bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — Del innebär - om avtalenej ändras - att de statliga och kommunala arbetsgivarna skulle svara för enstörre kostnadsandel än f n. av de tjänstepensioner som stal och kommun skallbetala ul och sålunda få öka sina pensionsåtaganden kraftigt. Detta fårkonsekvenser för staten och kommunerna. Ulskollel förulsäller all dessa frågorblir föremål för överläggningar mellan berörda parter. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande studerarden valda metodens effekter i ett längre perspektiv. Det blir då naturligt attbeakta den sannolika ekonomiska utvecklingen i vårt land . Delär den ekonomiska tillväxten och näringslivets utbyggnad som ytterst blirbestämmande för möjligheten att tillförsäkra pensionärerna en rimlig standard. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetförslaget om ändrade principer för beräkning av basbeloppet. På finansulskottels vägnar ERICENLUND Närvarande: (), (). (), (). (), RolfRämgård (c), (), (), (),(), (), () och (). , , , . och (alla s) anseratt utskoltels yttrande borl ha följande lydelse: 1 den socialdemokratiska motionen71 redovisas några av de grundläggande krav som måste vara uppfyllda närriksdagen föreläggs en proposition av regeringen. Förslagen skall vara klart och ordenfiigt redovisade tillinnebörd och konsekvenser. Det skall vara möjligt för alt bedöma detsakliga innehållet. Kostnadsberäkningen måste redovisas så att de kan härledasoch följas. Dessa krav är särskilt viktiga att uppfylla när del gäller rege- SnJ1980/81:14 69 ringsförslag som förs fram i en proposition utan atttidigare ha varit föremål för ulredning och remissbehandling. Regeringens förslag till ändring av principerna förberäkning av basbelopp redovisas i propositionen på flera ställen. Den mestutföriiga redovisningen görs i bilaga 6, Ekonomidepartementel, där förslagetägnas tre (!) På övriga ställen i propositionen görs endastsammanfattningar av förslaget och hänvisningar till den nu nämnda bilagan. Detre sidorna i bilaga 6 disponeras så all en sida beskriver den nuvarandeordningen. Därefter redovisas på en dryg sida tre motiv för all ändra nuvarandeprinciper. Slutligen ägnas en knapp sida lill alt beskriva själva förslagetlill ändring av en index som skall ligga lill grund för beräkningen av basbeloppet. Belräffande förslagels effekter sägs endast altförändringarna i första hand påverkar folkpensioner, ATP-pensioner,delpensioner, studiemedel och bidragsförskott. Därutöver, sägs det ipropositionen, påverkas en del mera begränsade utgiftsområden. Därefter angesden totala besparingseffekten. Enligl statistisk årsbok uppgår antalet folk- ochATP-pensionärer lill 1,8 miljoner, delpensionärerna lill 50000, barn medbidragsförskott lill ca 220000 och studiemedelstagarna till 130000.Konsekvenserna för dessa över två miljoner människor berörs inle med ett ord ipropositionen. Vilka får högre eller lägre förmåner om förslaget genomförs? Hurstora blir effekterna, när slår de, etc? Utskottet anser att det sätt på vilket regeringen presenteratförslaget saknar motstycke. Del är ett uttryck för nonchalans mol denlagstiftande församlingen och medborgarna. Förslaget faller enligl utskoltelsmening helt utanför den praxis i arbetsfördelning som rått mellan denexekutiva och den lagstiftande makten. Beslutsunderlag skall tillhandahållasav regeringen. Något sådant föreligger enligt utskottets mening inle. Det kanrent av ifrågasättas om inte förslaget är grundlagsstridigt. Regeringen harinte inhämtat yttranden från berörda myndigheter. Ej heller har berördasammanslutningar eller enskilda getts tillfälle att yttra sig över förslagetsåsom föreskrivs i regeringsformen. beredningsorgan, i detta fallsocialförsäkringsutskotlet, har tvingats skicka propositionen på remiss (! )lill några av regeringen underställda organ (ochstatistiska centralbyrån) samt lill löntagarorganisationerna vars medlemmar ihög grad berörs av förslaget. Intrycket av alt regeringen har betraktat förslaget endastsom