bet · G401AU6 · 1980-12-31 00:00:00 — om medbestämmandefrågor m. m. 1 betänkandet behandlas 17 m o t io n e r om lagstiftningen på arbetslivets område, framför alltmedbestämmandelagen och förtroendemannalagen. Utskottet tar först upp frågan om den fortsattareformverksamheten på arbetslivels område. Ämnet behandlas från olika aspekteri sex av motionerna, som innehåller utredningskrav m. m. av mer övergripandeslag. Det gäller den socialdemokratiska partimotionen 995 samt motionerna 1459av m. fl. (m), 1476 av m. fl. (s), 1487 av AlfWennerfors (m) och (), 1492 av () och StenSvensson (m) samt 1809 av (). I den socialdemokratiska partimotionen finns ett yrkandeom att regeringen skall ta upp överläggningar med arbetstagarnas organisationerom det fortsatta arbetet på arbetslivets reformering. Utskottets majoritet(m,c,fp) anknyter härtill och uttalar att sådana överläggningar bör få en någotvidare ram än som anges i motionen. bör sålunda uppmana regeringenatt söka få till stånd överläggningar med arbetsmarknadens parter omreformverksamheten på det arbetsrättsliga området. Utgångspunkten bör vara attpå ett ändamålsenligt sätt driva arbetet vidare med att förnya arbetslivet ochfördjupa arbetsdemokratin. Som ett särskilt skäl att nu föra fram frågan om överläggningaranger utskottet att regeringen förutskickat att den skalllägga fram förslag på det arbetsrättsliga området. Utskottet anlägger inte detaljerade synpunkter på vilkafrågor som bör komma upp vid överläggningarna men utgår från att dehittillsvarande erfarenheterna av lagstiftningen blir en utgångspunkt och attdärmed bl. a. problem som behandlats i de ovannämnda motionerna kommer attdiskuteras. Därutöver räknar utskottet med att erfarenheterna från vårensarbetskonflikt kan komma upp till behandling. I den socialdemokratiska partimotionen finns ett särskiltyrkande om alt den s. k. 200-kronorsregeln skall återinföras, dvs. den regelsom säger att skadestånd för en enskild arbetstagare i ett mål om olovligstridsåtgärd inte får överstiga . Utskottet är inte berett att tillstyrkaförslaget men finner det naturligt att medbestämmandelagens skadeståndsreglerdiskuteras vid de ovannämnda överläggningarna. Socialdemokraterna ansluter sig till tanken påöverläggningar men uttalar i en reservation att utgångspunkten bör vara det somanförs i socialdemokraternas partimotion 995 och mofion 1476 av . (s). 1 1980/81. AU 1980/81:6 2 Vid sidan av de ovan redovisade motionernas krav påutvärderingar av övergripande slag av den arbetsrättsliga lagstiftningenföreslår m. fl. (m) i motion 1811 en mer begränsad, avoberoende experter utförd undersökning av lagstiftningens verkningar. Utskottetanser att mofionärernas önskemål kan tillgodoses inom de ramar som f. n. finnsför forsknings- och utredningsverksamhet på området. Itvå mofioner, 1000 av m. fl. (s) och 1814 av m. (m), behandlas från skilda utgångspunkter den fackliga vetorätten videntreprenadavtal. Utskottet föreslår inte någon åtgärd med anledning av de bådamotionerna. Detsamma gäller om en motion, 1482 av m. fl. (fp, m),med begäran om utredning av den s. k. negativa föreningsrätten. Vpklägger i några parfimotioner, 445,577,1001 och 1003 fram förslag som skulleinnebära genomgripande förändringar av vårt arbetsrättsliga regelsystem.Liknande vpk-förslag har vid tidigare tillfällen avvisats av , ochutskottet avstyrker även nu de aktuella förslagen. Inte heller anser sigutskottet böra tillstyrka ett av vpk i motion 575 ånyo framfört förslag omobligatorisk arbetsförmedling m. m. Sisti betänkandet tar utskottet upp motion 569 av (vpk) ochKarin (vpk) om begreppet facklig förtroendeman samt motion 398 avMarie-Ann m. fl. (vpk) om billighetsutgåvor av arbetsrättsligapublikationer. I ingetdera fallet föreslår utskottet att motionerna skallföranleda någon åtgärd. 1979/80:995av m. fl. 1. antarföljande förslag till ändrad lydelse av 60 § medbestämmandela gen: Är någon---- också medges. Vid bedömande--- av överläggningen. Enskildarbetstagare kan ej i något fall ådömas skadestånd med högre belopp äntvåhundra kronor. 2. beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om ändringar i medbestämmandelagen, 3. beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om det fortsatta arbetet på reformeringen avarbetslivet, 4. beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om förhandling vid överlåtelse av aktier ivissa fall. AU1980/81:6 3 1979/80:1459 av m. fl. (m, fp) I motionen yrkas att hosregeringen anhåller om en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen ienlighet med vad i motionen anförts. 1979/80:1487 av () och () I motionen yrkas att riksdagenbegär att regeringen låter utvärdera den senaste tidensmedbestämmandeutveckling i vårt arbetsliv mot bakgruncl av den lagstiftning somträdde i kraft . 1979180:1492 av () och () I motionen yrkas att hosregeringen anhåller om en översyn av medbestämmandelagen, lagen omanställningsskydd och lagen om anställningsfrämjande åtgärder i enlighet medvad i motionen anförts. 1979/80:1809 av () I motionen yrkas att hosregeringen anhåller om en utvärdering av medbestämmandelagen. 1979/80:1811 av m. fl. I motionen yrkas att hosregeringen begär en undersökning av verkningarna av den nya arbelsrättsligalagstiftningen för företag, statliga myndigheter, kommuner och organisationer ienlighet med vad i motionen anförts. Genomgripande förändringar av MBL, m. m. 1979/80:398 av m. fl. I motionen yrkas att hosregeringen begär förslag så att utredriingar, propositioner och betänkanden påarbetsrättens område liksom eventuella populärversioner kan köpas avallmänheten till ett pris av . 1979/80:445 av m. fl (vpk) I motionen yrkas att beslutar 1. att antaföljande 1* 1980/81. Lag omändring i lagen om medbestämtnande i arbetslivet Innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av sinverksamhet, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisationi förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal. Detsamma skalliakttagas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av arbetsdieranställningsförhållanden för arbetstagare som tillhör organisationen. Om synnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fattaoch verkställa beslut innan han har fullgjort sin förhandingsskyldighet enligtförsta stycket. Innan arbetsgivare beslutar om förändring av sinverksamhet, skall han på eget initiativ förhandla med den fackligaorganisationen i förhållande till vilken han är bunden av avtal. Detsammaskall iakttagas innan arbetsgivare beslutar om förändring av arbets- elleranställningsförhållanden för anställd som tillhör organisationen. Leder förhandling inte till uppgörelse,äger facklig organisation rätt att tillgripa strejk, blockad, bojkott ellerdärmed jämförlig stridsåtgärd. Facklig organisation äger rätt, när förhandling ej ledertill uppgörelse, att förhindra eller avbryta arbetsgivares åtgärder genomvetorätt i följande frågor: - nedläggning,permittering, avsked och omplaceringar, - ( data- ochrationaliseringsfrågor. När arbetstagarorganisation som avses i 11 § påkallar det,skall arbetsgivare även i annat fall än där anges förhandla med organisationeninnan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem i organisationen. Omsärskilda skäl föranleder det, får arbetsgivaren dock fatta och verkställabeslutet innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet. När facklig organisation som avses i 11 § påkallar det,skall arbetsgivare även i annat fall än där anges förhandla med organisationeninnan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem i organisationen. Leder förhandling inte till uppgörelse, äger fackligorganisation rätt att tillgripa strejk, blockad, bojkott eller därmed jämförligstridsåtgärd. Facklig organisation äger rätl, när förhandling ej ledertill uppgörelse. AU1980/81:6 5 Nuvarande lydelse Motionärernas förslag att förhindra eller avbryta arbetsgivares åtgärder genomvetorätt i följande frågor: - nedläggning,permittering, avsked och omplaceringar, - i data- ochrationaliseringsfrågor. 