bet · G401CU37 · 1980-12-31 00:00:00 — Fritidshus undantas sålunda ävenom de utnyttjas stadigvarande. Krav på förberedelser i befintlig bebyggelseföreslås slutligen kunna aktualiseras endast när det i en byggnad görs sådanaändringar av någon betydelse som berör byggnadens planlösning. CU 1980/81:37 11 De föreslagna kraven på förberedelser i byggnaderför att möjliggöra byte fill uppvärmning med annat energislag möter ingainvändningar från utskottets sida. Genom att kraven begränsas till att avsebyggnadens planlösning för småhus för stadigvarande bruk torde de i hög gradkunna beaktas inom ramen för nuvarande byggnadsytor. 3.5.4Villkor för installation av direktverkande elvärme För bostadsbyggnad med högst två bostadslägenhetersom är avsedd för annat än frifidsändamål stadgas i lagförslaget att den intefår utföras med ett uppvärmningssystem med direktverkande elvärme, pm det intefinns "särskilda skäl". Bostadsministern anger i prop. 133 (s. 39 mOn) motivledes när sådana särskilda skäl skall anses föreligga vid nybyggnad.Vad som anförs torde först innebära att särskilda skäl inte föreligger där detär möjligt och rationellt att ansluta till fjärrvärme eller andracentraliserade uppvärmningssystem. I övrigt skall särskilda skäl för att medgeinstallation av direktverkande elvärme kunna anses förehgga - för småhus som är energisnålt utformade - för hus av experimentkaraktär efter bedömning frånfall till fall - i andra fall där det är uppenbart orimligt att intefillåta direktel. Medenergisnålt utformade hus synes ha avsetts de hus som, i enlighet med ELAK:sförslag, i proposifion 90 bil. 1 (s. 256 m) angetts som upvärmnings-snåla:behovet av elenergi för radiatorer och tappvarmvatten kan genom-snitfiigtminskas av behovet av elenergi för radiatorerna om byggnaden varitutförd enligt minimikraven på värmeisolering och luftomsättning i SBN 75.Denna uppfattning styrks av att bostadsministern i fråga om utformningen avtillämpningsföreskrifterna (s. 42 m) hänvisat till det citerade avsnittet iproposition 90. Begreppetenergisnålt utformat hus preciseras (s. 40 ö) så att det avser dels hus där välutprovade energisparåtgärder vidtagits utöver gällande normkrav, dels hus somär särskilt utformade, orienterade och förlagda så att de utnyttjar s. k.passiv solanvändning och får den angivna minskningen av energiåtgången jämförtmed normhuset. beredning har hänvisats regeringens förslag i proposifion 90bil. 1 (hemställan 9 delvis) att godkänner de riktlinjer somförordats i regeringsprotokollet för användning av el för att ersätta olja,såvitt de avser direktverkande elvärme. I dessa rikfiinjer ingår den definitionav vad som skall anses som ett uppvärmningssnålt hus som ovan återgetts ochtill vilka bpstadsministern torde ha hänvisat då hon angett motiven förföreslagen lydelse av 44 a § tredje stycket byggnadsstadgan (BS). Bestämmelsernai 44 a §BS avser nybyggnad. Reglerna i 48 a och 49 §§BS innebär att 44 a § BS iviss utsträckning skall tillämpas i fråga om de delar av byggnaden som berörsav en ombyggnad eller annan ändring. CU1980/81:37 12 föreslagna lydelsen av 44 a § tredje stycket BS angesskola gälla också vid sådana ändringar av befintliga byggnader som beröruppvärmningssystemet. Mofivledes anges (prop. 133 s. 40) att bedömningar iändringsfallen av vad som är särskilda skäl för att tillåta direktel skallutgöras av en vägning mellan kostnaderna för olika alternativauppvärmningssystem mot den återstående användningstiden för byggnaden.Kostnadsaspekterna skall också fälla utslaget vid mindre utvidgningar av boytani ett småhus. Mot regeringens förslag beträffande riktlinjer föranvändning av direktel samt föreslagen lydelse av 44 a § BS tredje stycketställs i första hand motioner som syftar till att samhället skall förbjudadirektverkande elvärme men även motioner om att några restriktioner mot sådanainstallationer inte skall sättas upp. Till den första gruppen hör motionerna1979/80:1511 (c) och 1980/81:1999 (vpk) yrkande 41. Till den senare gruppen hörmotionerna 