bet · G401CU37 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:37 om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m. m. (prop.1980/81:133 m. Regeringen har i proposition 1980/81:100 bilaga 16() under B 16 och B 17 (s. 97) föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition inom området, för /82 beräkna 1. för Lån fill experimentbyggande inom energiområdetm. m. ett reservationsanslag av , 2. för Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. ett reservafionsanslag av . I proposition 1980/81:133 om riktlinjer förenergisparverksamheten i byggnader m.m. föreslår regeringen att 1. anta förslaget till lag om ändring ibyggnadsstadgan (1956:612), 2. godkänna vad i regeringsprotokollet förordats ominriktningen och omfattningen av energisparverksamheten, 3. godkänna vad i regeringsprotkollet förordats dels ifråga om en vidgning av energisparstödets tillämpningsområde till nya åtgärder,dels i fråga om ändringar i grunderna för statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus och i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m., 4. bemyndiga regeringen att besluta dels om särskildavillkor för lån till övergång till användning av nya energikällor, delsinförandet av krav på besiktning som förutsättning för lån, 5. godkänna den vidgning av energisparstödetstillämpningsområde till vissa anläggningar som förordats i regeringsprotokolletsamt bemyndiga regeringen att besluta om grunderna för ett sådant stöd, 6. godkänna vad i regeringsprotokollet förordats omändrade förutsättningar för bostadslån vid nybyggnad i vissa fall, 7. godkänna vad i regeringsprotokollet förordatsbeträffande avskaffande av planeringsreserven, 8. medge att lån för energibesparande åtgärder ibostadshus m. m. beviljas intill ett belopp av 2 . medge att bidrag för energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokalerbeviljas intill ett belopp av . under / 82, 10. medge att stöd för energibesparande åtgärder istatliga byggnader beviljas infill ett belopp av . 11. medge att bidrag och lån för energibesparandeåtgärder i kommunala CU1980/81:37 2 och landstingskommunala byggnader m. m. beviljas intillett belopp av . under /82, 12. bemyndigaregeringen att besluta om utbyte mellan de under, 8-11 angivna ramarna, 13. medge altbidrag lill kommunerna för rådgivnings- och besiktningsverksamhet m.m.beviljas infill ett belopp av . under /82, 14. medge attbeslut om bidrag till kommunerna för rådgivnings- och besiktningsverksamhet m.m. under vart och ett av budgetåren 1982/83, 1983/84, 1984/85 och 1985/86preliminärt får meddelas intill ett belopp av , 15. medge attanslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.disponeras för stöd till energiutbildning m. m. intill ett belopp av 3 000 000kr. under /82, 16. medge attanslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.disponeras för energiinriktad utvecklings- och demonstrationsverksamhet m. m.intill ett belopp av . under /82, 17. medge att beslutom stöd under budgetåren 1982/83 och 1983/84 till energiinriktad utvecklings-och demonstrationsverksamhet preliminärt får meddelas infill ett belopp av . 18. medge attanslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.disponeras för informafion m. m. intill elt belopp av . 19. medge attbeslut om bidrag till statens av metoder förprovning och kontroll av åtgärder inom energisparområdet beviljas intill ettbelopp av . under /82, 20. medge attbeslut om bidrag under /83 till statens provningsanstalt förutveckling av metoder för provning och kontroll inom energisparområdetpreliminärt får meddelas intill ett belopp, av , 21. medge attanslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.disponeras för vissa undersökningar m. m. intill ett belopp av 6 000 000 kr.under /82, 22. medge attbeslut om lån till experimentbyggande inom energiområdet m. m. får meddelasintill ett belopp av . under /82 samt attoutnyttjad del av denna ram får utnyttjas även under /83, 23. medge altbeslut om lån till