41-45 §§ utgår. 54 § Arbetsgivare, arbetstagare och or- Arbetsgivare eller arbetsgivares ganisationsom bryter mot denna lag organisation som bryter mot denna eller motkollektivavtal skall ersätta lag eller mot avtalet skall ersätta uppkommen skada, om ej annat uppkommen skada. följer av vad nedan sägs. 55-70 §§ utgår. 2. att uttala att strejkandearbetare aldrig skall kunna ådömas skadestånd. I979I80.-575 av m. fl. 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om obligatorisk plats- och arbetsförmedling ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en lag som förbjuder åsiktsregistrering,personundersökning och svartlistning av arbetande. 1979/80:1001 av m. fl. I motionen yrkas att riksdagenuttalar sig för och hemställer hos regeringen om förslag till grundläggandeförändringar och kompletteringar i medbestämmandelagen som ger de fackligaorganisationerna de ovan redovisade konkreta demokratiska rättigheterna ochslopar de lagtexter som begränsar den fackliga organisationens möjligheter tillsjälvständig facklig kamp och som möjliggör för den att ingå meningsfullaavtal. 1979/80:1003 av m. fl. I motionen yrkas att riksdagenhemställer hos regeringen om lagförslag innebärande AU1980/81:6 6 2. att facklig organisation ochdess förtroendevalda skall ha rätt att solidarisera sig med strejkande, ulanpåföljder eller hinder i lagstiftningen. Yrkandet 1i motionen behandlas i betänkandet AU 1980/81:5. Facklig vetorätt vid entreprenadavtal 1979/80:1000 av m. fl. 1 motionen yrkas att hosregeringen begär förslag till åtgärds-program som syftar till att förhindraföretagare att kringgå bestämmelser på arbetsrättens område i enlighet med vadi motionen anförts. 1979/80:1814 av m. fl. 1 motionen yrkas alt hosregeringen anhåller att motionen överlämnas till den nya arbelsrättskommitténför beaktande. 1979/80:1482 av m. fl. (fp, m) 1 motionen yrkas att hosregeringen anhåller om förslag till lagstadgad negativ föreningsrätt. 1979/80:569 av (vpk) och KarinNordlander (vpk) I motionen yrkas att riksdagenuttalar att begreppet "facklig förtroendeman" bör utmönstras urofficiellt språkbruk och ersättas med "fackligt förtroendevald". 1979/80:577 av m. fl. I motionen yrkas att hosregeringen begär förslag om ändring i lagen om facklig förtroendemans ställningpå arbetsplatsen i enlighet med följande: 1. att lagensomfattning utsträcks till att också omfatta interna föreningsangelägenheter,möjligheter att ta till vara medlemmarnas intressen i mera allmännasamhällsfrågor och politisk verksamhet, 2. alt rätten tillfackliga möten på betald arbetstid skrivs in i lagen, 3. att denfackliga organisationens rättigheter under alla förekommande konflikterregleras i lagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att de fackligaorganisationerna får tillträde till de arbetsplatser där man har medlemmar ochatt utomstående sakkunniga, som de fackliga organisationerna anlitar, ocksåges tillträde till arbetsplatsen. AU1980/81:6 7 5. att de fackligtförtroendevaldas och de fackliga organisationernas ekonomiska rättigheterutökas i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att fackligorganisation, som företräder minst en femtedel av de anställda, omfattas avlagen om facklig förtroendemans ställning, 7. attsanktionsbestämmelserna utmönstras ur lagen, 8. att ovanslåendeförändringar ej görs dispositiva i lagen. 1979/80:1476 av m. fl. I motionen yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkningarav förtroendemannalagen. Motionernas motivering Reformverksamheten på arbetslivetsområde Socialdemokraterna anser i sinpartimotion 995 att MBL inte har varit i tillämpning tillräckligt föratt en fullständig utvärdering skall företas. vunna erfarenheter pekardock entydigt på att en del justeringar behövs. a. har det visat sig att informationtill de anställda och primära förhandlingar ofta kommer för sent ibeslutsprocessen, problem som inte minst framträder inom koncernföretag. Detkan vidare övervägas om inte fler tvingande