en teknisk fråga förstärks av att besparingseffekten av förslaget redovisasav ekonomidepartementel i stället för under de huvudtitlar som direkt berörs.Regeringen visar genom sitt agerande och i sin presentation av förslaget inte i lid insett vilka konsekvenser förslaget får. Detta vittnar inteenbart om en nonchalans utan även om en inkompetent handläggning inomregeringskansliet. SfU 1980/81:14 70 Utskottet vill efter all här ha redovisat sin synpå handläggningen av förslaget även kommentera förslagels motiv och innehåll. Statsministernpåslår i inledningen till propositionen alt en huvudpunkt i regeringensspararbele har varit all skydda de mest utsatta. I vissa fall har inga ingreppalls gjorts, anför statsministern. Som exempel pä detta nämner han dehandikappade. Utskottet ser sig med anledning härav föranlåtet att påpeka attförtidspensioner, sjukbidrag, handikappersättning och barntillägg är förmånersom utgår lill handikappade och är knutna lill basbeloppet. Det kan isammanhanget nämnas all handikappade ofta erhåller handikappersättning förmerulgifler för egen bil, då de inle kan utnyttja allmännakommunikationsmedel. Bensinkostnaden är ofta den största utgiftsposten fördessa personer. Eftersom förslaget innebär att någon kompensation inte skallutgå för höjda energipriser efter innebär delta alt dehandikappade drabbas särskilt hårt. Ettmotiv som framhålles i propositionen för all ändra på beräkningen avbasbeloppet är alt pensionärskollektivets inkomster ökat mycket kraftigt, med50% , som löntagarnas inkomster ökat betydligt långsammare.Det antyds att en urholkning av pensionsförmånerna skulle skapa större rättvisamellan löntagare och pensionärer. Utskottet anser alt beskrivningen ipropositionen är direkt vilseledande. Pensionärskollektivels inkomstökningförklaras lill den helt övervägande delen av att antalet pensionärer ökatmyckel kraftigt, bl.a. beroende på sänkt pensionsålder och delpensionsreformen.Dessutom har antalet ATP-pensionärer med högre inkomster blivit fler, vilketdrar upp medelinkomsten. Med undanlag för de pensionärer som fåttpensionstillskott har standardökningen helt Uteblivit för den enskildepensionären. Denekonomiska lillväxlen har varit svag . Detta får emellertid intevara en målsättning för den framlida ekonomiska politiken och användas somargument för att de sämst ställda grupperna i samhället skall acceptera enstandardsänkning. En förulsällning för all samhället skall fungera är att intespänningarna mellan olika grupper växer. Del går inte alt upprätthållaarbetsvilja och en strävan till att höja levnadsstandarden om inle samhälletutvecklas i harmoni och i varje fall de sämst ställda får behålla sin standard. Beskrivningeni propositionen av förändringarna i beräkningen av basbeloppet är på flerasätt vilseledande. Man argumenterar att oljeprishöjningarna är kostnader somhela samhället måste vara med och bära och som vi inle kan kompensera oss för.Oljeprishöjningarna har lett lill alt det s.k. bytesförhållandet, dvs.relationen mellan export- och importpriser, försämrats. Detta leder emellertidinle lill att även oljeprishöjningar som är lägre än höjningarna på andra varormåste medföra standardsänkningar för pensionärerna. En sådan sänkning avrelativpriserna på olja skulle innebära en för den svenska ekonomin ochutrikeshandeln mycket gynnsam utveckling. Del skulle i hög grad underlättamöjligheterna att öka standardtillväxten som pensionärerna enligt förslagetinle skulle få del av. SfU 1980/81:14 71 konsekvensav resonemanget i propositionen skulle ha varit att oljepriserna helt lyftesur indexen. Den av regeringen valda lösningen, som alltså inte är en naturligföljd av argumenteringen, vittnar i stället om all regeringens främsta avsiktvarit alt sänka pensionärernas standard, inte att de i samhällssolidaritelensanda skulle bära sin andel av de höjda oljekoslna-derna. Regeringens avsikterframstår än tydligare när det av den praktiska utformningen av förslagetframgår all pensionärerna inle heller skall få