22 § och punkt 9 av anvisningarna till 29§ i den lydelse de har erhållit genom lagen (1981:295) om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370) och övergångsbestämmelserna till lagen skall hanedan angivna lydelse. SkU1980/81:50 19 Tillskattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning eller eljest på grund av giftorätttillfallit make eller vad som förvärvats genom arv, testamente, fördel avoskift bo eller gåva; vinst å icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andrafall än som avses i 35 § 3 eller 4 mom.; vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning påhär i riket utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländsktlotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgårtill högst ; ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring ellerlagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningengrundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp för år eller utgörföräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag eller särskildförfattning, som utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring, som nysssagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller undermilitärtjänstgöring eller ifall som avses i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre beloppför år, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallitnågon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dockatt till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller i formav livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32§ 1 eller 2 mom., såock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller, med nedan angivetundantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkringoch avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättning på grund av ansvarighetsförsäkring enligtgrunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadenshuvudorganisationer till den del ersättningen utgår av den tid den skadade är arbetsoförmögen och beräknas så attersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst och för övrigadagar till högst för dag; belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp avförsäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring; försäkringsersättning eller annan ersättning för skada påegendom, dock att skatteplikt föreligger dels i den män ersättningen avserdriftbyggnad på jordbruksfastighet, byggnad på fastighet som avses i 24 § 1mom,, byggnad som är avsedd för användning i ägarens rörelse eller sådan del avvärdet av markanläggning som får dras av genom åriiga värdeminskningsavdrag,dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade ellerskadade egendomen i stället hade sålts, hade varit att hänföra till intäkt avfastighet eller av rörelse och dels i den mån ersättningen eljest motsvararskattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnad för fastighet eller rörelse; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, somutgått pä grund av annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådansjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samtvinstandel, som utgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning pågrund av skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie ickeförelegat; SkU1980/81:50 20 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen grundas påförvärvsinkomst av eller högre belopp för år; periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodiskintäkt, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 av anvisningarna till 46 Sicke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendier till studerande vid undervisningsanstaltereller eljest avsedda för mottagarens utbildning; studiestöd enligt 2, 3 eller 4 kap, studiestödslagen(1973; 349), internatbi-drag, återbetalningspliktiga studiemedel ochresekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap, samma lag samt sådant särskiltbidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddeladebestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem ifråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav denbidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridasmed bidrag av förevarande slag; lön eller annan gottgörelse, för vilken skall erläggasskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt; som utgives av arbetslöshetsnämnd medbidrag av statsmedel: handikappersättning enligt 9 kap. lagen om allmänförsäkring, så ock hemsjukvårdsbidrag, som utgår av kommunala ellerlandstingskommunala medel till den vårdbehövande; kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392) omhusiruiillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidrag som avses i förordningen (1976; 263) omstatliga bostadsbidrag till barnfamiljer, förordningen (1976:262) omstatskommunala bostadsbidrag eller förordningen (1977:392) om statskommunalabostadsbidrag till vissa folkpensionärer m, fl,; sådan gottgörelse för utgift eller kostnad somarbetsgivare uppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag ickemedgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen: gottgörelse som arbetsgivare uppburit frånpensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämnagottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning tillstiftelsen;