1980/81:286 (m) och 1983 (m). De omfattande överväganden som redovisats i dessa frågorhar lett utskottet till uppfattningen att förutsättningarna bör anges för attinstallera direktel. Utskottet avstyrker sålunda de sistnämnda fyramotionsförslagen. I motion 1980/81:2083 (c), delvis, föreslås att den ovannämnda definitionen på en energisnål byggnad skall skärpas så att direktel kaninstalleras endast i hus där det sammanlagda energibehovet för tappvarmvattenoch värme understiger motsvarande förbrukning i normhuset med . Utskottet har inte funnit anledning att gå ifrån deavvägningar i denna del som förs fram i regeringsförslagen och som först formuleratsav ELAK. Härav följer att utskottet avstyrker motion 2083 (c) i här behandladdel och tillstyrker att godkänner de i proposition 90 intagnariktlinjerna i motsvarande del och även antar lagförslaget i vad det avser ettnytt tredje stycke i 44 a § BS. I de nämnda riktlinjerna ingår också (prop. 1 s.256) ett uttalande att i ett andra steg bör kraven skärpas samt att vid mittenav bör genomföras en omprövning mot bakgrund av den kunskap som dåföreligger och vad som är att anse som samhällsekonomiskt motiverat. Förslaget i den ovan nämnda motionen 1980/81:2083 (c)torde även innefatta att skall uttala sig för en skärpning vid mittenav av motionärernas ovan behandlade förslag. Vidare föreslås i motion1980/81:2082 (fp) ett uttalande om att kraven enligt de ovan behandladeregeringsförslagen skall skärpas . Utskottet ansluter sig till tanken att kraven skallskärpas i ett andra steg efter en omprövning. Detta torde tillgodose ävensyftet med de sistnämnda två motionerna i väsentlig grad. Det finns enligtutskottets mening inte anledning att nu precisera dessa skärpningar och därmedföregripa den avsedda omprövningen. CU1980/81:37 13 Vidare föreslås genom mofion1980/81:2085 (s) ett uttalande vars huvudsyfte är att precisera demotivuttalanden som knyts fill lagkravet på särskilda skäl för installation avdirektel. Förslaget innebär i sak att i sådant sammanhang inte skallbinda sig till det felaktiga referat av de i proposition 90 preciseraderiktlinjerna som influtit i proposition 133 (s. 38). Genom vad utskottet ovananfört och därmed motivmässigt bundit fill lagförslaget får motionärernasintressen anses helt tillgodosedda utan någon åtgärd. Utskottet har slutligen noterat alt SBN 1975 ersätts medSBN 1980. Utskottets uttalanden ovan utgör endast en hänvisning till densakliga normnivån i SBN 1975.1 kommande tillämpningsföreskrifter bör hänvisningske till annan normutgåva med samma sakliga innehåll. Bosladsministern tar (s. 43-44) uppvissa frågor om försörjningsberedskap. Några direkta förslag läggs inte fram.Det noteras att planverket i samråd med överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF)och företrädare för elkraftproducenter har en kontinuerlig bevakning av behovetav beredskapsåtgärder. Bostadsministern utgår från att regeringen underrättasom en ökad användning av elvärme gör det nödvändigt med särskilda åtgärder. Utskottet noterar att i SBN 80 som en inte tvingandebestämmelse anges bl. a. att eluppvärmning av byggnad godtas endast underförutsättning att sådan energi beräknas kunna tillhandahållas även vid minskadeller utebliven fillförsel av importbränslen. och har bedömt attdessa förutsättningar föreligger t. o. m. . Tiden har begränsats påsådant sätt i avvaktan på de energipolifiska besluten. 3.6.1Andringar i grunderna för energisparstödet 3.6.1.1 Bostadshus Regeringen föreslår att riksdagengodkänner vissa ändringar i grunderna för statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus. Förslaget innebär att bidraget slopas och ersätts medlån (s. 51) samt att gränsen för lägsta kostnad höjs (s. 57). Förslagenhar inte mött invändningar och tillstyrks av utskottet. I motion 631 (s), väckt under allmänna motionstiden ,föreslås en översyn av lånebestämmelserna m. m. för att få en inriktning motenkla och billiga åtgärder. Vidare föreslås i motion 2084 (s) att grunderna förenergisparstödet