kompensation för höjda priser påelström och hushållsgas. Intrycketav att regeringen försökt vilseleda både och allmänheten förstärksav att del i propositionen inte finns någon som helst ansats alt redovisa defaktiska effekterna av den nya ordningen. Det hade enligt ulskotlels meningvarit naturligt och i enlighel med god praxis att man hade redovisat de skildamöjligheter som finns för att begränsa energiprisernas genomslag påbasbeloppets utveckling och genom exempel sökt belysa de olika effekterna. Allregeringen i stället försökt dölja effekterna av förslaget framgår av detfaktum att man inle någonslans i propositionen säger något om vad konsekvensenblir för den enskilde pensionären. Det talas allmänt om förändringar och om allbasbelopp och index påverkas. Huruvida förändringarna innebär minskningar ellerökningar för den enskilde individen framgår inte någonstans i propositionen. mening är del angeläget all i varje fall inför sittställningstagande till förslaget något försöker belysa de konsekvenser somförslaget i propositionen skulle få. En utgångspunkt för en sådan belysningskulle kunna vara att redovisa vilka konsekvenserna av förslaget skulle hablivit om det införts tidigare, säg under 1970-talel. Utifrån dettahistoriska material är det möjligt alt bedöma rimligheten i olika antagandenför framtiden. Utskottet har därför låtit ekonomidepartementet ochkonjunkturinstitutet utföra vissa beräkningar för perioden ochframåt. Itabell 1 redovisas den årliga utvecklingen enligl olika prisindexserier förperioden lill och med . Ökningslalen avserutvecklingen under loppet av året, dvs. det närmast föregåendeåret lill december beräkningsårel. Procentuella förändringar för olikaprisindexserier 1980 (från dec. mellan (3) och (2) -1-0,8 SfU 1980/81:14 72 I kolumn (2) redovisas utvecklingen avkonsumenlprisindex (KPI), dvs. den index som ligger till grund för beräkningenav del nuvarande basbeloppet. Denföreslagna korrigeringen för ändrade energipriser skall gå lill så altenergipriserna i fortsättningen beräknas som om de var oförändrade jämfört medi . De vägs in med sin andel av konsumtionen. Del betyder all denför ändrade energipriser justerade indexen i framliden kommer att ökalångsammare än konsumentprisindex så länge energipriserna ökar i nominellatal. Försl när dessa sjunker i nominella tal kommer konsumentprisindex att visaen långsammare ökningstakt än den för ändrade energipriser justerade indexen. Förslageti propositionen innebär alt konsumenlprisindex också skall korrigeras medavdrag för indirekta skatter, tullar och avgifter samt med tillägg försubventioner. Det är den s.k. nettoprisindex, som kan sägas mäta förändringar iden nettointäkt per styck som producenten får för de saluförda varorna ochtjänsterna. I kolumn (3) i tabell I framgår de årliga ökningarna avkonsumentpriserna korrigerade för indirekta skaller, tullar, avgifter,subventioner och ändrade energipriser på det säll som föreslås i propositionen.Om de ändrade principerna för beräkning av basbelopp trätt i kraft från och medår 1973 skulle ökningen enligt den justerade indexen första året varit 2,9procentenheter mindre än ökningen enligt konsumenlprisindex. Under periodenfrån lill skulle den korrigerade indexen hautvecklats i ungefär samma takt som konsumentprisindex gjorde. Det innebär atteffekterna på pensionerna i stort sett skulle ha varit desamma om den justeradeindexen använts i stället för konsumenlprisindex som underlag förbasbeloppsberäkningen. Det är således tveksamt om man valt rätt metod utifrånde syften man angett, nämligen att göra besparingar. Detta vittnar enligtutskottet om hur illa förberett förslaget är. Införriksdagens ställningslagande lill förslaget om ändrad beräkning av underlagetför fastställande av basbeloppel har utskottet gjort vissa beräkningar av vadeffekterna kan väntas bli om förslaget genomförs. En utgångspunkt för allbedöma dessa effekter är att försöka ange hur den av regeringen föreslagnaindexen kan komma att utvecklas i framliden i