experimentbyggande inom energiområdet m. m. under vart ochett av budgetåren 1982/83 och 1983/84 preliminärt får meddelas intill ettbelopp av , 24. under trettondehuvudtiteln för /82 anvisa a. till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. m. ett reservafionsanslag av , CU 1980/81:37 3 b. till Lån till experimentbyggande inomenergiområdet m. m. ett reservationsanslag av . har till civilutskottet överlämnatproposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken bilaga 1 moment 9såvitt gäller direktverkande elvärme samt motionerna 1980/81:1970 yrkande 1delvis, 1973 (s), 1976 (s) yrkande 11, 1983 (m) och 1999 (vpk) yrkande 41. Ipropositionen 1980/81:90 bUaga 1 föreslår regeringen , såvitt nu är ifråga, att (9)godkänna de riktlinjer som förordats i regeringsprotokollet för användning avel för att ersätta olja (avsnitt 8.5). Näringsutskottethar till civilutskottet även överlämnat propositionen 90 bilaga 1 moment 29såvitt gäller prövningen enligt vattenlagen. Detta behandlas i betänkande CU1980/81:31. dels den väckta motionen 1979/80: 757/av . m. fl. (c)vari, med hänvisning till motiveringen i motion 1979/80:1407, hemställs attriksdagen beträffande direktverkande elvärme som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1980/81: 286 av KnutWachtmeister (m) vari hemställs att uttalar att något förbud motdirektverkande elvärme i nyproducerade småhus inte 631 av m. fl. (s) vari hemställs att anhåller attregeringen ger och länsbostadsnämnderna direktiv att se överlånebestämmelserna om tillämpningarna i vad gäller energiåtgärder ifastighetsbeståndet på det sätt som anförts i motionen, 632 av m. fl. (s) vari hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av lånebestämmelserangående uppvärmningssystem för bostadsbebyggelse, 835av m. fl. (c) vari föreslås att hemställer attregeringen tar initiativ till att i Svensk byggnorm införs ett krav om att allanyinstallerade ventilationssystem skall förses med effektiva värmeväxlare förvärmeåtervinning, 1445av () vari hemställs att hos regeringen begär sådanändring av bostadsförordningen (1979:30) att eldstadsvolymen inte bliravgörande för möjligheten till lån och bidrag vid övergång till vedeldning, dels de med anledning av proposition 1980/81:90väckta motionerna 1980/81: CU1980/81:37 4 7970 av m.fl. (s)vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att uttalar sig för (I) att vid beredningen i avfrågan om styrmedel för att underlätta den avsedda gasintroduktionen beaktar vad som framförts i motionen (såvitt avser lagen om allmänna fjärrvärmeanläggning ar; yrkandet i övrigt behandlas av näringsutskottet), 1973 av () vari hemställs alt riksdagenuttalar att lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar ändras så attden blir obligatorisk för distribution av hetvatten för uppvärmningsändamål, 7976 avOlof m.fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (II) att begär att regeringen lämnarförslag till om förändringar av byggnormen och införande av s. k. lågtempe- ratursystem, där så är lämpligt, 1983 av Per m. fl. (m) vari hemställs att riksdagenavslår proposition 1980/81:90 såvitt avser förslaget om särskilda villkor föranvändning av direktverkande elradiatorer i viss nytillkommande permanentbebyggelse, 1999 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är ifråga, föreslås att beslutar (41) att uttala sig för ett förbud mot direktverkandeelvärme i enlighet med vad som anförs i motionen och hos regeringen begäraåtgärder i enlighet därmed, samt dels de med anledning avproposition 1980/81:133 väckta motionerna 1980/81: 2031 av () vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett tillägg till högsta kostnadsbelopp för bostadslån i samband med nybyggnadav småhus med panna för fastbränsleeldning, 2081 av i m.fl. (c) vari hemställs att hos regeringen begär översyn avberäkningsmetoderna för låneunderlaget vid statlig bostadsbelåning, 2082 av () och GabrielRomanus (fp) vari hemställs