omprövas. Enligt utskottets mening bör motionerna inte leda till attriksdagen ger regeringen ett särskilt uppdrag. Motionärernas syfte är fillväsentiiga delar CU1980/81:37 14 tillgodosett genom den programinriktning som utskottetanslufit sig till. Motionärernas synpunkter i övrigt får vägas in i denfortlöpande uppföljning och utvärdering av energisparverksamheten sorh avsesske. I motion 1445 (m) från allmänna motionstiden hemställsatt energisparbestämmelserna skall ändras så att eldstadsvolymen inte bliravgörande för möjligheten till lån och bidrag till vedeldning. I proposition 133 aviserar bostadsministern att honerfarit att har för avsikt att ta bort villkoren på visseldstadsvolym och tillgång till fri ved från sina föreskrifter.Motionsförslaget torde därmed komma att bli tillgodosett utan någon riksdagensåtgärd. 3.6.1.2 Kommunala och landstingskommunala byggnader Regeringsförslaget (s. 59) innebäratt den högsta kostnadsgränsen slopas. Utskottet tillstyrker förslaget. 3.6.2 Vidgning av energisparstödet till nya områden Regeringen föreslår attgodkänna att energisparstöd får lämnas i samband med övergång från enskild tillgemensam värmecentral, övergång till fastbränsleeldning i mindre anläggningarsamt övergång från olja fill el. Utskottet har ingen invändning mot dessa förslag eller depreciseringar därav som bostadsministern angett (s. 52-53). 3.6.3 Vissa villkor för energisparstöd I propositionen framhålls (s. 55)att det för bostadshus bör göras till vilkor för energisparstödatt byggnaden besiktigas. uttalas att krav på besiktning inte börställas för mindre åtgärder som syftar till att ersätta olja med andraenergislag. Kravet bör inte heller gälla i de fall besiktning är uppenbartonödig. Enligt bostadsministern kan detta gälla då en byggnad nyligenbesiktigats eller huset finns i ett småhusområde med flera hus av samma typ därdet är fillräckligt att ett hus i gruppen besiktigas. Mot denna bakgrund begärregeringen bemyndigande att införa ett besiktningsvillkor och avgöratidpunkten för införandet. Även för kommunala och landstingskommunala byggnaderföreslås (s. 59) att regeringen skall ges ett motsvarande bemyndigande. Också idetta sammanhang föreslås undantag från besiktningsvillkoret som motsvarar vadsom föreslås för bostadshusen. Det besiktningskrav som regeringen hemställer ombemyndigande att införa möter inga invändningar från utskottet. CU1980/81:37 15 3.6.4 Särskilda villkor för stöd vid övergång tillanvändning av nya energikällor Enligt bostadsministerns mening (s.54'och 59) finns det all anledning att fortsätta den konverteringsverksamhetsom energisparstödet möjliggjort och att stöd därför bör erbjudas iform av lån så utformade att konvertering till sådana energikällor som bedömskunna bli lönsamma på någon sikt underlättas. Den nödvändiga stimulansen härförkan enligt förslaget uppnås genom utformningen av ränte- ochamorteringsvillkoren. Räntebidrag föreslås inte utgå. Regeringen begärriksdagens bemyndigande att närmare utforma de nämnda villkoren. Stödet äravsett att gälla såväl bostadshus som kommunala och landstingskommunalabyggnader. Utskottettillstyrker att lämnar begärt bemyndigande. 3.6.5 Energisparstöd till vissa anläggningar I proposition 133 (s. 59-60)uttalar statsrådet att avgörande för frågan om en åtgärd skall ges stöd börvara den samhällsekonomiska lönsamheten. Regeringen föreslår därför attenergisparstödets tillämpningsområde vidgas till att innefatta även vissaanläggningar. Som exempel på anläggningar som statsrådet anser bör få stödnämns simbassänger och andra idrottsanläggningar. Enligt förslaget skall stödkunna lämnas också till andra anläggningar än kommunala med undanlag avanläggningar i näringslivet. Utskottettillstyrker regeringsförslaget i denna del. 3.7 Bostadslånebestämmelserna för olika uppvärmningssystemm. Vissa länefrågor i anslutning tillanvändningen av el för uppvärmning i bostadsbebyggelse tas också upp iproposifion 133 (s. 58). Härvid uttalar bostadsministern att hon i principstöder ett