förhållande tillkonsumenlprisindex. Denförsta frågan som därvid inställer sig är hur stor andel som energikonsumtionenkommer att utgöra av den totala konsumtionen. har de svenska hushållenfått avsätta en växande andel av sin totala konsumtion för konsumtion avenergi. var energikonsumtionen (som den definieras i propositionen)6,av totala konsumtionen (enligl KPI). uppgår andelenenergikonsumtion lill 9,. Del torde vara realistiskt all räkna med en visshöjning av relativpriserna för oljan åren framöver. Del kan vidare hållas försannolikt att energikonsumtionen kommer alt hålla jämna steg medkonsumlionsulvecklingen i övrigt, även SfU 1980/81:14 73 omen viss omfördelning av energikonsumtion mot en mindre andel olje-konsumiionmåste ses som eftersträvansvärd. Antarman alt energipriserna och nettopriserna kommer all utvecklas i samma takt somkonsumentpriserna kommer del justerade indexvärdet, beräknatmed nuvarande vikt för energikonsumtionen, all öka av prisökningenenligt konsumenlprisindex. Del betyder vid en anlagen ökning avkonsumentpriserna om att det justerade indexvärdet ligger lägre än indextalel för konsumentprisindex. kan skillnadenberäknas lill . Omenergipriserna ökar som övriga konsumentpriser ökar ,så kommer konsumenlprisindex all öka med 10,. Del nya basbeloppetskulle i delta exempel öka . Del innebär alt skillnaden mellan delgamla och det nya basbeloppet skulle vara och knappt 13 %efter tio år. Relationenmellan nettoprisindex och konsumentprisindex kommer all få en avgörande betydelse för hur den nya föreslagna prisindexen kommer att utvecklas. Del framgår av regeringens sparplan alt man avser all sänka subveniion,sgraden i konsumentpriserna. Detta medför att nettopriserna kommer alt öka långsammare än konsumentpriserna. Del blir också resul tatet om de indirekta skatterna höjs. Antas exempelvis alt skillnaden mellan nettopriser och konsumentpriser skulle uppgå till en procentenhet från en anlagen konsumentprisökning på så skulle det juste rade indextalel vara lägre än motsvarande tal för konsumenlprisindex. skulle skillnaden uppgå lill . Allt under förutsättning all energipriserna utvecklas i samma takt som konsu mentpriserna i övrigt. Skulle relativpriset för energi öka blir skillnaderna än större. Omden för pensionärerna ofördelaktiga utvecklingen skulle inträffa allrelativpriset på energi stiger som de indirekta skatterna ökar ochsubventionsgraden avlar, kommer urholkningen av pensionsvärdel alt ske ännusnabbare. Om energipriserna exempelvis ökar och övriga konsumentprisermed kommer KPI att öka med 10,. Den justerade indexen skulle öka medendast om nettopriserna ökar en procentenhet långsammare än övriga konsumentpriser.Skillnaden mellan de båda indexserierna skulle vara och efter10 år . Andelen energikonsumtion har antagits vara , . Omdenna andel skulle öka skulle skillnaden bli ännu större. 1de nu redovisade exemplen har effekten på det justerade prisindexet beräknats.Med olika rimliga anlaganden för energiprisernas, de indirekta skatternas ochsubventionernas ulveckling kommer ökningen enligt denföreslagna indexberäkningen att bli betydligt mindre än enligtkonsumentprisindex. Vilka blir då de allmänna ekonomiska konsekvenserna av attvärdesäkringen försämras? Ekonomiministern påslår alt den torde i första handpåverka folkpensioner. SfU1980/81:14 74 sioner, studiemedel och bidragsförskott. Som framgår avmotion 71 drabbar förändringen av basbeloppel ett långt större antal förmånerfrån rättshjälpen till handikappersättningen och yrkesskadelivränlorna. Delfinns ell 40'lal olika författningar som berörs av att basbeloppsberäkningenändras. Dessutom används basbeloppel även utanför lagstiftningen i många försäkringsavtaloch i andra privala avtal. Det är enligl ulskoltels mening helt uteslutet allriksdagen ulan föregående ulredning och på delta nästan slumpartade sätt ändrarinnehållet i olika civilrätlsliga avtal. Nuvarande regler i ATP-systemet är avsedda alt ge enpensionär en inkomsl som motsvarar sammanlagt av den inkomst