bet · G401KrU13 · 1980-12-31 00:00:00 — medanledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m.,jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna hänvisats tillkulturutskottet Utskottetbehandlar i detta betänkande dels de delar av proposition 1980/81:20 som gällerföljande frågor inom kulturutskottets område, nämligen barnfilmrådet,ungdomsorganisationerna och lokaliseringen av , dels vissa med anledning av propositionenmotionsvis framförda förslag och synpunkter vilka gäller ovannämnda tre frågorsamt därjämte frågorna om finansieringen av radio/TV-verksamheten och om ennordisk , dels den under allmänna motionstiden i januari 1980väckta motionen 1979/80:511 om . Utskottet har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig angående frågan om Utbildningsradions lokalisering.Med anledning härav har detta utskott avgivit yttrandet AU 1980/81: 5 y (seBilaga). Regeringen har i proposition 1980/81:20 bilaga 8 ()under punkt 1.2 (s. 2-3) berett tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört om barnfilmrädets verksamhet. Det åberopade anförandet av föredragande statsrådethar följande lydelse. Barnfilmrådet är tillsatt av regeringen ochadministrativt knutet till . Under barnfilmrådets ledning bedrivsverksamhet med granskning av barnfilm, informations- och kontaktverksamhet samtutredningar och försöksverksamhet. Statsbidraget till verksamheten uppgår till800000 kr. för innevarande budgetår. Utformningenav den framtida statliga filmpolitiken övervägs f n. under medverkan av denfilmpolitiska beredningen. Jag har för avsikt att, i anslutning till dessaöverväganden, föreslå regeringen att barnfilmrådet skall upphöra och attansvaret för barnfilmfrågor överförs till andra organ. 1 1980/81.13 sand. KrU1980/81:13 2 I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1980/81:64 av m.fl.(vpk) vari yrkas att avslår regeringens förslag i proposition1980/81: 20 att barnfilmrådets verksamhet skall upphöra, 1980/81:73 av . (s) i vilken motionärerna, såvitt nu är i fråga, utan att någotyrkande framställs uttalar att något sakligt underlag för nedläggningen avbarnfilmrådet inte presenterats av regeringen och att förslaget härom därförinte går att bedöma. 1980/81:104 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu äri fråga, yrkas 1. att beslutar avslå proposition 1980/81:20 i vadavser b. indragning av statsbidraget till barnfilmrådet. I motion 64 uttalas bl. a. att barnoch ungdomar översvämmas av undermålig skräpkultur och att detta inteminst gäller inom filmområdet. Som en motvikt mot detta finns barnfilmrådet somger råd och tips om bra filmer för barn. Ett avskaffande av barnfilmrådet ärhelt i strid med av fastställda kulturpolitiska mål. 1 fråga om barnfilmrådet uttalas i motion 73 - utöver delsom nämnts - att regeringen synes ha bestämt sig tor att barnfilmrådetsverksamhet skall upphöra utan att kunna ange vare sig tidpunkten för dettaeller hur barnfilmfrågorna fortsättningsvis skall beredas. Ändå tillgodoräknarregeringen sig genom nedläggningen en besparing /82. Till stöd för nu ifrågavarande yrkande i motion 104uttalas att en nedläggning av barnfilmrådet är ett led i en borgerligkulturpolitik som främjar kommersiella intressen och försvagar de alternativsom bl. a. folkrörelserna skulle kunna utveckla. Utskottet är väl medvetet om attdet i dagens läge är ofrånkomligt att ompröva olika statliga utgifter ochåtaganden och att denna omprövning också måste gälla utgiftsändamål inomkulturutskottets arbetsområde. Vikten av besparingsåtgärder har också fastslagitsvid behandling av finansutskottets med anledning av propositionenavgivna betänkande FiU 1980/81: 10. Vad angår de olika besparingsåtgärder somaktualiserats i propositionen ligger det i åtskilliga fall till så att dennärmare prövningen av vilka åtgärder som måste genomföras och hur de börutformas kommer att ske i samband med behandlingen av den budgetproposition somläggs fram . Utskottet finner inte anledning att nu ta ställningi sådana besparingsfrågor