att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts angående den långsiktiga målsättningen' föranvändningen av direktverkande elvärme i särskilt energisnåla bostadshus, 2083 av () vari föreslåsatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om undantag för särskilt energisnåla hus från förbudet motdirektverkande elvärme, 2084 av () vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att grunderna förenergisparstödet bör omprövas, 2085 av Per () variföreslås att antar det vid proposition 1980/81:133 fogade förslagettill lag om ändring i byggnadsstad- CU1980/81:37 5 gan och därvid som sin mening ger regeringen till kännaatt inte godkänner vad i propositionen (s. 38) anförts om vad somskall anses vara uppvärmningssnåla byggnader, 2087av m. fl. (c) vari hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom åtgärder för att minska års- och dygnsvariationen i vår elströmsanvändning, 2088 avLars m.fl. (vpk) vari hemställs 1. att riksdagenmed avslag på proposition 1980/81:133 i motsvarande delar uttalar sig för deninriktning och omfattning av energisparverksamheten i byggnader m. m. somanges i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagstiftning som krävs för genomförande av dei motionen ställda förslagen, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om de ökade ramar och anslag som erfordras för ettgenomförande av motionsförslagen. 3.1 Mål för energisparverksamheten i byggnader Regeringen föreslår i proposition133 att godkänner vad bostadsministern förordat om inriktningen ochomfattningen av energisparverksamheten. Bostadsministern förordar bl. a. att målet för sparandetskall formuleras så att riktpunkten är en nivå som motsvarar en minskning avden årliga energianvändningen i byggnadsbeståndet med ca brutto, varaven mindre del . Det anges att en förnyad omprövning av sparmåletbör ske i samband med den omprövning av det samlade energihushållningsprogrammetsom enligt förslaget i proposition 90 skall äga rum omkring . Häremot ställs motion 2088 (vpk) yrkande 1 vari föreslåsatt skall avslå proposition 133 i motsvarande delar och uttala sigför den inriktning och omfattning av energisparverksamheten i byggnader somanges i motionen. I vad gäller energisparmålet uttalas härvid attambitionsnivån bör ställas högre, dock utan att den exakta nivån anges. Utskottet ansluter sig till vad bostadsministern förordat.Civilutskottet betonar, i anslutning lill vad som anförts i yttrande CU1980/81:5 y, att de energianvändningsnivåer i form av intervall som anges iproposition 90 - och som behandlas av näringsutskottet- inte avsetts innebäraatt sparmålet som sådant frånfalls. Sparmålet och inte de redovisadeintervallsangivna användningsnivåerna bör vara utgångspunkt för de fortsattaåtgärderna på hushållningsområdet. Härvid måste också bostadsbeståndetsutveckling beaktas. En sänkning av energiåtgången i bostadssektorn till följdav att den av långtidsutredningen antagna utvecklingen inte fullföljs bör interäknas in som ett uppfyllande av sparmålet. 1* 1980/81. CU1980/81:37 6 Utskottet tillstyrker sålundaregeringens förslag om sparmålet och avstyrker motion 2088 (vpk) yrkande 1 imotsvarande delar. 3.2 Allmän inriktning av energisparandet ochenergihushållningen Regeringens förslag att riksdagengodkänner uttalanden om energisparstödets inriktning hänförs i första handtill bostadsministerns uttalanden om programinriktningen. Hon anför i denna delsammanfattningsvis att energisparverksamheten i byggnader bör bedrivas i tvåprogram - ett energihushållningsprogram som omfattar såväl enklare som meromfattande energisparåtgärder och ett konverteringsprogram som omfattaråtgärder för en övergång från i första hand olja till andra energislag. Underett övergångsskede bör enligt bostadsministern konverteringsprogrammet äveninnefatta övergång från olje- till elanvändning. En fortlöpande utvärdering och uppföljning av deföreslagna programmen avses ske. Energihushållningsdelegationen (EHD) ansvararenligt sina direktiv för detta. Den