bet · G401SkU9 · 1980-12-31 00:00:00 — Den uppräkning av pågående eller kommande utredningsuppdrag somgörs i propositionen innehåller knappast några nyheter och synes huvudsakligenha karaktären av axplock ur den kommande kommiltéberättelsen. Socialdemokraternahar däremot i motion 71 redovisat sina riktlinjer för skattepolitiken ochdärvid framhållit de fem synpunkter som varit vägledande för skatleförslagen imotion 85 och som formulerats på följande sätt. Skattepoliliska åtgärder bör vidtas så att även deekonomiskt bättre ställda människorna i samhället i långt högre grad än f n.bidrar till de besparingar och uppoffringar som krävs av medborgarna för alt viskall kunna la oss ur den ekonomiska krisen. Socialdemokraterna motsätter sigsjälvfallet sådana skattepoliliska åtgärder som ytterligare skulle öka deekonomiska klyftorna. Skattesystemet bör i större utsträckning än vad som ärfallet stimulera ett samhällsnyttigt sparande. Sparslimulansen bör utformas såatt den främst kommer den stora gruppen av småsparare lill del. Del kan inteaccepteras att sparslimulanserna främst gynnar höginkomsttagare och innehavareav stora förmögenheter. I konsekvens med detta synsätt bör samhället inteuppmuntra konsumtion på kredit. Skattesystemet bör inte gynna spekulation, arbetsfriainkomster eller olika typer av ekonomiska dispositioner som främst syftar tillatt nedbringa skatten. Det är därför angelägel att komma åt skatteflykten idess olika former. De skattelagar som vi i demokratisk ordning har fastställtmåste fungera effektivt i praktiken. Det är nödvändigt att mera kraftfulltbekämpa skattefusket. De skatter som debiteras måste också verkligen betalas.Detta är nödvändigt både för atl tillförsäkra samhället nödvändigaskatteinkomster och för att upprätthålla skattemoralen genom att medborgarnakan se att skattesystemet tillämpas på ett rättvist sätt. Skattesystemet måste ge sitt bidrag lill all sanera denoffentliga sektorns finanser. De offentliga utgifterna - främst i forin avoffentlig konsumtion, offentliga investeringar och inkomstöverföringar tillhushåll, företag och kommuner - måste i högre grad än f.n. finansieras medskatteinkomster. Detta är nödvändigt även om en väsentlig del av saneringen avden offet-liga sektorns finanser måste ske på annat sätt. SkU1980/81:9 12 dels besparingar och stor återhållsamhet på utgiftsidan,dels en god ekonomisk tillväxt som ger den offentliga sektorn ökade inkomsteräven vid oförändrade skattesatser och som dessutom kan minska behovet av vissautgifter inom t. ex. närings- och sysselsättningspolitiken. Viförordar att uttalar sin anslutning till denna målsättning. Utskottet har behandlat vissa av de frågor som tagits upp imotion 71 i anslutning till följdmotioner med anledning av senare propositioneroch vi följer alltså i denna reservation endast upp de socialdemokratiskaskatteyrkandena med anledning av besparingspropositionen. S-yrkandet om atlersätta del s. k. skattesparandet med en allmän sparskattereduktion harutskottet avvisat med hänvisning till att man bör avvakta en utvärdering avskattesparandel. Vi anser att det saknas skäl att uppskjuta denna reform somuppenbarligen måste bidra till en breddning av sparandet och rättvisareavdragsmöjligheler. I fråga om uppbörden föreslås i motion 85 höjdkvarskatteavgift och restavgift saml förkortad tid för inbetalning avfyll-nadsbelopp alternativt förseningsavgift om inbetalningen överstiger ettvisst belopp. Utskottet förutsätter att regeringen kan komma att överväga deföreslagna avgiftshöjningarna men avvisar åtgärden ifråga om fyllnadsinbetalningarna.Vi anser att det finns skäl att pröva alla möjligheter att förbättrauppbördsresultatet och förordar däiför s-förslagen. Även yrkande 7 i s-motionen beträffande fördelningenmellan makar m.fl. av intäkter resp. kostnader för samma fastighet i syfte attvinna skattelättnader anser vi att regeringen bör uppmärksamma särskilt. Fråganingår visserligen i underskottsulredningens uppdrag men vi anser att enriksdagsskrivelse härom skulle kunna ha vissa preventiva effekter och samtidigtpåskynda utredningsarbetet. Samma synpunkter kan anläggas på yrkande 6 i motion85 där motionärerna begär åtgärder mot vissa underskottsavdrag som hänför sigtill handels- och kommanditbolag, ett yrkande som vi alltså anser bör bifallas.Behovet av att stimulera bostadsbyggandet motiverar s-kravet