bet · G401AU23 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid månadsslut registrerades i genomsnitt en sökande AU 1980/81:23 77 Situationen i länet varierar dock. kommun, exempelvis,hade en högre arbetslöshet än riksgenomsnittet. Slutligenkan nämnas att antalet industrisysselsatta i länet har minskat successivt. Framtill mitten av svarade för av antaletindustriarbetare i riket. Därefter har andelen minskat, och fanns rnindreän en tiondel av landets industrisysselsatta i . Antaletsysselsatta inom industrin har i absoluta tal minskat med 30000 sedan år 1965.Arbetsmarknaden i länet har mot denna bakgmnd blivit alltmer tjänstebetonad. Utvecklingen i länetbehandlas i tre motioner. GörelBohlin m.fl. (m) framhåller i motion 1805 bl. a. att en konkurtens-kraftigStockholmsregion är en fömtsättning för utvecklingen i riket i övrigt. Envälbalanserad utveckling i länet är därför en fråga av både regionalt ochnationellt intresse. Mot denna bakgrund anser motionärerna attStockholmsregionen inte skall missgynnas vid fördelning av statliga resurser,exempelvis fill utvecklingsfonden. Härför talar även att arbetsmarknaden ilänet behöver differentieras. Slutligen föreslås att konsekvenserna förStockholmsregionen av hittillsvarande regionalpolitiska stödformer skallutvärderas och medlen ges en annan och mer generellt nä-ringslivsinriktadprägel. Imotion 1905, även den med () som första namn, framförs liknandetankegångar beträffande betydelse för utvecklingen i riketi sin helhet. 1 motionen redovisas en rad förslag till åtgärder inom skildaområden, bl. a. ett ökat utnyttjande av entreprenader inom den offentligaverksamheten, en översyn av medbestämmandelagen m.fl. arbetsrättsliga lagar,Samhällsföretags verksamhet, arbetsmarknads-och lärlingsutbildning m. m. TommyFranzén m.fl. (vpk) föreslär i motion 1812 att ett regionalt åtgärdsprogram förStockholms län utarbetas. Motionärerna begär att regeringen skall återkommatill med ett förslag till ett sådant program. De pekar pä behovet aven ökad industrialisering i regionen och presenterar en rad områden inom vilkaåtgärder bör vidtas, exempelvis bostadsbyggandet, energipolitiken ochtrafikpolitiken. Motionärerna föreslår även att ett tvärvetenskapligt centruminrättas i länet med uppgift att utveckla den industriella verksamheten. Somtidigare nämnts har industrisysselsättningen successivt minskat i Stockholmslän. Industrin sysselsätter dock alltjämt mer än 130000 personer, ochStockholmsregionen är fortfarande största industriella centmm. Andelenindustrisysselsatta i länet är mot i övriga landet. Utskottetvill i sammanhanget framhålla att företagen i har fördelenav en stor marknad och god tillgång till specialister, universitet, högskoloroch andra forsknings- och utbildningsorgan. Företagens stmktur ochorganisation är anpassade efter dessa förhållanden. Andelen tekniker och andratjänstemän av de industrisysselsatta är väsentligt högre än i övriga landet. AU 1980/81:23 78 Som utskottet tidigare uttalat i liknandesammanhang är det till fördel för hela landets industri att man tar till varaStockholmsregionens möjligheter att fungera som ett innovationscentmm. Denmiljö som industrin verkar i med bl. a. närhet till ett stort antal högklassigaforsknings- och utbildnings-insfitutioner är tillgångar som självfallet börutnyttjas. Vilka organisatoriska och andra anordningar som behövs för atttillgodose detta är i första hand en fråga för industrin samt statliga ochkommunala myndigheter och institutioner i regionen. Med hänsyn fill demarknadsfördelar som redan finns anser utskottet det inte vara aktuellt attinitiera ändringar i den förda regionalpohfiken till stöd för näringslivet iStockholmsregionen. Motion 1805 avstyrks sålunda. Vadovan sagts om huvudstads regionens fömtsättningar är även tillämpligt påmotion 1905. De uppslag av arbetsrättslig och sysselsättningspolitisk karaktärsom presenteras i denna motion finner utskottet inte anledning att gå närmarein pä i detta sammanhang. Frågor av det slaget kommer utskottet senare att fåta upp till närmare prövning med anledning av regeringenssysselsättningspolitiska proposition och fidigare under allmänna motionsfidenväckta motioner. Utskottet avstyrker med det sagda även mofion 1905. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom förslaget i vpk-motion 1812 om att regeringenskall utarbeta ett förslag till åtgärdsprogram för ,i har i sitt omfattande länsplaneringsarbeteutföriigt behandlat flertalet av de områden motionärerna tar upp. När detslutligen gäller det konkreta förslaget om ett tvärvetenskapligt centmm ilänet har utskottet inhämtat att den regionala utvecklingsfonden i länet,Tekniska högskolan och Styrelsen för teknisk utveckling gemensamt driver ettprojekt med en industriell utveckling i länet som mål. Utskottet behandlar under denna rubrik ,, och samt . Skaraborgslän har ökat sin befolkning från 258500 till 269700 , dvs. De huvudsakliga ökningarna ligger i , och , de tvåsistnämnda kommunerna inom pendlingsavstånd till . Andra kommuner somKarlsborg, och har haft en viss tillbakagäng underperioden. Länetsnäringsliv domineras av mindre och medelstor industri, som huvudsakligen ärhänvisad till den svenska hemmamarknaden för att fä avsättning för sinaprodukter. Det gäller branscher som möbelindustrin, byggmaterielindustrin,livsmedelsindustrin och betydande delar av bilindustrin. En nedgång avefterfrågan inom t. ex. byggsektom eller inom bilindustrin får därföromedelbara konsekvenser på arbetsmarknaden i länet. Inom främst byggsektom harockså ett flertal företag inom länet varslat om neddragningar av antaletsysselsatta. AU 1980/81:23 79 Arbetslöshetstalen var under är 1980 högst iGullspång, , och . 1 sammanhanget kan nämnas att länethar den högsta förvärvsfrekvensen för män i riket, medan sysselsättningen blandkvinnor är lägre än riksgenomsnittet. Situationen i Skaraborgslän behandlas i fyra motioner. Imotion 277 av m.fl. (s) föreslås att skall ge regeringenfill känna behovet av sysselsättningsskapande åtgärder i länet. Motionärernager en utförlig beskrivning av situationen på arbetsmarknaden i länet ochefterlyser även en politik som främjar tillväxten i ekonomin och ökarefterfrågan på hemmaproducerade varor. a. anförs att bostadsbyggandetmåste öka. I motionen berörs även de medel som tilldelas länsarbetsnämnden ilänet. Den frågan behandlar utskottet i ett senare betänkande (AU 1980/81:21). () och () framhåller i motion 281 att det motbakgrund av situationen i länet behövs en rad konkreta insatser inom ettflertal områden. a. nämns lokalisering av statlig verksamhet till länet,inrättande av ett regionalt investmentbolag, en förstärkning av somgamisonsort samt satsning pä som transportcentmm. Vidareanser motionärerna att arbetsmarknaden i länet mäste breddas. I motionenredovisas slutligen vissa synpunkter pä länsplaneringsarbetets omfattning ochinriktning. a, anser man att de årsvisa redovisningarna bör begränsas.Motionärerna vill att de framförda synpunktema skall ges regeringen fill känna. Imotion 643 föreslår m.fl. (c) att lokaliseringspolitiskaåtgärder skall vidtas i drabbade orter i . a. till det aktiva utvecklingsarbete som bedrivs i länet för att skapa nysysselsättning. Statliga insatser i form av lokaliseringsstöd behövsemellertid enligt motionärerna för att förverkliga projekt som är aktuella. Förslageni motion 217 av m.fl. (s) om inplacering av kommuner i länet istödområde har utskottet behandlat tidigare i betänkandet. Somtidigare redovisats har haft en positiv utveckling under1970-talet med en befolkningsökning på ca 11000. Läget på arbetsmarknaden hari stort varit bättre än i flertalet andra län i riket. Under senare fid haremellertid situationen successivt blivit försämrad. Med den starka inriktningenpå hemmamarknaden är industrin i länet självfallet känslig för förändringar iden allmänna efterfrågeutvecklingen. Inte minst nedgången inom byggsektom harsom redan nämnts fått negativa verkningar för sysselsättningen i vissakommuner i länet. Ettmycket akfivt utvecklingsarbete pågår inom