bet · G401SfU28 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:28 om förenklade regler för socialförsäkringsavgifter, m. m.,(prop. 1980/81:178 och förslag 1980/81:7) I proposifion 1980/81:178 harregeringen () föreslagit att anta förslag till 1. lag om socialavgifter, 2. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring, 4. lag om ändring i lagen (1969:205)om pensionstillskott, 5. lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring, 6. lag om ändring i lagen (1959:552)om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m., 7. lag om ändring i reglementet(1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 8. lag om ändring i reglementet(1961:265) angående förvaltningen av fonder, 9. lag om ändring i lagen (1959:551)om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 10. lag om ändring i lagen (1979:648)om procentsatser för uttag av avgift *80-1984 till försäkringenför tilläggspension, 11. lag om ändring i lagen (1979:649)om procentsats för uttag av avgift tillarbetsskadeförsäkringen. I propositionen läggs fram förslagom enhetligare och enklare regler för beräkningen av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter. Syftet härmed är bl. a. att uppnå administrativa lättnader förmyndigheter samt för arbetsgivare och egenföretagare. De nya reglerna gör detockså möjligt att införa ett effektivare debiterings- och uppbördssystem. Förslageninnebär i korthet följande. De nuvarande basbelopps- och maximeringsavdragen slopasvid beräkningen av ATP-avgiften. I likhet med vad som f. n. gäller för övrigasocialförsäkringsavgifter skall ATP-avgiften i fortsättningen beräknas på helalönesumman resp. hela nettoinkomsten efter schablonavdrag av rörelse ellerjordbruk. Procentsatsen för avgiftsuttaget sätts ned med hänsyn härfill. En gemensam övre åldersgräns för uttag avarbetsgivaravgifter och egenavgifter införs. Avgifter skall erläggas längst t. o. m. det år då 1 1980/81. Il saml Nr 28 SfU1980/81:28 2 arbetstagaren resp. egenföretagaren uppnår . Den särskilda byggnadsforskningsavgiften avskaffas.Byggnadsforskningen finansieras i stället genom anslag över statsbudgeten.Samtidigt höjs folkpensionsavgiften från till . Möjligheten för egenföretagare att få undantagande frånATP avskaffas; De personer som är födda eller tidigare och som har ettgällande undantagande från ATP skall dock också i fortsättningen ha möjlighetatt stå utanför försäkringen om de så önskar. De materiella bestämmelserna för beräkningen avarbetsgivaravgifter och egenavgifter förs samman i en gemensam lag, benämndlagom socialavgifter. Som en följd härav kan nuvarande separata lagar,innehållande avgiftsbestämmelser, upphävas. De nyareglerna föreslås träda i kraft . Lagförslagen redovisas i bilaga till betänkandet. 1 revisorers förslag1980/81:7 angående debitering och uppbörd av preliminära arbetsgivaravgifterhemställs att beslutar att hos regeringen begära 1. att regeringenmed förtur utarbetar och lägger fram förslag om en ny ordning för debiteringoch uppbörd av preliminära arbetsgivaravgifter som bygger på att avgifterna tasut efter viss schablonmässigt fastställd procentsats av den lönesumma somredovisas i samband med källskattere-dovisningen, 2. att regeringenlägger fram förslag om att statligt ackord avseende arbetsgivaravgifter även fåravse avgifter som ännu inte förfallit till betalning. Utskottet har inhämtat yttrandeöver förslaget från , ochriksrevisionsverket. Motioner väckta med anledning av propositionen I motion 1980/81:2128 av RuneTorwald (c) hemställs att hos regeringen begär kompletterande förslagi de avseenden som anges i motionen. I motion 1980/81:2154 av FilipFridolfsson (m) hemställs att med bifall till proposition 178 iövrigt beslutar att alla som har ett gällande undantagande från ATP vidpropositionsförslagets ikraftträdande skall ha full frihet att stå kvar viddetta undantagande även i fortsättningen. SfU1980/81:28 3 Motioner väckta under den allmänna motionstiden vidriksmötet 1980181 I motion 1980/81:300 