atl slopamervärdeskatten på de hyres- och bostadsrättslägenheter som påbörjas undertiden . Utskottet har här anslutit sig tillcivilutskottets avstyrkande som främst grundas på det skattebortfall somhärigenom skulle uppslå. Vi delar den uppfattning som socialdemokraterna icivilutskoitet uttryckt i sin avvikande mening när de menar att debudgetmässiga effekterna blir relativt begränsade om man väger dem mot detangelägna syftet. Skattebortfallet kompenseras till viss del av sjunkandebehov av medel för bostadslån. Slopandet av skatten kan lämpligen ske genomrestitution på samma sätt som dä generella byggstimulanser genomskattebefrielse gällde under 1974-1975. Vi vill också slutligen tillstyrka det avsocialdemokraterna i jordbruksutskottet i motion 81 framförda yrkandet attpermanenta nu utgående skogsvårdsavgift på en procent och därigenom i förstahand åstadkomma en budgetförstärkning med ca 140 milj. kr. SkU1980/81:9 13 dels ansett att utskottet i nedan angivna mom. borthemställa 1. att riksdagenmed anledning av proposition 1980/81:20 såvitt den hänvisats tillskatteutskottet som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservationen och i motion 1980/81: 71 om skattepolitiken, b. beträjfandespaifrämjande beskattningsåtgärder med bifalltill motion 1980/81:85 yrkandena 1 och 2 begär förslag om avskaffande avskattesparande och införande av sparskattereduktion, med bifalltill motion 1980/81:85 yrkanden 3-5, begär förslag om höjning av kvarskatteavgiftenoch restavgiflen och ger regeringen till känna vad som i motion 1980/81:71anförs om fyllnadsbetalningar, med bifalllill motion 1980/81:85 yrkande 6 begär förslag om åtgärder mot vissaunderskotlsavdrag och avslår motion 1980/ 81:96 yrkande 16, e. beträffandeskattefördelningen mellan makar m.fl. med bifalltill motion 1980/81:85 yrkandet 7, begär förslag om ändrade regler i enlighetmed yrkandet, f. beträffandemervärdeskalien på bostadshus medbifall till motion 1980/81:85 yrkande 8 och med anledning av motion 1980/81:109 yrkande 5 fattar principbeslut om slopande av mervärdeskatten för hyres-och bostadsrättslägenheter som påbörjas 1 november 1980-31 december1981 samt begär att regeringen meddelar föreskrifter härom, o. beträffandeskogsvårdsavgifien med bifalltill motion 1980/81:81 yrkande 5 antar det vid motionen fogade lagförslagetmed den ändringen av ikraftträdandebestämmelserna att lagen träder i kraft den1 och tillämpas första gången vid taxering på förhållandesom avser tiden efter ikraftträdandet. SkU1980/81:9 14 1980/81:3 y över förslag att slopa mervärdeskatten vid byggande avvissa hyres-och bostadsrättshus Till skalteiitskoltet Motioner m. m. har berettcivilutskoitet tillfälle alt yttra sig över förslaget i motion 1980/81:85 (s)yrkande 9. Där föreslås alt beslutar att mervärdeskatten slopas förde hyres- och bosladsrättslägenheter som påbörjas fr. o. m. den 1 december 1980till utgången av . Enligt vad utskottet inhämtat avser förslaget endastnybyggnad. Motiveringarna för förslaget har tagits in i motion 1980/81:71 (s).Motionsförslagets huvudsyfte anges där vara att stimulera bygginitiativen genomen temporär sänkning av byggherrens produktionskostnader. I den senare motionensägs vidare atl man, för all motverka eventuella kostnadsökningar förorsakadeav denna och andra föreslagna stimulansåtgärder, kräver altkostnadskontrollen skärps. Ett sådant förslag förs fram genom den tillcivilutskottel hänvisade motionen 1980/81:76 (s) yrkande 4. Delta sistnämndamotionsförslag behandlas i utskottet belänkande CU 1980/81:5. Vidare har i motion 1980/81:109 (vpk) yrkande 5föreslagits att hos regeringen hemställer om förslag om atlbostadsbyggande och sanering i allmännyttig regi undantas från mervärdeskatt(moms). Motionen har i även denna del hänvisats lill civilutskottet. Civilutskottel har beslutat att med delta yttrandeöverlämna nämnda motionsyrkande lill skatteutskottets fortsalla beredning. beslut, gällande ordning m. m. Enligt kungörelsen (1974:113,ändrad 1974:665 och 1975:876) kunde kompensation utgå för skatt enligtförordningen (1968:430) om mervärdeskatt som belöper på sådan nybyggnad ellerombyggnad av bostadshus som avslutades eller påbörjades undernämnda år och avslutades före utgången av . öppnades möjlighettill kompensation även för vissa flerfamiljshus som påbörjats ochavslutats . Reducerad kompensation utgick i