länet för att få fill stånd nyaverksamheter, och konkreta resultat av det arbetet har uppnåtts. Beträffandemöjligheten att ge regionalpolitiskt stöd i länet hänvisas till att utskottettidigare uttalat att det kan finnas skäl för samhället att stödja projekt somkan ge varaktig sysselsättning i vissa kommuner, nämligen AU 1980/81:23 80 Sådant stöd har också beviljats till en del projektsom den regionala utvecklingsfonden tagit fram. När det gäller framtiden villutskottet framhålla att det finns särskilda skäl att beakta problemen iKarlsbprgs kommuij. Medanledning ay vad som särskilt anförs i motion 281 om den framtida inriktningenav regionalpolitiken hänvisar utskottet ti|l behandlingen av den frågan i derikommande regionalpolitiska propositionen. Vadsom anförts ger inte utskottet anledning att föreslå någon åtgärd pä grund avmotionerna 277, 281 och 643. Älvsborgslän har ökat sin befolkning med 23000 invånare eller med 6 %.Utvecklingen har emellertid varit ojämn med negativa inslag i ochSjuhäradsbygden. kommun, exempelvis, har tappat ca 5000 invånare (). Påarbetsmarknaden i gjphäradsbygden har det under senare är varit storasvårigheter, främst beroende pä den kraftiga nedgången inom tekoindustrin.Sedan år 1970 har denna del av länet föriorat mer än 11 000sysselsättningstillfällen inom den branschen. I vissa kommuner svarar förövrigt tekoindustrin för av all tillverkningsindustri. Imotion 616 ay () föresläs mot den angivna bakgrunden attregjopalpoljtiska åtgärder sätts in i södra . Motionären tänkersjg b|.a, er» placering av kommunerna i i högre stödområde äni dag, inrättande av ett investmentbolag samt lokalisering av nya stathgaverksamheter till länet. Deregionalpolitiska problemen i har uppmärksammats tidigare, vilketlett til| att tio av länets kommuner placerats i stödområde med den möjlighettill regionalpolitiskt stöd detta ger. Utskottet har i föregående aysnittbehandlat stödområdesindelningen och decentralisering av statlig verksamhet.Med hänvisning till vad utskottet tidigare uttalat om försiktighet vidinrättande av nya investment- och utvecklingsbolag avstyrker utskottet detkvarstående yrkandet om investmentbolag i länet. Utskottettar i detta sammanhamg upp motion 1103 av m. fl. (vpk) i vilkenbegärs att särskilda utvecklingsprogram skall tas fram för tekoregionerna. Somtidigare redovisats har utvecklingen inom tekobranschen fått allvarligakonsekvenser för sysselsättningen främst i de delar av landet där denna branschhar eri dominerande ställning. Länsstyrelserna i tekoregio-nema följerkontinuerligt utvecklingen i de kommuner som drabbas av stmkturförändriiigarnainom branschen, och de diskuterar möjligheterna till en ökad differentiering avnäringslivet i de berörda kommunerna. Som tidigare redpvisats i dettabetänkande är avsikten att länsstyrelsernas synpunkter och förslag skallbeaktas i den regionalpolitiska propositionen. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionen. Befolkningeni har minskat med ca 4000 personer.Göteborgs kommun förlorade ca 34000 AU 1980/81:23 81 invånare(). Kranskommunema i samt övriga angränsande kommunerhar å andra sidan ökat sin befolkning i betydande grad. kommun harhaft en befolkningsminskning på ca 1700 personer. Denkraftiga nedskärningen inom varvsindustrin har inneburit problem påarbetsmarknaden. Även övrig fillverkningsindustri och byggnadsindustrin harhaft en vikande sysselsättning. Vid januari månads slut registrerades igenomsnitt 2,7 sökande per ledig plats. Antalet kvarstående arbetssökandeuppgick till ca 10000. Andelen personer med förtidspension är högre i länet änriksgenomsnittet. Utvecklingen vid varven i länet behandlas i den nyligenpresenterade varvspropositionen (prop. 1980/ 81:131). I propositionen redovisasbl. a. erfarenheterna av den s. k. anställningsgarantin vid varven (Projekt 80AB). Utskottet kommer senare i vår att behandla hithörande frågor i sittbetänkande AU 1980/81:17. Utvecklingeni har varit mycket positiv . Befolkningen har ökatmed 31 000, dvs. Alla kommuner noterar