av AnitaJohansson (s) och () hemställs att hosregeringen begär förslag till ändring av sättet att beräkna pensionsgrundandeinkomst och därmed sammanhängande avgiftsberäkning i enlighet med motionen. I motion 1980/81:705 av StigJosefson m. fl. (c) hemställs att beslutar att uttala sig för dengränsdragning beträffande arbetstagare, uppdragstagare och rörelseidkare somangivits i motionen. I mofion 1980/81:709 av EricRejdnell m.fl. (fp, c, m) hemställs att hos regeringen anhåller omsådana ändringar i lagen om allmän försäkring att säsongföretag medverksamheten förlagd ges möjlighet att betala de sammanlagdaarbetsgivaravgifterna under andra halvårets tre betalningsterminer. I mofion 1980/81:1233 av förstevice talmannen () hemställs att måtte besluta atttredje stycket, ikraftträdandebestämmelserna till lag om ändring i lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m., får följande lydelse: Bestämmelserna i 30 a § gäller inte i fråga omarbetsgivaravgift som avser fid före . I mofion 1980/81:1464 (motivering imotion 1980/81:1462) av m. fl. (s) hemställs 1. att hos regeringen begäratt regeringen med förtur utarbetar och lägger fram förslag om en ny ordningför debitering och uppbörd av preliminära arbetsgivaravgifter som bygger på attavgifterna tas ut efter viss schablonmässigt fastställd procentsats av denlönesumma som redovisas i samband med källskatteredovisningen, 2. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om decentraliseringav de funktionerna inom arbetsgivaravgiftssystemet. I mofion 1980/81:1610 av LennartBlom (m) hemställs att hos regeringen begär förslag fill åtgärder i syfte att minska belastningen för utlandsstationerad svensk personal vad gäller vissa socialförsäkrings- och arbetsgivaravgifter. I motion 1980/81:1611 av JensEriksson (m) och () hemställs att hos regeringenbegär översyn av gällande regler för beräkning av ATP-avgifter i enlighet medvad i motionen anförts. 1 mofion 1980/81:1620 av HansNyhage m. fl. (m) hemställs att hos regeringen begär en översyn avreglerna för förfarandet beträffande de sociala avgifternas fastställande. SfU1980/81:28 4 Socialförsäkringarna liksom vissasociala ändamål utanför försäkringarna finansieras fill huvudsaklig del genomarbetsgivaravgifter och egenavgifter från försäkrade som inte är arbetstagare.F. förekommer tretton olika arbetsgivaravgifter och sex olika egenavgifter,vilka i princip beräknas var för sig enligt särskilda bestämmelser. Åven ombestämmelserna i vissa fall överensstämmer, medför ändå skillnaderna i de olikabestämmelserna att flera avgiftsunderlag måste fastställas för uttag avavgifterna. Härigenom försvåras uppgiftslämnandet och myndigheternas arbete meddebitering och uppbörd av avgifterna. I syfte att få fill stånd förenklingar såväl iuppgiftslämnandet som i adminstrationen har pensionskommittén ibetänkandet SOU 1977:46, Pensionsfrågor m. m., lagt fram förslag tillförenklingar av bestämmelserna om uttag av avgifter. Den förevarandepropositionen grundar sig i allt väsentligt på kommittéförslaget och innebärfrämst att reglerna för uttag av ATP-avgiften anpassas till bestämmelserna omuttag av övriga socialförsäkringsavgifter, att en enhetlig övre åldersgräns föruttag av avgifter införs, att uppdragsgivare blir avgiftsskyldiga i sammaomfattning som arbetsgivare, att möjligheten att anmäla undantagande från ATPavskaffas och att bestämmelserna om avgiftsuttag förs samman i en särskild lagom socialavgifter. Under remissbehandlingen har allmänt framhållitsfördelarna med att reglerna för avgiftsberäkningen förenklas. Utskottet, somnedan närmare kommer att behandla reglernas materiella innehåll, har tidigare iolika sammanhang uttalat önskvärdheten av mer enhetliga avgiftsregler.Utskottet vill därför uttrycka sin tillfredsställelse över att förslag härom nuförelagts . Med enklare och enhetligare regler som grund föravgiftsuttaget blir det, såsom också departementschefen framhållit ipropositionen, möjligt att gå vidare på vägen att införa