förslag från elanvändningskommittén om att statliga bostadslån vidnybyggnad inte skall lämnas för oljebrännare eller oljetank. uttalasatt frågan om lån måste kopplas fill möjligheten att använda elenergi föruppvärmning. I de fall då denna låneförutsättning innebär ett krav påeluppvärmning och detta skulle leda till en oekonomisk utbyggnad avledningssystemet föreslås därför att lån även fortsättningsvis skall kunnalämnas för oljebrännare och oljetank. Regeringen föreslår attgodkänna vad sålunda anförts om ändrade förutsättningar för bostadslån vidnybyggnad i vissa fall. Utskottet tillstyrker detta förslag. I den under allmänna mofionstiden väckta motionen 632 (s)begärs att gällande bostadslåneregler bör ses över i syfte att stimulerabostadsuppvärmning med fjärrvärme. Motionärerna anser alt schablonbeloppen förfjärrvärme i markbostäder är för låga. Förslag omatt som sin mening skall ge regeringen till känna vad CU1980/81:37 16 som anförts om ett tillägg till högsta kostnadsbelopp förbostadslån i samband med nybyggnad av småhus med panna för fastbränsleeldninglämnas i den med anledning av proposition 133 väckta motionen 2031 (c).Motionären framhåller att det för småhus med panna för fast bränsle förutomsjälva värmeanläggningen också krävs utrymme för förvaring av bränslet och attkostnaderna härför bör beaktas. Även i motion 2081 (c), som också den väckts med anledningav proposition 133, lämnas förslag som rör beräkningen av de statligabostadslånen. Det gäller en översyn av beräkningsmetoderna för låneunderlagetså att detta inte beräknas på elt sätt som framtvingar installation avdirektverkande elvärme. Motionärerna pekar på att man i flera fall tvingatsinstallera elvärme för att kunna få statlig belåning. Motionerna 632 (s), 2031 (c) och 2081 (c) har detgemensamt att kritik förs fram mot beräkningen av schablonbelopp förlåneunderlag resp. möjligheten att överskrida högsta godtagbara kostnad förenfamiljshus. Det faller enligt lämnade bemyndiganden på attfortlöpande följa den utveckling som bestämmer låneunderlagsbeloppen. Detfaller också på regeringen och att på motsvarande sätt avgörai vilken mån vissa kostnader skall jämställas med de kostnader för anläggningför värme m. m. som faller utanför kostnadsgränsen. Det torde vara obestrittatt låneunderlagsreglerna i här berörda hänseenden inte skall verka styrande ivalet av uppvärmningsform. Det finns enligt utskottets mening inle anledningtill någon åtgärd från sida. Delvis som bakgrund fillanslagsförslag redovisar bostadsministern (s. 61-63) vissa informationsfrågor.Utskottet ansluter sig till dessa bedömningar. Som bakgrund till anslagsyrkandenom stöd till energiutbildning m. m. tas i proposition 133 (s. 64-67) upp vissafrågor om energiutbildning som styrmedel. Utbildningsfrågorna behandlas ocksåav näringsutskottet. Vad bosladsministern förordat som riktlinjer för stöd tillenergiutbildning för yrkesverksamma på byggområdet samt vissa handläggare vidkommunala förmedlingsorgan har inte föranlett erinran. Detta gäller även denförordade inriktningen av detta stöd. 3.10 Forskning och experimentbyggande Utskottet har ingen invändning motvad bostadsministern anfört (s. 75-77) som underlag och grund för förslag omanslag inom detta område. CU1980/81:37 17 I mofion 835 (c) från allmännamofionsfiden föreslås att hos regeringen hemställer om initiativtill att i Svensk byggnorm införs ett krav om att alla nyinstalleradeventilationssystem skall förses med effektiva värmeväxlare förvärmeåtervinning. Frågan om krav på värmeåtervinningssystem har bedömts avregeringen i samband med fastställelse av SBN 1980. Det finns nu inte anledningför att aktualisera frågan. Den med anledning av proposifion 133 väckta mofionen 2087(c) innehåller krav på åtgärder för att minska års- och dygnsvariationerna ivår elströmsanvändning. Motionärerna pekar i sin motivering på hur detta kanfrämjas på flera olika sätt. Del gäller lågeffekthus, maximal effekt förelpatroner, krav på eldstad eller dygnslagring av värme samt