omprövning av energisparmålet som förordatsske omkring skall också avse inriktning och omfattning av konverteringsprogrammet. Utskottet har ingen erinran mot att verksamhetens allmännainriktning beskrivs i programtermer - något som inte anger en särskild typ avbudgetbehandling utan en anknytning till språkbruket i forskningssammanhang.Det är emellertid programmens sakliga innehåll och viljan att hävda dem somkommer att avgöra möjligheterna att nå det uppsatta sparmålet. Utskottettillstyrker regeringens förslag i sak i denna del och avstyrker motion 2088(vpk) yrkande 1 såvitt nu är i fråga. Enligt utskottets mening vore det emellertid såvälinformationsmässigt som språkligt mer korrekt att se på den totala verksamhetensom ett energihushållningsprogram, uppdelat på ett energisparprogram och ettkonverteringsprogram - konvertering sparar inte alltid energi men bidrar lämpligare hushållning med den energitillförsel som står till buds. Detta ärdock knappast en fråga för att ta ställning till. 3.3 Allmänna frågor om genomförandet behandlar (NU1980/81:60) bl. a. regeringens förslag till riktlinjer som rör inriktningen avstyrmedlen för 1980-talets energihushållning. Utgångspunkten anges varaprissättningen på energin. Därulöver bör tyngdpunkten ligga på rådgivning,utbildning och information, ekonomiskt stöd för sparåtgärder i befintligbebyggelse och stöd till introduktion m. m. av ny teknik. Även styrmedel avregleringskaraktär bör kunna användas när det gäller nya anläggningar.Restriktioner och förbud bör däremot enligt riktlinjerna användas med ytterstasparsamhet men kan dock bli aktuella . CU1980/81:37 7 Bostadsministern anför iproposition 133 (s. 20) att gällande riktlinjer för verksamheten även ifortsättningen bör vara vägledande: stimulans för fastighetsägarna att vidta iförsta hand de åtgärder som är mest samhällsekonomiskt lönsamma på ett sådantsätt att de aktivt bidrar till att utjämna svängningen i sysselsättningen. Honpreciserar i detta sammanhang något de konkreta formerna för verksamheten ochanger att denna bör baseras på fastighetsägarens intresse av att hålla nereenergikostnaderna som hans kunskaper om den egna fasfigheten tillvaratas.Kommunernas roll är att informera om lämpliga åtgärder samt bistå med tekniskbesiktning och rådgivning som underlag för fastighetsägarnasinvesteringsbeslut. Dessa riktlinjer måste enligt utskottets mening ses motbakgrund av och i samband med de utgångspunkter för det allmännaenergihushållningsprogrammet och de styrmedel för att genomföra detta somföreslås i proposifion 90 och som närmast ovan återgetls. I de allmänna sammanhangen har genom motion 2088 (vpk)yrkande 2 föreslagits att hos regeringen begär förslag till denlagstiftning som krävs för genomförande av de i motionen ställda förslagen -förslag som enligt vad ovan angetts i första hand innebär en ytterligare ökadom än opreciserad ambitionsnivå. Förslagen innebär också allmänna hänvisningartill att inriktningen av åtgärderna när det gäller bostäder, service m.m. bordebindas genom generella programuttalanden om samhällsstrukturen med betoning avplanmässiga, bostadspolitiska, trafikpolitiska och miljömässiga förhållanden. Det är enligt civilutskottets mening inte svårt attallmänt peka på möjliga energipoliliska vinster av strukturella ändringar inomskilda sektorer. Meningsfulla och i praktiken omsättbara ställningstagandenförutsätter emellertid att dessa fördelar i sak vägs mot motstående intresseninnan en riktlinje formuleras. Vissa av de sektorer som motionärerna berörfaller beslutsmässigt inom andra utskotts beredningsområden - vissa andrabehandlas av civilutskottet i andra sammanhang. Utskottet delar, som ovan anförts, meningen att viljan attuppnå ett mycket ambitiöst sparmål måste omsättas i konkreta beslut. Dessabeslut måste emellertid vara i sådan mening konkreta att de inte endasthänvisar till vikten av samhälleliga åtgärder och ensidiga fördelar frånenergisparsyn-punkt av skilda samhällsstrukturer. Med