bestämmelser i aktualiseras vidett fortsatt motstånd från mot elt centraltmedbestämmandeavtal. Regeringen bör snabbi lägga fram förslag i de merbegränsade frågor som exempliflerats. Dessutom bör göras en förnyadbedömning av de ändringar som gjordes i den socialdemokratiskaregeringens förslag till MBL liksom av förhållandet mellan MBL ochaktiebolagslagen. I motionen konstateras att den inleddaomfattande reformeringen av arbetslivet har stannat upp efter regeringsskiftethösten . Regeringen bör omgående ta upp överläggningar med arbetstagarnasorganisationer om del fortsatta reformarbetet. Utöver de ovan berördaändringarna i MBL bör man vid överläggningarna la upp bl. a. frågan om deallmänna villkoren för det fackliga arbetet liksom de fackliga förtroendemännensställning och arbetsförhållanden. Vidare yrkar socialdemokraterna på nytt att den s. k.200-kronorsregeln återinförs i MBL. anförda skäl för altbegränsa enskilda arbetstagares skadeståndsansvar vid brott mot fredspliktkvarstår och är djupt förankrade hos arbetstagarna. Avslutningsvis aktualiserar socialdemokraterna frågan omförhandlingar vid överlåtelser av aktier. Om ett företag som drivs somaktiebolag överlåts genom försäljning av hela eller del av aktiestocken gällerinte om primär förhandlingsskyldighet såvida inte parterna iöverlåtelsen har ställning som arbetsgivare. Denna brist i förhandlingssystemetpåtalades i r* 1980/81. AU1980/81:6 8 socialdemokratiska motioner till /77. Dessabehandlades beträffande större företag i näringsutskotlet och beträffandemindre och medelstora företag i arbetsmarknadsutskottet. Utskotten förutsatteatt arbelsrättsliga frågeställningar av detta slag skulle övervägas sedankonkurrensutredningen presenterat sina förslag. Någon proposition medanledning av utredningens förslag har emellertid inle avlämnats och har inteheller aviserats. De aktuella arbetsrättsliga frågorna bör tas upp tillomedelbar behandling inom så att förslag kan föreläggasriksdagen oberoende av tidpunkten för en proposition om en ny konkurrensbegränsningslag. Tolkningen av 1970-talelsarbelsrättsliga lagar vållar bekymmer framför allt förde mindre företagarna.Detta hävdas av m. fl. (m.fp)i motion 1459, och de begär därfören översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Vad motionärerna vänder sigemot är att felaktiga tolkningar från företagens sida kan leda till storaskadeståndsbelopp. I vart fall bör inte enklare brott mot lagstiftningenmedföra skadestånd som slår i orimlig proportion till det brott som begåtts. () och BertilDahlén (fp) begär i motion 1487 en utvärdering av den senaste tidensmedbestämmandeutveckling. De erinrar om att MBL bygger på tanken att parternagenom kollektivavtal skall ge medbestärnmandet dess egentliga utformning.Fortfarande saknas dock ett grundläggande avtal på det för arbetsmarknadentongivande området, nämligen LO:s, PTK:s och SAF;s avtalsområde. I brist påavtal har medbestämmandets omfattning kommit att avgöras av arbetsdomstolen.Bl. a. har på denna väg tillsättning av chefsbefattning och fastställande avett företags budget kommit att omfattas av den primära förhandlingsskyldigheten.Motionärerna hävdar att arbetsdomstolens praxis har skapat osäkerhet om hurlångt lagen egentligen sträcker sig och att den utveckling som har skett inteär ägnad att främja elt effektivt arbetsliv och goda förbindelser mellanparterna. Även i motion 1492 av (ni) och () begärs en översyn av MBL. Översynen avses omfattaäven lagen om anställningsskydd och lagen om vissa anställningsfrämjandeåtgärder (främjnndela-gen). När det gäller MBL pekar motionärerna på att enramlagstiftning av det slaget överlämnar åt rättspraxis att utveckla dennärmare tillämpningen och del även i frågor som till sin karaktär langerarpolitiska bedömningar. De anlägger vidare synpunkter på den negativaföreningsrätten och på förhandlingsrätten. Invändningar görs mot reglerna omfacklig vetorätt vid entreprenadavtal. På den offentliga sektorn, konstaterarmotionärerna, har