ett effektivaredebiterings- och uppbördssystem. Kontrollen över att avgiftsskyldighetenfullgörs kommer därmed att kunna förbättras väsentligt. Arbetsgivaravgifterna beräknas pågrundval av vad arbetsgivaren utgivit till arbetstagare hos honom ikontant ersättning eller som naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil.Egenavgifterna beräknas på den försäkrades inkomst av annat förvärvsarbete änanställning, varvid i princip den avgiftsskyldiges taxering till statliginkomstskatt läggs till grund för beräkningen. Beräkningen av ATP-avgiften skiljer sig från beräkningenav andra avgifter genom att avgiften inte beräknas på hela löneunderlaget resp. SfU1980/81:28 5 inkomsten av annat förvärvsarbete utan på de inkomstdelarsom grundar rätt till tilläggspension. Vid beräkningen av arbetsgivaresATP-avgift utgör underlaget den del av lönen som för varje arbetstagare och årligger mellan det vid årets ingång gällande basbeloppet och 7,5 gånger dettabelopp. Underlaget för egenföretagares ATP-avgift utgörs på samma sätt av dendel av inkomsten som ligger mellan ett och 7,5 basbelopp. För personer medinkomst av såväl anställning som av annat förvärvsarbete görs basbeloppsavdrageti första hand från inkomsten av anställning. Om inkomstsumman överstiger 7,5basbelopp, sker avräkning i första hand mot inkomsten av annat arbete. Reglerna om basbelopps- och maximeringsavdragen vidberäkning av ATP-avgiften komplicerar beräkningen av arbetsgivaravgiften tillATP främst därför att den förutsätter en redovisning av vilken fid varjearbetstagare har arbetat . har framhållitsvårigheterna såväl för arbetsgivarna att redovisa den verkliga arbetstiden somför att kontrollera de redovisade tidsuppgifterna, ochkommittén har konstaterat att en arbetsgivare kan få betala för högATP-avgift lika väl som han kan undandra sig avgift genom att medvetet lämnaoriktiga uppgifter. Eftersom kommittén bedömt utsikterna som mycket små att ensmed kraftigt förstärkta resurser få till stånd en tillräckligt effektivkontroll av tidsredovisningen har kommittén förordat att basbeloppsavdragetavskaffas så att uttaget av ATP-avgiften kan göras oberoende av tidsfaktorer.För att inte företag i låglönebranschen skall missgynnas av en omläggning tillett proportionellt avgiftsuttag på hela lönesumman har kommittén föreslagit attäven maximeringsavdraget slopas. Departementschefen framhåller angelägenheten av attATP-avgiften i fortsättningen kan beräknas utan basbelopps- ochmaximeringsavdrag så att en övergång kan ske till ett system för uttag av ATP-avgiftensom ansluter till vad som gäller för övriga avgifter. Mot bakgrunden av attflera remissinstanser påtalat att en övergång till ett proportionelltavgiftsuttag på hela löne-resp. inkomstsumman medför omfördelningseffekter somkräver kompensation hänvisar departementschefen till att kommittén undersöktsådana effekter. Hon bedömer att omläggningen inte kan väntas medföra någramera betydande avvikelser från nuvarande avgiftsuttag för flertalet arbetsgivare.Samma bedömning gör departementschefen för egenföretagarnas del och erinrardärvid om att omläggningen föranleder ett behov av en justering avschablonavdraget för egenavgifter i förvärvskällorna inkomst av jordbruksfastighetoch rörelse. Hon uppger att chefen för budgetdepartementet är beredd att senarelägga fram förslag för regeringen om en justering av schablonavdragen föregenavgifter. Beträffande marginaleffektskärpningar förordar departementschefenatt kompenserande åtgärder vidtas genom en justering av skatteskalorna iberörda inkomstlägen. Hon hänvisar till att avsikten är att en sådan justeringskall ske i samband med den sänkning av SfU1980/81:28 6 marginalskattesatserna som regeringen haraviserat. anför i motion 2128 att propositionensförslag medför att löntagare med bisysslor som föranleder egenavgifter fåroacceptabla marginaleffekter i de fall deras marginalskatt redan uppgår till eller mera. Motionären påpekar att även om avdrag för avgifterna medgespåföljande