lågeffekt-taxa. Motionärernas obestridda syfte får beaktas i de fortsattaövervägandena på skilda håll. Det finns inte tillräcklig anledning förriksdagen att nu ansluta sig till de konkreta uttalandena i motionen. Ändringar i lagen (1976:838) om allmännafjärrvärmeanläggningar så att den blir obligatorisk för distribution avhetvatten för uppvärmningsändamål föreslås i den med anledning av proposition90 väckta mofionen 1973 (s). Motionären åberopar bl. a. att det finns kommunersom har uppenbara svårigheter att få optimal anslutning lill sina fjärrvärmenäloch att detta inle är samhällsekonomiskt försvarbart genom att de storainvesteringarna som gjorts i fjärrvärmeanläggningar inte utnyttjas fill fullo. Frågan om styrmedel för att underlätta gasintroduktion tasupp i motion 1970 (s) yrkande 1 som väckts med anledning av proposition 90. Deåtgärder som härvid berörs och faller under civilutskottets beredning ärändringar av lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar så att den dels omfattargasdistribution, dels blir obligatorisk. Motionärerna framhåller i dettasammanhang alt gasdistributörerna härigenom skulle få laglig rätt attdistribuera gas inom visst angivet område. Enligt lagen kan statens industriverk på ansökan från densom driver en fjärrvärmeanläggning förklara anläggningen för allmän, om detfinns behov av anläggningen från allmän synpunkt. Allmänförklaringen avservisst angivet verksamhetsområde. Genom allmänförklaringen har ägare tillfasfighet inom verksamhetsområdet rätt att få fastigheten ansluten tillfjärrvärmenätet, om fastigheten behöver anordningar för värme saml behovet intekan med större fördel tillgodoses på annat sätt. är sådanafastighetsägare skyldiga att i princip betala avgift enligt taxa somhuvudmannen fastställer. Vid avgiftsfastställelsen skall dock såväl självkostnadsprincipensom likställighetsprincipen tillämpas. För att statligt bostadslån skall utgå gäller enligtbestämmelserna i 9 a § bostadsfinansieringsförordningen att huset skallanslutas till befintlig fjärr- CU1980/81:37 18 värmeanläggning eller annan kollektiv värmeanläggning, omsådan anslutning är möjlig och särskilda skäl mot anslutningen inteföreligger. Lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar syftar lill attreglera rättsförhållandet mellan huvudman och brukare. Redan vid lagenstillkomst noterades att åtgärder inom planering eller kommunsmedverkan i annan planering fick täcka andra aspekter. Näringsutskotletbehandlar de i proposition 90 (bil. 1 s. 227) angivna riktlinjerna förfjärrvärmeutbyggnad -riktlinjer som allmänt sett väl går att förena med syftetbakom motion 1970 (s) yrkande 1. Frågan om styrmedel för gasintroduktion, iförsta hand liknande dem som kan användas för fjärrvärme, bereds inomregeringskansliet. Avsikten har varit att förslag skulle kunna läggas framunder innevaradeår (prop. 1 s. 163). Utskottet vill mot denna bakgrundinte nu föreslå något konkreta ställningstagande enligtmotionsförslagen. 3.12 Ramar och anslag m. m. Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag i proposifion 133 (hemställan 7-25) om ramar och anslagsamt beträffande planeringsreservens avskaffande. I motion 2088 (vpk) yrkande 3 föreslås begäraförslag om de ökade ramar och anslag som skulle föranledas av ett bifall tillyrkandena 1 och 2 i motionen. Utskottet har ovan avstyrkt dessa sistnämndayrkanden. 1. beträffande målet förenergisparverksamheteii i byggnader att med avslag på motion 1980/81:2088 yrkande 1 i motsvarande del godkänner vad i regeringsprotokollet föror dats, 2. beträffandeallmän inriktning av energisparande och energihushållning i byggnader samtallmänna frågor om genomförandet att med avslag på motion1980/81:2088 yrkande 1 i ovan inte behandlad del samt yrkande 2 godkänner vad iregeringsprotokollet förordats, 3. beträffandeomfattning och inriktning av energisparandet i vad frågan inte behandlats ovanatt godkänner vad i regeringsprotokollet anförts, 4. beträffandekrav på uppvärmningssystem och på byggnader