där åtgärder aviserats från regeringens sida menkonkreta förslag ännu inte lagts fram för . Vad beträffarbarnfilmrådet vill utskottet erinra om att det vid behandlingen av proposi- KrU1980/81:13 3 tion 1978/79: 143 förutsattes att uppgifts- ochansvarsfördelningen för barnfilmen skulle övervägas inom ramen för denfilmpolitiska översyn som då planerades dvs. den nuvarande filmpolitiskaberedningen. Den ståndpunkt utskottet intagit innebär att vad som iproposicionen och motion 73 anförts om barnfilmrådet inte bör föranleda någotuttalande från sida. Vad beträffar de i motionerna 64 och 104 framfördaavslagsyrkandena får utskottet erinra om att propositionen inte i den del somutskottet nu behandlar innehåller något formligt förslag utan endast attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört beträffande barnfilmrådet. Såväl av formella skäl som medhänvisning till vad utskottet ovan anfört om barnfilmrådet bör avslåmotionerna 64 och 104 yrkande 1 b. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet att avslår motionerna1980/81:64 och 1980/81:104 yrkande I b. Regeringen har under punkt 1.3(s. 3) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådetanfört om bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Det åberopade anförandet avföredragande statsrådet har följande lydelse. Bidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet har ökat mycket kraftigt under desenaste åren, från . / 76 till 46315000 kr.innevarande budgetår. Genom en begränsad sänkning av framförallt grundbidragetper organisation och en reduktion av det rörliga bidraget kan en besparing om 5milj. Den föreslagna besparingen är således måttlig iförhållande till anslagets utveckling och bör till stor del kunna kompenserasgenom rationaliseringar och ompriori-teringar inom befintlig verksamhet hosberörda organisationer. Till den tekniska utformningen av besparingsförslagetavser jag att återkomma i budgetpropositionen. Motionerna I detta sammanhangbehandlar utskottet motionerna 1980/81; 73 av m.fl. (s) i vilken motionärerna, såvitt nu är i fråga, utan att något yrkandeframställs uttalar att något sakligt underlag för den föreslagna nedskärningenav stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet inte presenteratsav regeringen och att förslaget härom därför inte går att bedöma, 1980/81; 104 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuär i fråga, yrkas 1. att beslutar avslå proposition 1980/81; 20 i vadavser c. sänkning av grundbidraget till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. 11 1980/81.13 samt. KrU1980/81:13 4 I motion 73 uttalas attmotionärerna avser att återkomma till frågan om stödet tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet när ett genomarbetat förslagpresenterats för . Redan nu vill motionärerna dock understryka attbesparingar i statsbudgeten inte i första hand bör gå ut över verksamhet somriktar sig till barn och ungdomar vilket förefaller vara regeringens mening. Den i propositionen angivna sänkningen av bidraget till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet betecknas i motion 104 som ett bidrag till en borgerligkulturpolitik som främjar kommersiella intressen och försvagar de alternativsom bl. a. folkrörelserna skulle kunna utveckla. Anslagsutvecklingen i fråga om det statliga stödet tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet Statsbidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet utgår i form av grundbidrag ochrörligt bidrag. Grundbidrag utgår för innevarande budgetår med 295000 kr.vilket innebär praktiskt taget en fördubbling /76 dåmotsvarande belopp var . Åven det rörliga bidraget har sedansistnämnda budgetär höjts betydligt. Det uppgick då /medlem iintervallet 3001-15000 medlemmar, till / medlem i intervallet 15001-40000 medlemmar och till /medlem i intervallet över 40000 medlemmar.De tvä lägre intervallen har numera slagits ihop till ett. Det rörliga bidragetutgår med /medlem i det lägre och /medlem i det högre intervallet. har i