ökningar befolkningsmässigt. Störsthar ökningen varit i , som ökat sitt befolkningstal med 51%.Den positiva utvecklingen i länet beräknas fortsätta. Ävensituationen på arbetsmarknaden i länet har varit ljusare än i riket i sinhelhet. har haft en något positivbefolkningsutveckling . och har dock minskat sinbefolkning . Situationen på arbetsmarknaden är bättre än iflertalet andra län. Några kommuner i länet hade en arbetslöshet somundersteg . I var den 0,, en siffra som bara har sin motsvarighet inågra av kranskommuner. I länet registrerades vid januari månadsslut tre sökande per ledig plats. har ökat sin befolkning . Utvecklingen inomlänet har dock varit ojämn. Sålunda har kommun föriorat av sinbefolkning . Enligt beräkningar kommerbefolkningen att minska fram i , , ochMarkaryd. Länethar fått vidkännas kraftiga stmkturella förändringar inomframför allt skogsindustrin och den glasindustrin. Förändringarna avlänets industristruktur har särskilt drabbat den östra länsdelen (,och kommuner) samt kommun. Arbetslösheten förblevlikväl låg även är 1980. Fyra av länets åtta kommuner hade arbetslöshetstal somvar lägre än . kommun, som ligger i stödområde 1, är åter ettmarkant undantag med en arbetslöshet om mot 1,för riket i dess helhet. Situationeni länet behandlas i motion 1062 av m.fl. (s). 6 Riksdagen1980/81. AU 1980/81:23 82 Motionärernayrkar att särskilda stödåtgärder skall sättas in i . Motionärernasyftar därvid på kommunerna . Fördessa kommuner läggs fram förslag om inplacering i stödområde ellermotsvarande åtgärd. Detta har behandlats i avsnittet om stödområdesindelningen.Därutöver anser motionärerna att även andra riktade åtgärder behöver sättas ini de berörda kommunerna. Destrukturella förändringarna inom framför allt skogsindustrin och den manuellaglasindustrin har som nämnts medfört betydande problem i de aktuellakommunerna. Inom ramen för länsplaneringsarbetet samt i kommunerna bedrivs ettintensivt arbete för att skapa ett mer differentierat näringsliv. Länsstyrelsenhar initierat olika projekt för att skapa nya arbetstillfällen i de drabbadekommunerna. Med hänvisning härtill och till att senare i vår kommeratt behandla den glasindustrins utveckling med anledning av dennyligen framlagda propositionen 1980/81:89 finner utskottet inte skäl attföreslå någon åtgärd med anledning av motion 1062 i den nu behandlade delen. Kalmarlän har haft en i stort oförändrad befolkning . I sju kommunerhar befolkningsutvecklingen varit negativ. Mörbylänga är däremot en kommun medstark befolkningstillväxt. Andelen äldre är högre i länet än i riket. Länet harunder senare är haft födelseunderskott. Arbetslöshetenvar något lägre i länet än riksgenomsnittet. I och Mönsteråskommuner var dock arbetslösheten högre, 2,5 resp. 2,. Situationen påarbetsmarknaden i länet har successivt försämrats . har totalt sett ca 3 200 arbetstillfällen inom industrinfallit bort. Det minskade bostadsbyggandet har inneburit problem föråtskilliga företag i länet. Härutöver kan nämnas svårigheterna för den manuellaglasindustrin. Flera företag i länet minskade sysselsättningen med 100-200anställda under föregående är. Totalantalet varslade uppgicktill ca 3000 mot 200 . Problemen vid Varv får konsekvenser försysselsättningen i kommun. Å andra sidan ger utbyggnaden avOskarshamnsverket kraftiga temporära sysselsättningsökningar. Situationeni länet behandlas utförligt i motion 621 av m.fl. (s).Motionärerna föreslär ett åtgärdsprogram för att stärka länets näringsliv,lokalisering av statlig verksamhet, stöd till turistnäringen, förbättradekommunikationer samt utvidgat utbildningsprogram vid högskolan i . Somredan sagts har situafionen på arbetsmarknaden i län försämrats.Orsaken härtill torde främst vara nedgången i den internafionella konjunkturensamt strukturförändringarna inom den glasindustrin, varvsnäringen ochskogsindustrin. Detta drabbar inte minst län vars näringsliv är relativtsvagt differentierat. Problemen i länet är inte nya, och tre av de mest utsattakommunerna har förklarats