att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:1976 yrkande 11 antar delframlagda förslaget lill lag om ändring i byggnadsstadgan såvitt avseringressen. CU 1980/81:37 19 föreslagen lydelse av 44 a § första och andra styckenasamt ikraftträdandebestämmelserna, 5. beträffande villkor förInstallation av direktverkande elvärme att a. medbifall till regeringens förslag i proposition 1980/81:90 samt med avslag på motionerna 1979/80:1511, 1980/81:286, 1983 och 1999 yrkande 41 godkänner de riktlinjer i motsvaran de del som förordats i regeringsprotokollet för användning av el för att ersätta olja, b. medbifall till regeringens förslag i proposition 1980/81:133 och med avslag på motion 1980/81:2083 i motsvarande del och 2085 antar det framlagda förslaget fill lag om ändring i byggnadsstadgan såvitt avser 44 a § tredje stycket, 6. beträffandeframtida skärpning av villkoren för Installation av direktverkande elvärme attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1980/81:90 och medavslag på motionerna 1980/81:2082 samt 2083 i ovan inte behandlad del godkännervad i regeringsprotokollet anförts, 7. beträffandeändringar i grunderna för energisparstödet att godkänner vad iregeringsprotokollet förordats, 8. beträffandeöversyn av lånebestämmelser m. m. att avslår mofion 1980/81:631, 9. beträffandeomprövning av grunderna för energisparstödet att avslår motion 1980/81:2084, 10. beträffandeeldstadsvolymen som lånevillkor att avslår mofion 1980/81:1445, 11. beträffandevidgning av energisparstödet till nya områden att godkänner vad iregeringsprotokollet förordats, 12. beträffandebesiktning som förutsättning för lån att lämnar iregeringsprotokollet begärt bemyndigande, 13. beträffandesärskilda villkor för stöd vid övergång till användning av nya energikälloratt lämnar i regeringsprotokollet begärt bemyndigande, 14. beträffandeenergisparstöd till vissa anläggningar att godkänner vad iregeringsprotokollet förordats saml bemyndigar regeringen att besluta omgrunderna för sådant stöd, 15. beträffandeändrade förutsättningar för bostadslån vid nybyggnad i vissa fall attriksdagen godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 16. beträffandefjärrvärme att avisår motion 1980/ 81:632, 17. beträffandeutrymme för förvaring av fastbränsle att avslår mofion 1980/81:2031, 18. beträffandeöversyn av beräkningsmetoderna för låneunderlaget CU1980/81:37 20 att avslår mofion 1980/81:2081, 19. beträffandevärmeväxlare att avslår motion 1980/ 81:835, 20. beträffandeelströmsanvändningen att avslår motion 1980/81:2087, 21. beträffandeallmänna fjärrvärmeanläggningar att avslår mofion 1980/81:1973, 22. beträffandegasintroduktion att avslår motion 1980/ 81:1970 yrkande 1 såvitt nuär i fråga, 23. beträffandeavskaffande av planeringsreserven att godkänner vad iregeringsprolokollet förordats, 24. beträffanderamar och anslag att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1980/81:2088 yrkande 3, a. medgeratt lån för energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. beviljas intill ett belopp av 2 . under /82, b. medgeratt bidrag för energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler beviljas intill ett belopp av . under /82, c. medgeratt stöd för energibesparande åtgärder i statliga byggnader beviljas intill ett belopp av . under /82, d. medgeratt bidrag och lån för energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. bevil jas infill ett belopp av . under /82, e. bemyndigarregeringen att besluta om utbyte mellan de under a-d angivna ramarna, f. medgeratt bidrag till kommunerna för rådgivnings- och besiktningsverksamhet m. m. beviljas intill ett belopp av . under /82, g. medgeratt beslut om bidrag lill kommunerna för rådgiv nings- och besiktningsverksamhet m.m. under vart och ett av budgetåren 1982/83, 1983/84, 1984/85 och 1985/86 preliminärt får meddelas intill ett belopp av , h. medgeratt anslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.disponeras för stöd till energiutbildning m. m. intill ett belopp av 3 000 000kr. under /82,