år kan en likviditetskris uppkomma under inkomståret. Han begärdärför att regeringen lägger fram förslag som löser de påtalade problemen. För egenavgifter som erläggs på inkomster som hänförs tillförvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse medges avdrag vid taxeringenför inkomståret genom ett till viss procent av inkomsten beräknat schablonavdrag.Avgifter på inkomster av tjänst erläggs i princip av arbetsgivaren eller, omdet är fråga om inkomst av uppdrag, av uppdragsgivaren. I vissa fall kan detemellertid inträffa att egenavgifter måste erläggas på inkomster som iskattehänseende hänförs till förvärvskällan tjänst och avdrag för avgifternamedges då först vid taxeringen av nästa års inkomster. Åven med nuvarandeberäkningsregler kan således de effekter som påtalas i motionen uppkomma.Förhållandet har enligt vad utskottet erfarit uppmärksammats i budgetdepartementetoch utskottet anser sig ha anledning förutsätta att man i samband med denaviserade översynen av schablonavdragen för egenavgifter skall finna en lösningpå de i motionen påtalade problemen. Motion 2128 får härmed anses besvarad i nuberörd del. I den under den allmänna motionstiden väckta motionen1611 av och begärs en översyn av gällandebestämmelser för basbeloppsavdrag vid beräkning av avgiftsunderlaget föregenavgifter till ATP. Motionärerna begär också en översyn av gällandebestämmelser i syfte att underskott i annan förvärvskälla än inkomst avjordbruksfastighet och rörelse skall kunna avräknas vid beräkning av underlagetför uttag av egenavgifter. Utskottet konstaterar att det förstnämnda motionsyrkandetmist sin aktualitet genom propositionens förslag om slopande avbasbeloppsavdraget vid beräkning av underlaget för ATP-avgiften. Vad angårfrågan om avdrag för underskott vid fastställande av avgiftsunderlag villutskottet hänvisa till att ett motionsyrkande om kvittning av underskott iolika förvärvskällor prövades av utskottet under föregående i det avriksdagen godkända betänkandet SfU 1979/80:16. Utskottet erinrade då om attfrågan behandlats av pensionskommittén som avvisat tanken på en kvittning avunderskott med hänsyn till att försäkringsskyddet från ATP därvid skullereduceras eller försvinna, något som kommittén inte kunde medverka till.Utskottet hänvisade till att pensionskommitténs förslag ävensom andrautredningsförslag rörande skatte- och avgiftssystemet var föremål för beredninginom och ansåg därför att det inte fanns skäl för riksdagenatt göra några särskilda uttalanden i frågan. Utskottet förutsatte att fråganskulle bli uppmärksammad i pågående SfU1980/81:28 7 utredningsarbeten eller vid beredning inomregeringskansliet och avstyrkte bifall till motionsyrkandet i fråga. Utskottet som anser att bör vidhålla sintidigare ståndpunkt avstyrker med det anförda bifall till motion 1611. Övre åldersgräns för avgiftsuttag Vid beräkning av underlag förarbetsgivaravgifter - utom såvitt avser avgiften till ATP-gäller inte någonövre åldersgräns. Arbetsgivare är därför skyldig att betala avgifter för allaanställda oavsett deras ålder. Underlaget för ATP-avgiften fastställs däremotmed bortseende från anställda som fyllt vid ingången av det år avgiftenavser. Samma åldersgräns gäller för egenavgifter till folkpensioneringen ochdelpensionsförsäkringen medan däremot egenavgift till ATP, sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen erläggs t. o. m. det år den försäkrade fyller . Omden försäkrade är född under något av påförs han dock ATP-avgiftockså då han fyller . föreslog att en gemensam övreåldersgräns för uttag av avgifter borde införas främst av administrativa skäloch för att skapa neutralitet mellan olika företagsformer. Enligt kommitténsförslag skulle avgifter erläggas längst t. o. m. det kalenderår då arbetstagareeller egenföretagare fyllde . I propositionen föreslås att kommitténs förslag omenhetlig övre åldersgräns genomförs, dock att avgift skall erläggas längst t.o . m. det år då arbetstagare eller egenföretagare fyller . Propositionen har i denna del inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet, som vid ett flertal tillfällen fidigare uttalat sigför en gemensam övre åldersgräns, biträder förslaget. Vid uppdrag åligger detuppdragsgivaren att erlägga arbetsgivaravgifter på uppdragsersättningen. Omersättningen utgör inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse för uppdragsgivarenskall dock denne i regel erlägga egenavgifter på ersättningen, såvida inteparterna genom s. k. likställighetsavtal kommit överens om att ersättningenutgör anställningsinkomst. Föreligger sådant avtal är uppdragsgivarenavgiftsskyldig. I propositionen föreslås att uppdragsgivaresavgiftsskyldighet skall ha samma omfattning som arbetsgivares. Förslagetinnebär att det nuvarande undantaget för uppdragsgivare från skyldighet atterlägga lönegarantiavgift skall upphöra. Utskottet har ingen erinran häremot. SfU1980/81:28 8 Undantagande från A TP Försäkrad har alltsedan denallmänna tilläggspensioneringen infördes haft möjlighet att anmäla undantagandefrån ATP såvitt avser inkomst av annat förvärvsarbete än anställning.Undantagandet avser då såväl ATP som sjukpenningförsäkringen. Egenföretagareoch uppdragstagare som har ett gällande undantagande från ATP kan inte helleromfattas av arbetsskadeförsäkringen. Rätten till pensionstillskott påverkasockså genom att sådant inte kan utgå till den del ATP skulle ha utgått omundantagandet inte gällt. Om undantagande begärts bortses från inkomst av annatarbete än anställning vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. I de fallundantagandet medfört att den försäkrade inte tillgodoräknatsATP-poäng eller förlorat mer än en poäng kan tilläggspensionen komma attreduceras. Det antal år som normalt fordras för full pension, , ökasnämligen med det antal år för vilka undantagandet medfört de nämnda effekterna.Antalet år som krävs för full pension får dock ej överstiga 50. För personersom är födda eller tidigare gäller förmånligare redukfionsreg-ler. har, mot bakgrunden av att det numerahuvudsakligen är personer i äldre åldrar som har ett gällande undantagandefrån ATP och de negativa verkningarna ur trygghetssynpunkt av ett undantagande,föreslagit att rätten till undantagande från ATP slopas. Personer som är föddasenast och som har ett gällande undantagande bör dock enligt kommitténsjälva få avgöra om de även fortsättningsvis vill omfattas av bestämmelserna omundantagande. Kommittén har vidare föreslagit att någon ökning av antaletpoängår för full pension, , på grund av att undantagande förelegat inteskall ske. Propositionenföljer pensionskommitténs förslag. I motion 2154 av begärs att riksdagenbeslutar att alla som har ett gällande undantagande från ATP när de nyareglerna träder i kraft skall kunna välja om de vill stå kvar vid undantagandetäven i fortsättningen. Utskottet delar bedömningen att rätten till undantagandefrån ATP bör slopas. Försäkrade som berörs av de ändrade reglerna blir enligtutskottets mening kompenserade genom de förmånliga regler som föreslåsbeträffande deras möjligheter att i fortsättningen bygga upp ett ATP-skydd.Några vägande invändningar mot att anslutningen görs obligatorisk för allapersoner som är födda eller senare anser utskottet därför knappastkunna resas. Härtill kommer att när sambandet mellan förmåner och avgifter inomATP-systemet bryts genom den föreslagna omläggningen av avgiftsuttaget fåravgifterna i fortsättningen en renodlat kollektiv karaktär. Under sådanaförhållanden är det inte längre rimligt att bibehålla valfriheten att stå utanförATP-systemet i vidare mån än som förordats i propositionen. SfU1980/81:28 9 Utskottet biträder sålunda förslaget i propositionen ochavstyrker bifall till motion 2154. Avgiftsuttaget till ATP m. m. Enhgt beslut vid 1978/79 årsriksmöte (prop. 1978/79:202, SfU 1978/79:25, rskr 409) har ATP-avgiften föråren 1982-1984 bestämts till resp. 12,5, 12,75 och av avgiftsunderlaget.Genom förslaget om ändring av beräkningen av ATP-avgiften kan - för