en tillutbildningsdepartementet ingiven skrivelse, som tillställts utskottet förkännedom, redovisat en vikande tendens i fråga om antalet medlemmar. Enligt vadutskottet inhämtat underhand kan denna vikande tendens tillsammans med enminskning i antalet av de aktiviteter som påverkar medelsbehovet i fråga om dets. k. lokala aktivitetsstödet väntas medföra en minskning i den faktiskamedelsåtgången under nästa budgetår som motsvarar minst den besparing somförutsätts i propositionen. Utskottet hänvisar till vad som anförts under närmastföregående punkt om att det inte finns anledning att nu ta närmare ställning ibesparingsfrågor där konkreta förslag ännu inte lagts fram för . Vadbeträffar ungdomsorganisationerna har det i propositionen förutsatts att ettkonkret besparingsförslag kommer att läggas fram i budgetpropositionen. Vid behandlingenav denna fråga bör det övervägas även vilken betydelse i sammanhanget man börtillägga den minskade medelsåtgång som följer av ett något vikandemedlemsunderlag och en minskning i antalet lokala aktiviteter. nu anfört innebär att utskottet anser att vad som i proposi- KrU1980/81:13 5 tionen och motion 73 anförts om ungdomsorganisationernainte bör föranleda något uttalande från sida. Vad beträffar yrkande I c i motion 104 föreligger sammaformella läge som under närmast föregående punkt redovisats beträffande yrkandeI b i motionen. Såväl av formella skäl som med hänvisning till vad utskottetovan anfört om ungdomsorganisationerna bör avslå motion 104 yrkande 1c. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att avslår motion 1980/81: 104 yrkande 1 c. Lokaliseringen av ().Regeringen har under punkt 4.3 (s. 29-30) föreslagit att godkänna deriktlinjer för fortsatt lokalplanering för somförordats i propositionen. Av propositionen inhämtas i denna fråga i huvudsakföljande. Regeringen beslöt den 9 juni 1977att lokalisera Utbildningsradion till . Projektering av en nybyggnad förföretaget har påbörjats och systemhandlingar med kostnadskalkyl har beräknatsföreligga . Enligt beräkningar redovisade vid tiden förpropositionens framläggande uppgår den totala investeringskostnaden till drygt290 milj. kr. Föredragande statsrådet uttalar attinvesteringskostnaderna visat sig bli oväntat stora. En betydande del avmerkostnaderna avser egna tekniska resurser inom Utbildningsradion. Det harnämligen endast i starkt begränsad omfattning visat sig möjligt att vid denbeslutade lokaliseringen till använda radiokoncernens nuvarande tekniskaresurser m. m. pä i . Även personalkostnaderna beräknas ökaavsevärt vid en lokalisering till . Statsrådet har mot den redovisade bakgrunden funnitanledning att allvarligt överväga ett alternativ till den beslutadelokaliseringen av Utbildningsradion till och därvid kommit till denslutsatsen att betydande vinster kan uppnäs om möjligheterna till samordning avi första hand de tekniska resurserna inom i Stockholmtillvaratas. Detta förutsätter att beslutet om lokalisering av Utbildningsradiontill upphävs och att Utbildningsradion permanent bereds lokaler inärheten av radio- och TV-husen på i . Den vinst genomsamordning av främst studio- och ateljéproduktion, som därmed skulle kunnauppnås, har bedömts uppgå till ca 15 milj. kr. äriigen i minskad driftkostnad.Under de två närmast följande budgetåren bortfaller investeringar om sammanlagtca 150 milj. kr. Statsrådet förordar därför att beslutet om attUtbildningsradion skall lokaliseras till kommun upphävs. Huvuddelen av Utbildningsradions verksamhet kan enligtstatsrådets mening stanna kvar i de förhyrda lokalerna i kvarteretAmsterdam eller i alternativa lokaler pä (jfr prop. 1979/80: 25, bil.6, s. 48). Behoven av permanenta tekniklokaler för Utbildningsradionsproduktion kan tillgodoses i samband med en planerad nybyggnad av ersättningslokalerför inom kvarteret . KrU1980/81:13 6 Motionerna 1 detta sammanhangbehandlar utskottet motionerna 1980/81:57 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar att lokaliseringen av SverigesUtbildningsradio till fullföljs på tidigare planerat sätt. 2. att om ändå ansluter sig till regeringensuppfattning riksda gen måtte uttala att annan statlig verksamhet utlokaliseras till . 