han hadeföre pensioneringen. Effekten av regeringens förslag om ändrad basbeloppsberäkningblir en successiv sänkning av kompensationsnivån inom ATP-systemet. Den meslkännbara effekten uppstår för en person med inkomster motsvarande inkomstlaket(dvs. 7,5 gånger basbeloppet) och som skall pensioneras nu och som fältpensionen beräknad enligt nuvarande regler för basbeloppet. Den personen får ensuccessivt sänkt standard. Framtida pensionärer som ännu ej nått upp tillinkomstlaket kommer genom alt basbeloppet urholkas även vid en oförändradrealinkomsl all få allt fler ATP-poäng. Verkningarna av regeringens förslagblir således olika för individerna i ATP-systemel. De som är pensionärereller har kort lid kvar lill pensioneringen kommer all bli sämre ställda än desom skall tjäna in ATP-poäng i framliden. Delta ändrar hela ATP-syslemelsinnebörd. Detta är effekter som enligl utskottets mening borde ha belysts ochutretts närmare innan förslaget förelades . Personer som f. n. inte är berättigade till ATP-poängkommer att kunna få det genom att den nedre gränsen sänks. Systemet kommersåledes att utvidgas till att omfatta allt fler personer. Delsamma gäller försjukförsäkringen och en rad andra sociala förmåner. Delta minskarbesparingseffekten på . anför i ett remissyttrande lillsocialförsäkringsutskotlet att på kort sikt torde den samlade effekten bli altkostnaderna minskar men i del långa loppet är bilden ganska oklar. Dessakonsekvenser på nämns inte i propositionen trots att det måsteanses vara en relevant faktor sett ur besparingssynpunkl. Allt delta vittnarenligl ulskollel om alt förslaget är illa genomtänkt. Omläggningen av värdesäkringen får betydande konsekvenserför relationerna mellan den allmänna ijänslepensioneringen och ijänstepensione-ringeni stal och kommun. Det finns risk för all systemet skapar betydandeinkomstskillnader. De statliga och kommunala pensionerna är reglerade i avtalsom inte utan vidare kan ändras. Dessa frågor borde enligt utskoltels meningklariäggas innan beslut om ändringar fallas. Förslaget påverkar även statensoch kommunernas pensionsutbelalningar och kan därigenom reducerabesparingseffekten. Regeringensi hast ihopkomna förslag har skapat en utomordentligt SfU 1980/81:14 75 allvarligsituation i svensk politik. Del är nu ATP infördes. Del skeddeefter hårda politiska strider. Del har emellertid växt upp en trygg förvissningbland löntagare alt pensionsreformen stod fast. all den vilade på enutbredd enighet inle bara bland folkel ulan också i . Dettahar visat sig vara en illusion. Regeringens förslag som inte föregåtts avutredning och remissbehandling har presenterats som en teknisk ändring avberäkningsunderlaget för basbeloppel. Ändringen slår sönder den värdesäkringsom var huvudanledningen lill alt de svenska lönlagarna valde den allmännaIjänslepensioneringen för att klara sin ålderslrygghel. Del syslem man betalatavgifter för skulle brytas sönder om förslaget genomfördes. Förslagetär enligt utskottet illa genomtänkt, det har en rad orimliga konsekvenser ochframför allt är del ett svek både mol pensionärerna och löntagarna i det härlandet. Meddet anförda vill utskottet avstyrka förslaget lill ändrad basbeloppsberäkning. SfU1980/81:14 76 yttrande 1980/81:3 y omändrade principer för beräkning av prisindex vid fastställande av basbelopp harbeslutat inhämta skatteutskottets yttrande över proposition 1980/81:20 ornbesparingar i statsverksamheten m.m. såvitt avser ell i bilaga 4 framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring jämteeventuella motionsyrkanden i anslutning härtill. I två motioner, 1980/81: 75 avSven Aspling m. fl. (s) och 1980/81: 103 av m. fl. (vpk), haryrkats avslag på propositionen i denna del. Basbeloppel beräknas f. n. med ledning av ell"jämförelsetal", som bestäms på grundval av konsumenlprisindex. Nyttbasbelopp beräknas när det allmänna prislägel ändrats med minst tre procentefter närmast föregående ändring av basbeloppel. Förslaget i propositionen innebär att jämförelsetaletliksom