att ettmotsvarande avgiftsuttag skall upprätthållas - de nämnda procentsatserna sänkastill resp. 9,35, 9,56 och 9,. I propositionen föreslås att ATP-avgiften föråren 1982-1984 bestäms till avrundade resp. 9,4, 9,6 och . Propositionen innehåller också förslag om attbyggnadsforskningsavgiften, som f. n. erläggs av vissa arbetsgivare med 0,7 %av avgiftsunderlaget, skall slopas och att de ändamål som finansierats medavgiften i fortsättningen skall finansieras över statsbudgeten. För attkompensera bortfallet av inkomsten från byggnadsforskningsavgiften föreslås attfolkpensionsavgiften höjs från nuvarande till av avgiftsunderlagetfr. o. m. . Den förenämnda motionen 2128 av innehållerockså ett yrkande om en differentiering av egenavgiften till ATP. Enligtmotionären blir de föreslagna procentsatserna alltför betungande i lägreinkomstlägen när basbeloppsavdraget slopas. Förslagsvis bör, anför motionären,ett avgiftsuttag tillämpas i inkomstlägen under 60 000 kr.för , med justeringar följande år. Motionären anser att börbegära förslag härom från regeringen. Omläggningen av beräkningen av ATP-avgiften är som ovannämnts främst motiverad av att få till stånd enhetliga regler för beräkning avalla sociala avgifter och därmed förenkla administrationen. Om undantagsbestämmelserbeträffande vissa avgifter införs, skulle detta syfte gå förlorat. Ett särskiltavgiftsuttag såvitt avser ATP-avgiften för egenföretagare skulle dessutommotverka ett annat angeläget syfte med avgiftsomläggningen, nämligen att skapaneutralitet mellan olika företagsformer. Departementschefen har som nämntsanalyserat effekterna av de föreslagna bestämmelserna för egenföretagarnas deloch kommit till den slutsatsen att omläggningen inte kan väntas medföra någramer betydande avvikelser från nuvarande avgiftsuttag för flertaletegenföretagare. Hon erinrar också om att ATP-avgiften är avdragsgill vidinkomsttaxeringen och att den föreslagna omläggningen föranleder ett behov aven justering av schablonavdraget för egenföretagares avgifter. Utskottet biträder med det anförda propositionens förslagom avgiftsuttag och avstyrker bifall fill motion 2128 även i nu berörd del. SfU1980/81:28 10 Debitering och uppbörd av avgifter Arbetsgivaravgifterna beräknas ochdebiteras av medan egenavgifterna debiteras och uppbärsav lokal skattemyndighet på samma sätt som skatter. Under löpande år, det s. k. utgiftsåret, skallarbetsgivaren betala preliminära avgifter vid sex tillfällen. Den preliminäraavgiften för ett visst år beräknas med utgångspunkt i underlaget för denslutliga avgift som arbetsgivaren debiterats året före utgiftsåret. Underlagetuppräknas med hänsyn till den allmänna löneutvecklingen med viss procentsats,som fastställs av regeringen. Den preliminära avgiften bestäms dessutommed hänsynstagande till ändringar i de procentsatser som avgifterna utgår medoch till andra ändringar av betydelse i avgiftsbestämmelserna. Möjlighet finnstill jämkning av den preliminära avgiften i varje enskilt fall. revisorer har i förslag 1980/81:7 tillriksdagen hemställt (yrkande 1) att beslutar att begära attregeringen med förtur utarbetar och lägger fram förslag om en ny ordning fördebitering och uppbörd av preliminära arbetsgivaravgifter som bygger på attavgifterna tas ut efter viss schablonmässigt fastställd procentsats av denlönesumma som redovisas i samband med källskatteredovisningen. Motsvarandeyrkande återfinns i motion 1464 av m. fl. I samma motion begärsdessutom ett tillkännagivande till regeringen om att förslagom decentralisering av debiteringsverksamheten från tilllokala skattemyndigheten bör genomföras. Revisorernas förslag bygger på en hos revisorernaupprättad granskningspromemoria. I promemorian hänvisas tillpensionskommitténs förslag om enhetligare regler för beräkning avsocialförsäkringsavgifter. Vidare hänvisas till en rapport som avlämnats imars 1978 av utredningen för decentralisering av de funktionerna inomarbetsgivaravgiftssystemet (den s.k. inomriksförsäkringsverket).