1980/81:73 av m. fl. (s) vari. såvitt nuär i fråga, yrkas beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts omUtbildningsradion. I motion 57 framhålls att ärden kommun i som har den lägsta arbetsplatskvoten dvs. andelenarbetsplatser i förhållande till antalet förvärvsarbetande. En lokalisering avUtbildningsradion till skulle innebära ett värdefullt tillskott avarbetsplatser. Kommunen har därför satsat helhjärtat pä denna lokalisering ochavsatt mark inom Lindalens arbetsplatsområde. Därmed har ett viktigt markområdelåsts för statens räkning. Motionärerna anser att det inte finns några som helst skälatt ändra beslutet om lokalisering av Utbildningsradion till . Skulleriksdagen gä emot denna uppfattning bör regeringen enligt motionärerna tainitiativ till att annan statlig verksamhet förläggs till . De synpunkter på Utbildningsradion som förs fram i motion73 innebär följande. Genom förläggningen av Utbildningsradion till Östermalmenligt regeringens förslag skapas nya förutsättningar för ett närmaresamarbete mellan radio- och TV-företagen och Utbildningsradion i självaproduktionen. I fortsatta överväganden om Utbildningsradion bör undersökas ominte ett sådant samarbete kan vidareutvecklas i syfte att nedbringa kostnadernaför verksamheten. Därtill kommer vissa möjligheter att utnyttja lokaler i som f. n. disponeras av och . Enligt uppgift används f n. inte dessa i full utsträckning.Detta skulle i så fall betyda lägre kostnader för och . Sädana alternativ bör således närmare övervägas, innan detav regeringen antydda investeringsprogrammet påbörjas. Till grund förfortsatta bedömningar av Utbildningsradions lokal- och utrustningsbehov börockså ligga en utvärdering av den nuvarande verksamhetens inriktning, innehålloch omfattning samt i vilken utsträckning utbudet utnyttjas i olika utbildningar. Med hänvisning till vad som anförts i motionen uttalarmotionärerna att en sammanlagd besparing pä 60 milj. kr. /82 börkunna komma till stånd. KrU 1980/81:13 7 I det i inledningen till detta betänkande nämndayttrandet AU 1980/81:5 y har arbetsmarknadsutskottet betonat att det ärbetydelsefullt att man skapar bättre balans mellan boende och arbetsplatser iTyresö liksom i andra kranskommuner i . Sammantaget harutskottet dock gjort den bedömningen att det får anses rimligt att nu omprövaUtbildningsradions lokaliseringsfråga. har därför intevelat motsätta sig att så sker och följaktligen inte kunnat ställa sig bakomyrkande 1 i motion 57. Vadbeträffar yrkande 2 i samma motion erinrar arbetsmarknadsutskottet om attlänsstyrelsen i i samråd med och byggnadsstyrelsenarbetat med frågan om möjliga decentraliseringar av statlig verksamhet frånStockholm-Solna ull andra delar av länet. Ett liknande arbete bedrivs av dentill budgetdepartementet knutna decentraliseringsdelegationen. OmUtbildningsradion inte föriäggs till bör det en angelägen uppgiftatt i de nämnda sammanhangen noga överväga möjligheterna till alternativalokaliseringar . Detta bör rimligen ske utan något särskilt initiativfrån . Yrkande 2 i motion 57 bör därför inte föranleda någon åtgärd avriksdagen. Den i propositionen förordade nya lokalplaneringenför Utbildningsradion beräknas medföra betydande kostnadsminskningar ijämförelse med en lokalisering till . Enligt motion 73 bör det därutöverfinnas möjligheter till ytterligare besparingar. Motionärerna anser nämligenatt det vid fortsatta överväganden om Utbildningsradion bör undersökas om intedet i propositionen förutsatta samarbetet mellan de olika radio- ochTV-företagen kan vidareutvecklas i syfte att minska kostnaderna för verksamheten. ImoUonen pekas också på möjligheten att för Utbildningsradions räkning användavissa lokaler i på som f. n. disponeras av och . Det har nämligen enligt motionärernauppgivits att dessa lokaler f. n. inte utnyttjas