fråga om sådannybyggnad av enfamiljshus som avslutades under deceinber månad 1973 och senareäven vid nybyggnad av enfamiljshus som avslutats under tiden januari-november1973 och som ingick i viss gruppbebyggelse. hade atl prövaansökningar om kompensation - efter yttrande från länsbostadsnämnd om dettainle ansågs uppenbart obehövligt. Kompensationen utgick vid nybygg- SkU1980/81:9 15 nad med ett fast schablonbelopp för enfamiljshus och iövrigt med ett belopp per kvadratmeter bosiadslågenhetsyia. Vid ombyggnadutgick kompensation för den skall som styrktes belasta ombyggnaden inom ettmaximibelopp per kvadratmeter. Kompensationen betalades kontant tillfastighetsägaren eller enligt uppdrag till långivare. Maj:t meddelade ianslutning till de nämnda bestämmelserna föreskrifter bl. a. om minskning avlåneunderlaget för bostadslån då kompensation utgick. påbörjades nybyggnad av ca 17 000resp. ca 17 700 lägenheter i hyres- och bosladsräitshus. Motsvarande siffra förår 1980 kan beräknas komma att uppgå till ca 16 0(10 lägenheter. Byggnadskostnadenexklusive inark per lägenhet i genomsnitt kan nu beräknas till240 . för här aktuella typer av lägenheter. Den mervärdeskatt som fallerpå del byggande som avses i (s)-molionen kan beräknas till avbyggkostnaden. Om 17 000 lägenheter i hyres- och bosladsräitshus påbörjasunder den i (s)-molionen angivna perioden och genomsnittlig byggkostnad dåantas vara /lägenhet skulle skattebortfallet kunna uppskattas tillstorleksordningen 550 milj. kr. sjunker behovet av medel förbostadslån med ca 160 milj. kr. Vid en garamerad räntesals av skulleräntekostnaden för genomsnitlslägenheten under ett första år sjunka med ca . Molionsförslagens syfte är altsänka byggherrens kostnader genom att staten avslår från iiuäkler i form avmervärdeskatt. De faktiska byggkostnaderna sänks däremot inte - snararebefaras i (s)-motionen alt ett genomförande av dessa förslag kan bidra till atldriva upp kostnaderna. Fastighetens ägare får en sänkning av sinakapitalkostnader imder husets hela brukningstid. Den avsedda sänkningen avboendekostnadsnivån kan temporärt uppnås, men dess effekter är även efter enkortare lid knappast bestående. Bestående för längre lid är emellertid demärkbara effekter på statsbudgeten som uppkommer i en situation dåansträngningar måste göras för atl uppnå besparingar. Enligt civilulskoltetsmening bör skatteutskottet därför avstyrka motionerna 1980/81:85 (s) yrkande 9och 109 (vpk) yrkande 5. På civilulskoltets vägnar . SkU1980/81:9 16 Närvarande: . (). ().Oskar (). (), (), (), ().Kerstin i (c). (), (). PerOlof (), () och (). , Per , ochIngrid , alla (s). anser alt utskottets yttrande på s, 2 bort lyda: Förslaget att slopa mervärdeskatten för visstbostadsbyggande i den socialdemokratiska motionen är ett bland flera som hardet gcmensamtna syftet att stimulera byggandet av hyres- ochbosladsrällslågenheler, Mol ett sådant syfte borde rimligen inga befogadeinvändningar kunna riktas. Vad det nu gäller är närmast att vidta konkretaåtgärder som kan ge en sålunda önskad effekt. En vägran att ställa sig bakomsådana åtgärder innebär i sak all man accepterar den nuvarande och mycketoroande utvecklingen inom bostadsbyggandet. Denna utveckling är oroande inleendast från bostadssociala utgångspunkter ulan även med hänsyn tillarbetsmarknaden och leder även till alt hejda nedrustningen avproduktionsapparaten. Nedgången av bostadsbyggandet beror i väsentliga delar påutvecklingen av produktionskostnaderna och därmed boendekostnaderna i relationtill förväntad disponibel inkomst. Det är därför naturligt att söka stimulansåtgärderbland sådana som nedbringar byggherrens kostnader och därmed påverkar ävenboendekoslnadsnivån. Ett slopande av mervärdeskatten enligt moiionsförslagei ären åtgärd som ger snabba effekter och är lätt att genomföra. Formerna kanväljas att verka genom skattesektorn eller genom den bostadspolitiskaorganisationen - i det senare fallet blir del då endast en beräkningsmässiganknytning till skattereglerna. De budgelmässiga effekterna för staten blir,vägda mot del angelägna syftet, relativt begränsade. Med hänsyn till del anförda föreslår civilutskottet attskatleutskotlel tillstyrker förslaget i motion 198()/81:S5 (s) yrkande 9 ilämplig form. Därmed tillgodoses också i väsentliga delar förslaget i motion1980/81:109 (vpk) vrkande 5. Tryckeri, Stocktiolm 1980