hänsyn därtill harutskottet inte funnit att uttalanden enligt mofionsförslaget kan leda fillgenomförbara åtgärder utan endast till mycket allmänna programmatiska deklarationereller fill hänvisningar om att skärpta och preciserde krav kan komma attställas av statsmakterna i framfiden. Motionsförslaget avstyrks därför. Bosladsministerns överväganden i dessa delar (s. 30) - motbakgrund av att tecken tyder på att energisparverksamheten inte ökar itillräcklig takt -utmynnar i bedömningen att målet bäst nås med nuvarandeansvarsfördelning mellan stat, kommun och fasfighetsägare. Hon förutsätterdock att - om energisparandet inte ökar tillräckligt - energihushållningsdelegafionen CU1980/81:37 8 analyserar och föreslår vilka förbättringar avstödsystemet som kan behöva vidtas samt, vid behov, utformar förslag tillkompletterande styrmedel och Stimulanser och belyser effekterna av dessa. Utskottet erinrar - även i detta sammanhang - om att detmycket ambitiösa målet för energisparandet accepteras i syfte att även reelltuppnås. Detta innebär att ett väsentligt ansvar, i enlighet med regeringensförslag, i dessa delar läggs på delegationen och i sista hand regeringen närdet gäller att möta tendenser som visar på att måluppfyllelsen framstår somosäker. Det innebär också ett konstaterande av att det inte råder delademeningar i fråga om att bedömningar bör göras fortlöpande så att ytterligareåtgärder kan inifieras vid behov. Utskottet konstaterar att det mot regeringens förslag idessa delar inte ställts något konkret alternativ som faller under utskottetsprövning. Regeringsförslaget lägger ett fortsatt ansvar på energihushållningsdelegafionen,det förordar en fortlöpande översyn och det förordar en mer generell översyn imitten . har med anledning av motion 2086 (s)föreslagit att begär att en parlamentarisk kommitté tillkallas meduppgift att ytterligare analysera vilka åtgärder som kan vidtas för attsäkra kärnkraftens avveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. Regeringenskall ha att utforma närmare direktiv. noterar att vid ettbifall till förslaget kommittén kan komma att filiföras uppgifter inom densektor av energihushållningsfrågorna som behandlas i detta betänkande. 3.4.1 planering m. m. Lagen om energiplaneringinnebär att kommunerna ålagts ett ansvar för att i sin planering-fysisk,ekonomisk eller specifikt verksamhetsanknuten - främja hushållningen medenergi samt verka för en säker och tillräcklig energitillförsel.Byggnadsstadgans 9 § anger att planeringen enligt byggnadslagstiftningen skallske med fillbörlig hänsyn fill bl. a. energihushållningens behov - hänsyn somi närmast motsvarande grad och specificerade genom normer skall beaktas ävenvid byggnadslovsprövningarna. Kommunernas väsentliga roll som informatörer,besiktningsansvariga och rådgivare visavi den enskilde fastighetsägaren harberörts ovan (3.3) i anslutning till uttalanden om vikten av att ta till varaoch stimulera fastighetsägarens intressen i detta avseende - och initiativ frånfastighetsägarens sida. Bostadsministern betonar (s. 27) vikten av att dekommunala insatserna inriktas på att ta till vara och stimulerafastighetsägarnas intresse att vidta åtgärder. Kommunala insatser bör ske i ettsamspel mellan staten och kommunerna. Det hänvisas till att frågan om sambandetmellan CU1980/81:37 9 energiplanering och den fysiska riksplaneringen övervägs,bl. a. i arbetet med en ny plan- och bygglag. Slutligen erinras om de förslag iproposition 90 som avser kommunala planer för att minska oljeanvändningen. Någotspecifikt förslag läggs inte fram i denna del. Diskjissionen om behovet av ytterligare styrmedel harredan tidigare förts även i termer om kommunernas roll - en diskussion som bl.a. utmynnat i energihushållningsdelegationens förslag att frågan om enenergihushållningslag bör utredas samt att det bör ske en regelbundenbesiktning av värmeanläggningar. Lagen skulle syfta till att öka och preciserakommunens skyldigheter och befogenheter. Några konkreta förslag har inte lagts fram från något hålli dessa sammanhang. 