nu skall följa ändringarna i det allmänna prisläget. Vid beräkning avbasbeloppet skall emellertid efter bortses från indirekta skatter,tullar, avgifter och förändringar i energipriser samt tillägg göras försubventioner. Den nya index motsvarar nuvarande nettoprisindex med den kompletteringenatt man i fortsättningen också skall bortse från förändringar i energipriser. Skattesystemet är i vissa delar indexregleral. a. skatteskalorna, som bestäms med utgångspunkt i en basenhet.Denna enhet berörs inle av det nu aktuella förslaget men skall enligt förslag iproposition 1980/81: 50 ändras i överensstämmelse med de principer som nuföreslås i fråga om basbeloppet. Basbeloppels storlek påverkar däremot direkt vissa andraregler vid beskattningen. Delta gäller bl. a existensminimum, avdrag förpensionsförsäkringspremier och beräkning av arvsskatt i vissa fall. Effekterna av den föreslagna index kan på kort sikt antasbli marginella. Effekterna på är svåra all bedöma, eftersom den nyaindex i vissa fall ökar snabbare och i andra fall långsammare änkonsumentprisindex. Osäkerheten beror bl. a på energiprisernas utveckling iframtiden och på vilka politiska beslut som kommer att las i fråga om indirektaskatter och subventioner. Skattereglerna är föremål för en fortlöpande omprövning,och effekterna av index är givetvis en av de faktorer som måste beaktas i detsammanhanget. Mot den bakgrunden anser utskottet sig, från de synpunkterutskottet har att SfU1980/81:14 77 företräda, kunna förorda att socialförsäkringsutskottettillstyrker bifall lill propositionen och således avstyrker motionerna imotsvarande del. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), förste vice talmannen (),i (s), (), (), (), (), (), ()*, AnitaJohansson (s), Bo Söderslen (s) och i (c)*. * Ej närvarande vid yttrandets justering. , iHofors, , , , och (alla s) anser all del avsnitt av utskottets yttrande som börjar med"Skattesystemet är" och slutar med "motsvarande del" bortha följande lydelse: Frågan om principerna för basbeloppets beräkning är avvital betydelse för stora befolkningsgrupper. Det är enligl utskottets meningdärför anmärkningsvärt all den i motionen aktualiserade frågan om nyttprisindex inte varit föremål för ulredning och remissbehandling. Såvilt utskottet kan bedöma innebär förslaget ipropositionen en urholkning av vårt nuvarande värdesäkringssystem som - i varjefall -måste få klart negativa konsekvenser även på skatteområdet.Ulskollel tänker härvid särskilt på alt storleken av existensminimum bestämsmed utgångspunkt i basbeloppet och all utrymmet för avdragsräll i fråga ompensionsförsäkringspremier i kommunalskattelagen är beroende av storleken avdetta belopp. Mot den bakgrunden kan utskottet - från de synpunkterutskottet har att företräda - inte acceptera en devalvering av basbeloppel ienlighel med förslaget i propositionen. Enligt ulskotlels mening bör såledessocialförsäkringsulskotlet avstyrka bifall till detta förslag och tillstyrkabifall lill motionerna i motsvarande del. SfU1980/81:14 78 1980/81:3 y över proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m. m., såvitt avser ett i bilaga 4 framlagt förslag till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, jämte motioner Socialförsäkringsutskoltet harbeslutat inhämta lagulskoUels yttrande över proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten, m.m.. såvitt avser ett i bilaga 4() framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962: 381)om allmän försäkring jämte eventuella motionsyrkanden i anslutning härtill. Med anledning av propositionen har väckts bl. a. motion1980/81:75 av m.fl. (s) och motion 1980/81:103 av . (vpk). I båda motionerna yrkas, såvitt nu är i fråga, avslag på förslagettill ändring i lagen om allmän försäkring (yrkande I i båda motionerna). Lagulskoltelfår anföra följande. I 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring föreskrivs allpensioner och andra sociala förmåner som utgår enligl lagen skall beräknas medledning av ett basbelopp.