som stödområde. AU 1980/81:23 83 arbetar inom ramen för sittlänsplaneringsarbete med de problem motionärerna tar upp. 1 Länsprogram 1980redovisas en lång rad förslag till åtgärder inom skilda sektorer. Utskottetutgår från att detta liksom andra länsprogram övervägs av regeringen i sambandmed arbetet på den regionalpolitiska propositionen. Med hänvisning till detanförda och till vad utskottet i avsnittet Decentralisering av statligverksamhet uttalat om sydöstra vill utskottet inte föreslå någotinitiativ frän sida pä gmnd av motion 621 i de nu redovisadedelarna. Itvå motioner föreslås regionalpolitiska försöksprojekt i vissa kommuner isåväl som angränsande län. Detförsöksprojekt som föresläs i motion 1422 av () och GöstaAndersson (c) avser kommunerna i de östra delarna av samtHögsby, och kommuner i län. Bakgrunden till motionenär bl. a. den försämrade konjunkturen för träindustrin som spelar en stor rolli dessa länsdelar. Motionärerna vill att projektet skall innefatta exportstödtill trähusindustrin, vidareförädling inom övrig träindustri, bättre resursertill utvecklingsfonderna, satsning på skogsavfall som alternativ energikälla,upprustning av järnvägs- och landsvägsnäten samt utveckling avfamiljejordbruken. Utskottetär medvetet om att det finns särskilda problem i de delar av ochKalmar län som berörs i motionen. När det gäller motionärernas förslagkonstaterar utskottet att vissa av dem kan förväntas komma upp till prövningvia läns- och sektorsplaneringen. Andra åtgärder faller inom andra politikområden,såsom industri- och branschpolitiken. Allmänt kan konstateras att det spektrumav åtgärder som aktualiserats i väsentliga delar faller utanför ramen för ettförsöksprojekt av regionalpolitisk karaktär, och utskottet kan sålunda intebiträda motionen. Denandra motionen, 1417 av (vpk) och (vpk), gällerprojektet i och . Förutom de kommuner somnämns i motion 1422 berörs kommun i och Uppvidingekommun i . Motionärerna vill ha statligt stöd till projektet, ivars åigärdsprogram ingår lokalisering av basindustri, bättre resurser tillutvecklingsfonderna, utbyggnad av kommunikationerna, satsning påÖstersjöhandeln, träteknisk forskning och utbildning samt strukturering avträindustrin, framför allt småhusbranschen. För projektet bör utses en statligkommitté som fortlöpande rapporterar om arbetet. Arbetetmed att ta fram regionala utvecklingsprojekt kan stödjas av de medel som ställstill länsstyrelsernas förfogande för länsplaneringen. I övrigt har dekonstateranden utskottet gjort med anledning av motion 1422 motsvarandetillämpning pä den förevarande motionen som utskottet inte heller kan biträda. Gotlandslän har ökat sitt befolkningstal med ca 1 500 invånare. Inomlänet finns dock regionala skillnader med en fortsatt inflyttning till Visbyfrän de mer glesbefolkade delarna av ön. AU 1980/81:23 84 Förvärvsfrekvenserna är höga för både män ochkvinnor. Arbetslösheten är låg i förhållande till riket i övrigt. Andelenpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är dock förhållandevis hög. Länetingår i stödområde 4.1 motion 622 av m. fl. (m) föreslås attlänet skall vara inplacerat i stödområde 5. Det förslaget har utskottetbehandlat fidigare i betänkandet. har haft en vikandebefolkningsutveckling . Samtliga kommuner i länethade en negativ utveckling under visar enmycket stark minskning och har förlorat (ca 2000 personer) av sin befolkning . del av de sysselsatta i länet är anställda i industriföretag. Den heltdominerande branschen är verkstadsindustrin. Lä;iet är vidare beroende av ettfåtal stora företag. Specialiseringen till vissa branscher medför ocksåproblem. Varvskrisen har medfört särskilda problem i och Sölvesborg.