3.4.2 Besiktning och rådgivning I proposition 133 anförbostadsministern (s. 28) att ett eventuellt vikande intresse förenergisparandet i första hand bör motverkas med hjälp av förstärkta insatser ifråga om information, besiktning och rådgivning. Utskottet behandlar nedan frågan om besiktning som villkorför energi-sparstöd. Vad bosladsministern förordat (s. 33) om finansieringen avbesiktnings-och rådgivningsverksamheten föranleder inte någon erinran frånutskottets sida. 3.5 Uppvärmning av byggnader m. m. 1 proposifion 133 lämnas förslagfill lag om ändring i byggnadsstadgan (s. 2). Det innefattar en ändring i 44 a§ som ställer vissa krav på byggnader och på byggnaders uppvärmningssystem samtanger särskilda villkor för installation av direktverkande elvärme. Lagenföreslås träda i kraft den 1 januari 1983.- 3.5.2 Krav på uppvärmningssystem Enligt lagförslaget skall enbyggnads uppvärmningssystem i "skälig" utsträckning utformas så attdet utan omfattande ändringar kan användas för uppvärmning med skildaenergislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt. I sin motivering omskälighetskravet uttalar bostadsministern (s. 35-36) att lågtemperatursystemhar stora fördelar och att tillkommande vattenburna uppvärmningssystem därförnormalt bör dimensioneras för lågtemperatur. Hon anför vidare att del börkrävas att oljepannor som installeras vid nybyggnad av småhus skall varaförberedda för användning av CU1980/81:37 10 Bostadsministern noterar att de flestaoljepannor är förberedda för elanvändning. Kraven föreslås gälla sådana byggnader för stadigvarandebruk som innehåller bostads- eller arbetsrum. Fritidshus som utnyttjas stadigvarandeär undantagna. Enligt bostadsministern bör dock krav på åtgärder för att ökauppvärmningssystemets flexibilitet i befintlig bebyggelse endast kunnaaktualiseras när det i en byggnad görs sådana ändringar av någon betydelse somberör byggnadens uppvärmningssystem. I motion 1976 (s) yrkande 11 föreslås begära attregeringen lämnar förslag till om förändringar av byggnormenoch införande av s. k. lågtemperatursystem där så är lämpligt. En dimensionering av vattenburna uppvärmningssystem förlågtemperatur är en förutsättning för att flera nya energikällor, som solvärmeoch värmepumpar, skall kunna användas. Det är enligt utskottets mening därförnödvändigt att tillkommande vattenburna uppvärmningssystem dimensioneras förlågtemperatur. Också det föreslagna kravet på att oljepannor som installerasvid nybyggnad av småhus skall vara förberedda för användning av elenergi ärenligt utskottets mening nödvändigt för att skapa den eftersträvadeflexibiliteten. Mot bakgrund av att flertalet oljepannor ärförberedda på detta sätt torde kravet inte heller medföra några mera betydandemerkostnader. Utskottet tillstyrker det i proposition 133 framlagdalagförslaget i denna del. Därmed får också förslaget i motion 1976 yrkande 11om införande av s. k. lågtemperatursystem där så är lämpligt ansestillgodosett. 3.5.3 Krav på byggnader Det nämnda lagförslaget innefattarockså krav på att bostadsbyggnad med högst två lägenheter som i huvudsak skallvärmas upp med elenergi eller naturgas i skälig omfattning skall anordnas såatt ett byte till uppvärmning genom annat energislag underlättas. Härvid anförbostadsministern (s. 36-38) att det är väsentligt att nytillkommande småhus somhuvudsakligen skall värmas upp genom vattenburen elvärme förbereds på ettsådant sätt att skorsten och uppvärmningskomponenter i efterhand kaninstalleras förhållandevis enkelt. Enligt statsrådets mening bör det i dettaavseende vara tillräckligt om byggnadens planlösning är sådan att t. ex.skorsten eller värmepanna relafivt enkelt kan sättas in i efterhand. Samma kravföreslås också gälla för nytillkommande småhus som skall värmas upp meddirektel eller naturgas. Kraven på planlösning föreslås endast gälla småhus förpermanentboende som utnyttjas stadigvarande.