medbesläriimandearbelel fornialiserats och krånglats tillalltför mycket med risker för kostnader och effektivitetsförluster som inte ärförsvarbara. AU 1980/81:6 9 På det område som regleras av lagenom anställningsskydd ser motionärerna det som önskvärt att breddamöjligheterna att anlita korttidsanställd personal med beaktande av dennapersonals behov av anställningstrygghet. Översynen bör vidare omfatta lagensutformning och praktiska tillämpning när det gäller grund för uppsägning vidlagöverträdelser eller onykterhet på arbetsplatserna. Turordningen viduppsägning och permitteringar anses skapa balansproblem mellan å ena sidan deäldre anställdas behov av trygghet och å andra sidan företagens behov avarbetskraft som är nödvändig för en fortsatt positiv utveckling. Slutligenifrågasätter motionärerna om en arbetsgivare, som exempelvis har avskedat enanställd utan saklig grund och döms att utge skadestånd härför, även skallådömas skadestånd för att han i samband med avskedandet har åsidosatt lagensformföreskrifter. () anser i motion1809 att MBL i stort sett har motsvarat de förväntningar som ställdes vidlagens tillkomst. Brister har dock påvisats och irritationsmoment harförekommit. Sålunda har man från företagarhåll påtalat tungroddhet och attlagen inte är anpassad till de små företagens arbetsvillkor. De fackligaorganisationerna menar att lagen inte är tillräckligt långtgående. MBL ansesäven ge för vida tolkningsmöjligheter. Lagen bör därför utvärderas medinriktning på att undanröja de brister som visat sig föreligga. Slutligen begär m.fl. (m) i motion 1811 en undersökning av verkningarna av den nyaarbetsrättsliga lagstiftningen. Undersökningen bör inte göras som enfullständig utvärdering av lagstiftningen. Då kan man befara att resultatetinte kommer fram inom rimlig tid. I stället bör man uppdra åt oberoendeexperter att undersöka hur de nya lagarna och avtalen fungerar i några företagav olika storlek och struktur men också i några statliga och kommunalamyndigheter. Undersökningen avses belysa problemen ur såväl arbetsgivarnas somde anställdas synvinkel och skall ha en praktisk inriktning. Genomgripande förändringar av MBL, m. m. 'Vpk föreslår i motion skall anta i motionen framlagda förslag om ändringar i MBL.Ändringsförslagen berör lagens bestämmelser om förhandlingsrätt, fredsplikt ochskadestånd. När arbetsgivarna fullgjort sin förhandlingsskyldighetenligt 11 och 12 §§ MBL kan de, som de alltid gjort, bestämma i kraft avägandet. Skall förhandlingsverksamheten vara meningsfull måste fackföreningarnakunna vidta motåtgärder om förhandlingarna inte leder till uppgörelser. Lokalaoch centrala fackföreningar måste i ett sådant läge ha rätt att vidtastridsåtgärder. De båda bestämmelserna i bör vidare byggas ut med vetorättför de fackliga organisationerna mot arbetsgivarens beslut i vissa frågor. Deåtgärder som avses är nedläggning, permittering, avsked och omplaceringar. AU1980/81:6 10 entreprenader samt data- och rationaliseringsverksamhet. Fredspliktsreglerna gör det möjligt för arbetsgivarna,anför motionärerna, att under löpande avtalsperiod försämra de arbetandesanställnings- och arbetsvillkor genom produktionsförändringar,rationaliseringar m. m. Facket och de arbetande själva måste i sådanasituationer kunna tillgripa stridsåtgärder när frågorna inte löses genomförhandlingar. Nuvarande bestämmelser i ålägger dessutomfackföreningarnas företrädare att ingripa mot arbetare som tillgriperstridsåtgärder. Fackföreningarna måste befrias från denna polisroll.Fredspliktsreglerna i 41-45 §§ bör sålunda utgå ur lagen. Slutligen börmöjligheten att döma arbetare och fackliga organisationer till skadeståndslopas. I enlighet härmed bör 54 § ändras och 55-70 §§ utgå ur lagen. I samband med antagandet av dessa förslag tilllagändringar bör enligt mofionärerna uttala att strejkande arbetarealdrig skall kunna ådömas skadestånd. I partimotionen 1001 föreslår vpkatt skall uttala sig för och hos regeringen begära förslag tillgrundläggande