Även andra stöire företag har minskat sin personal. Det gäller Facitkoncernen(, och ), () samt (). Vid det sistnämnda företaget har beslutats om en omstruktureringsom innebär att antalet anställda minskas frän ca 500 till ca 160 fram till år1983. Slutligen kan nämnas de negativa konsekvenser en neddragning inomförsvaret kan komma att få för och . Avdet anförda framgår att arbetsmarknaden i är utsatt för storapåfrestningar. Detta belyses; av att ca 2500 personer var varslade om antingenpermittering, uppsägning eller korttidsvecka Arbetslösheten varunder högst i och . registrerades i genomsnitt 13 kvarstående sökande till varje ledigt arbete. Situationen i Blekingebehandlas i tre motioner. m. fl. (fp, m, c) redovisar i motion 817 utförligt läget påarbetsmarknaden i länet. Motionärernas yrkande går ut pä att regeringen skalluppmärksammas på problemens omfattning i länet. Imotion 1423 av m.fl. (s) föresläs att de regionalpolitiskamedel som utgår i stödområdena 4-6 skall få användas temporärt i underperioden -30Juni 1984. Vidare vill motionärerna att 30 milj.kr. av de regionalpolitiska medlen skall avsättas för attfinansiera inrättande av ett regionalt utvecklingsbolag i länet. Sammamotionärer yrkar i motion 1425 att kommun temporärt skall inplacerasi stödområde 6. Utvecklingenpå arbetsmarknaden i är bekymmersam. Del är mot denna bakgrundangeläget att åtgärder vidtas som kan underlätta den industriella utvecklingeni länet. Ingen kommun i länet är placerad i stödområde. Möjlighet finns dockatt i särskilda fall ge regionalpolitiskt AU 1980/81:23 85 Med hänsyn till sysselsättningsläget i länet börundantagsregeln kunna ges en generös tillämpning. Vad särskilt gällerKarlskrona räknar utskottet med att det blir anledning att återkomma fillsituationen i den kommunen senare i vår i samband med behandlingen avregeringens varvsproposition. Enort med särskilda problem är . Befolkningen där har minskat med över10% och arbetslösheten är hög. Detta hänger samman med att dentidigare expansiva orten drabbats av en tillbakagång iindustrisysselsättningen. Mot bakgmnd härav föreslär utskottet att i Olofströmfram till dess har fattat ett nytt övergripande regionalpolitisktbeslut skall kunna utgå regionalpolitiskt stöd efter i princip de normer somtillämpas i stödområde 4. Förutom avskrivningslån och lokaliseringslån skallutbildningsstöd och offertstöd kunna utgå. Dessutom bör regeringen kunna gestöd till uppförande av kommunala industrilokaler trots att orten egentligenär för stor för att komma i fråga för sådant stöd. Däremot bör av praktiskaskäl och dä närmast stödets temporära natur sysselsättningsstöd uteslutas. Detanförda innebär att utskottet i sak i stor utsträckning tillgodosett de isammanhanget aktuella motionsyrkandena. Slutligenvill utskottet betona att vad nu förordas bör ses som en speciell åtgärdbetingad av de särskilda problemen i . Situationen på arbetsmarknaden i harunder senare år försämrats avsevärt. En viktig orsak härtill är krisen förvarven i och . Regeringen har lagt fram en propositionsom behandlar varven och de sysselsättningsproblem som blir en följd av denväntade neddragningen. Under allmänna motionstiden väcktes tre motioner omutvecklingen i . Motionerna är huvudsakligen inriktade på problem somhänger samman med utvecklingen vid varven i och . Mot dennabakgrund anser utskottet det lämpligast att ta upp de regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska frågor som rör i samband med behandlingen avvarvsfrågorna. Propositionen och mofio-nema kommer utskottet därför attbehandla i betänkande AU 1980/81:17. Genom regionalpolitiska beslut ombildadesden tidigare expertgruppen för regional utredningsverksamhet till expertgmppenför forskning om regional utveckling, oförändrat förkortad ERU. Den nya expertgmppenär liksom sin föregångare organiserad som en kommitté som har byggts ut med enregional samverkansgrupp i var och en av de sex högskoleregionerna. ERU:s huvuduppgift är attinitiera och samordna forskningen på regio- AU1980/81:23 86 nalpolitikens område och se lill att forskningsresultatenblir kända för beslutsfattare, planerare och andra intressenter. Till grund förverksamheten under 1980-lalet ligger elt forskningsprogram som föreladesriksdagen genom regionalpolitiska proposition. Det har förutsatts attforskningsprogrammet successivt skall kunna kompletteras.