i full utsträckning. Enomdisponering skulle betyda lägre kostnader för och . MoUonärernauttalar också att till grund för fortsatta bedömningar av Utbildningsradionslokal- och utrustningsbehov bör ligga även en utvärdering av den nuvarandeverksamhetens inriktning, innehåll och omfattning samt i vilken utsträckningutbudet utnyttjas i olika utbildningar. Utskottethar förståelse för de skäl mot en ändring i fråga om Utbildningsradionslokalisering som anförts i motion 57 men anser dock övervägande skäl tala förett upphävande av beslutet att Utbildningsradion skall förläggas till Tyresö.Företaget bör enligt utskottets uppfattning permanent beredas lokaler inärheten av radio- och TV-husen på i KrU1980/81:13 8 1 det kommande planeringsarbetet bör ingå att nogapröva även den i motion 73 angivna möjligheten att utnyttja vissa lokaler iFilmhuset. Vid ett upphävande av beslutet att Utbildningsradion skallförläggas till ställs företaget inför en helt ny situation. Det ärenligt utskottets uppfattning angeläget att de överväganden angående behovet avpersonal, lokaler och utrustning som i så fall förestår grundar sig pånoggranna interna analyser och värderingar av den nuvarande verksamhetensinriktning, innehåll och omfattning. Utskottet avser härmed bl.a. frågan omavvägningen mellan regional och central verksamhet. Vid nämnda analyser ochöverväganden är det naturligt att man också uppmärksammar frågan om i vilkenomfattning företagets utbud kommer till användning. I detta sammanhang finnerutskottet anledning betona värdet av samarbete mellan Utbildningsradion ochbildningsförbunden. Vad utskottet anfört i fråga om lokalplaneringen förUtbildningsradion innebär att utskottet tillstyrker nu förevarande förslag ipropositionen och därmed avstyrker motion 57 yrkande 1. De kompletterandesynpunkter som utskottet anfört, i första hand med anledning av motion 73yrkande 1, förutsätts bli beaktade utan någon särskild hänvändelse fränriksdagen till regeringen. Utskottet avstyrker därför detta yrkande. Vad därnäst angår yrkande 2 i motion 57 delar utskottetden uppfattning som kommit till uttryck i arbetsmarknadsutskottets yttrande. Omriksdagen bifaller propositionen bör alternativa lokaliseringar till Tyresöövervägas, men detta bör rimligen ske utan något särskilt initiativ frånriksdagen. Yrkande 2 i motion 57 avstyrks därför. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1980/81:20 och med avslag på motion 1980/81:57yrkande I godkänner de riktlinjer för fortsatt lokalplanering för SverigesUtbildningsradio som förordats i propositionen, 2. att riksdagenavslår motion 1980/81:57 yrkande 2, 3. attriksdagen avslår motion 1980/81:73 yrkande I. Motion om Tmansieringen av radio/TV I motion 1980/81:73 av GeorgAndersson m.fi. (s) yrkas, såvitt nu är i fiåga, 2. att beslutar att som sin mening ge till kännaför regeringen vad som i motionen anförts om finansieringen av radio/TV. I det avsnitt av motion 73 somutskottet nu behandlar uttalar motionärerna sin oro för den utveckling avTV-avgifterna som anges i anslagsframställning för nästabudgetår. Motionärerna anser att de ytterligare resurser somradio/TV-verksamheten kan komma att kräva i förstahand bör åstadkommas genom en minskning KrU 1980/81:13 9 avkostnaderna för administrationen av avgiftsuppbörden och genom åtgärder motavgiftsskolket. Motionärerna anser också att regeringen i syfte att dämpakostnadsutvecklingen bör pröva att senarelägga genomförandet av delar av 1978års riksdagsbeslut om radio/TV. Vadangår avgiftsuppbörden och avgiftsskolket anförs vidare bl.a. följande imotionen. En särskild utredare har på regeringens uppdraglagt fram förslag rörande nuvarande avgiftsfinansiering (Ds U 1980:7).Förslaget har remissbe-handlats. Utredaren uppskattar avgiftsskolket till 250milj. Den nuvarande avgiftsfinansieringen är också en dyrbar formför att finansiera verksamheten. Debitering, uppbörd och kontroll med nuvarandesystem medför kostnader som enligt utredaren uppgår till 66 milj. kr. remissyttranden