förändringar och kompletteringar i MBL. Förslagen skall syftatill att ge de fackliga organisationerna konkreta demokratiska rättigheter,slopa bestämmelser som begränsar organisationernas möjligheter tillsjälvständig facklig kamp och göra det möjligt för dem att ingå meningsfullaavtal. De konkreta demokratiska rättigheter som bör tillföras MBLär enligt motionen följande; Utvidgad förhandlings- och informationsrätt i allafrågor, lagstadgad strejkrätt för lokal och central fackförening, vetorätt förfackföreningar, rätt till fackliga möten på betald arbetstid samt fritttillträde till arbetsplatserna för forskare som anlitas av central eller lokalfacklig organisation. Vpk återkommer i partimotionen 1003till åliggandet för fackliga förtroendevalda att gå emot medlemmar somtillgriper strejk under avtalstid. Även om riksdagsmajoriteten ännu inte ärberedd att slopa alla antistrejk-beslämmelser bör den dock kunna stödja kravetatt fackliga organisationer och förtroendevalda skall ha rätt att solidariserasig med sina medlemmar utan påföljder eller hinder i lagstiftningen. Vpkföreslår därför i motionen att skall av regeringen begära ettlagförslag av denna innebörd. I partimotionen 575 yrkar vpk attriksdagen av regeringen skall begära förslag om obligatorisk plats- ocharbetsförmedling. Vpk anser sig inte kunna acceptera att arbetsgivarna frittkan avgöra vem som skall anställas. Samhället måste ha de styrmedel som krävsför att genomföra angelägna arbetsmarknadspolitiska mål. Alla ledigförklaradearbeten måste obligatoriskt förmedlas av arbetsförmedlingarna. En obligatorisk arbetsförmedling kan också hindra att enarbetssökande nekas arbete på grund av svartlistning. Man bör i lag förbjuda på AU1980/81:6 11 arbetsmarknaden förekommande åsiktsregistreringar,personundersökningar och svartlistning på grund av tidigare politisk ellerfacklig verksamhet. Vpk yrkar därför i samma motion att det av regeringen skallbegäras förslag till lag även i denna fråga. m.fl. (vpk)yrkar i motion 398 att regeringen skall lägga fram förslag som syftar till attallmänheten till ett pris av . skall kunna köpa utredningar, propositioneroch betänkanden på arbetsrättens område liksom "populärversioner" somges ut med redogörelser för den arbetsrättsliga lagstiftningen. Särskilt försmå fackklubbar och för fackligt förtroendevalda kan det vara ekonomisktkännbart att behöva betala fullt pris för publikationer av de slag som nämnts. Facklig vetorätt vid entreprenadavtal Den verksamhet som bedrivs avicke-seriösa företag behandlas i motion 1000 av m. fl. (s). Detframhålls att sådan verksamhet skapar problem för samhället och de fackliga organisationernamen även för näringslivet genom att utnyttja möjligheter till skattefusk, genomatt sätta den arbetsrättsliga lagstiftningen och avtal ur spel resp. genom attallvarligt snedvrida konkurrensvillkoren. Motionärerna vill att regeringenskall utarbeta ett åtgärdsprogram som syftar till all hindra företagen attkringgå bestämmelser på arbetsrättens område. 1 motionen erinras om alt man har försökt komma till rättamed de icke-seriösa företagen genom både arbets- och skatterättsliga åtgärder.På den arbetsrättsliga sidan har det skett genom om fackligvetorätt vid entreprenadavtal. Vetorätten uppges ha haft stor betydelse, menden begränsas i två avseenden. För det första förutsätts att den fackligaorganisationen har kollektivavtal med entreprenadupphandla-ren. Detta gör detmånga gånger svårt att inskrida mot exempelvis icke-seriösa företag som ärverksamma på den s. k. småarbetssektorn inom byggbranschen. För det andraomfattar vetorätten enbart entreprenader. Det kan vara tveksamt om vissa formerav icke-seriöst företagande som bedrivs inom t. ex. restaurang- ochfrisörbranscherna kan betraktas som entreprenad i strikt mening. På skatteområdet lägger motionärerna fram förslag tillbättre kontroll av B-skattsedlar. Denna del av motionen omfattas av yrkandet imotion 794 som har hänvisats till skatteutskottet. Motion 1814 av m.