som avgivits med anledning av den nämnda utredningenAvgiftsfinansiering av radio/TV framförs olika förslag i syfte att minskakostnaderna för avgiftsuppbörden och öka intäkterna. Det finns därmed enligtvår mening ett underlag för att öka inkomsterna till radio/ TV-verksamheten. Med anledning av vad i motion 73 anförts omavgiftsskolket och systemet för uppbörd av mottagaravgifter vill utskottetunderstryka angelägenheten av snara åtgärder både för att i möjligaste månkomma till rätta med avgiftsskolket och för att minska kostnaderna föruppbörden av mottagar-avgifterna. Eftersom utskottet är medvetet om attregeringen har sin uppmärksamhet riktad på dessa båda frågor anser utskottetdet dock inte erforderligt att beträffande dem gör det i motionenyrkade särskilda uttalandet regeringen. Vadbeträffar motionärernas uttalande om att regeringen i syfte att dämpa kostnadsutvecklingenbör pröva att senarelägga genomförandet av delar av riksdagsbeslut omradio/TV utgår utskottet från att detta är en synpunkt som i nuvarandeekonomiska läge beaktas av regeringen utan något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Sammanfattningsvisanser utskottet alltså att det inte är erforderiigt att gör det imotion 73 yrkande 2 angivna uttalandet. att avslårmotion 1980/81: 73 yrkande 2. 5.Motioner om frågan om en nordisk Imotion 1979/80:511 av m. fl. (vpk) yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att planerna pä en nordisk radio- och bör avskrivas, 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om att en utredning tillsätts för att ta fram alternativa förslag i enlighet med vad som anförts i motionen. KrU 1980/81:13 10 I moUon 1980/81:73 av m.fl. (s)yrkas, såvitt nu är i fråga, 3.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om Nordsat. Till stöd för de i motion 511 framställda yrkandenahar i huvudsak följande motivering lämnats. Motionärerna anser inte att nordsatutredningen lyckatsgöra sannolikt att satelliten skulle stärka den nordiska gemenskapen ellerfrämja de kulturpolitiska målen. Bl.a. hävdas att den ökade valfrihet somåberopats som ett motiv för Nordsat för de allra flesta tittarna skulleutnyttjas som en möjlighet att se fler av de program som kan bedömas somkulturpolitiskt tvivelaktiga. MoUonärerna anser en sådan utveckling särskiltallvarlig för barnens TV-tittande. Enligtmotionärerna uppfyller Nordsat i första hand den multinationellaelektronikindustrins behov av nya marknader och högre vinster samt vissapolitiska krafters önskan om en ytteriigare passivisering av människorna.Nordsatutredningen kan sägas utgöra ett typexempel på att man ensidigt inriktatutredningen på en teknik, nämligen en nordisk satellit, men försummat attstudera vilka alternativa möjligheter som finns för att tillgodose demålsättningar som en satellit påstås uppfylla. Det finns, anser motionärerna,alternativa och mycket billigare utvecklingsvägar för radio och TV i Sverigeoch i . Som en möjlighet nämner de att bygga ut Nordvisionen kraftigt.Motionärerna koncentrerar sig emellertid främst på sådana alternativ som kanaktivera större befolkningsgrupper än de som kommer till tals imassmedierna. En ordentlig satsning på en allemansradio inom ramen förlokalradion skulle vara ett sådant alternativ. De önskar också att medlen tillSveriges ökas för att ge möjlighet att upprätta fasta ellermobila bandverkstäder där allmänheten kan göra program. bör ett sådantsystem utvecklas till att också omfatta film-och videoverkstäder. I motion 73 uttalas att inomkort skall ta ställning till frågan om en gemensam nordisk satellit för radio-och TV-sändningar och lägga fram ett förslag för . Motionärernaanser att bör få tillfälle att uttala sig i denna fråga innanregeringen gör ställningstaganden som kan bli bindande i det nordiskasamarbetet. I motionen anförs vidare följande. Med hänsyn till de vittgående ekonomiska konsekvensersom ett genomförande av Nordsat skulle få är det motiverat att frågan prövas ianslutning till regeringens förslag om besparingar.