bet · G401UbU12 · 1980-12-31 00:00:00 — Ennedläggning av kemistlinjen skulle vidare enligt motionärerna innebära att densamverkan i utbildningen och i forsknings- och utvecklingsarbetet som inlettsmellan högskolan och näringslivet i på bl. a. de kemiska ochprocesstekniska områdena försvåras. Utbildningen har också enligt motionärernabetydelse för samarbetet med i och för det mittnordiskasamarbetet. Antalet studerande pä de naturvetenskapliga utbildningarna igymnasieskolan ökar inom regionen och rekryteringen till utbildningen kandärigenom förbättras. Utvecklingen av den kemiska industrin inom regionenförväntas öka efterfrågan på utbildade. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det av fleraskäl är viktigt att högskolan i /t. v. får behållakemistutbildningen. Utskottet anser att i stället dimensioneringen avfritidspedagogutbildningen där bör minskas. En reducering avantagningskapaciteten för denna linje bör göras motsvarande omfattningen av denkommunala fritidspedagogutbildningen i , vilken avses bliförstatligad / UbU1980/81:12 20 Besparingen kan därmed beräknas uppgå till minst sammabelopp som i propositionen upptagits som besparing för kemistlinjen angivnabudgetår. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av proposition1980/81:20 och motion 1980/81:67 som sin mening ge regeringen till känna. Föredraganden räknar vidare med enbesparing om . genom att matematikerlinjen vid högskolan i meden planeringsram om 15 studerande läggs ner. I motion 1980/81:52 föreslås att propositionens förslag idenna del avslås, eftersom utbildningen i fråga har stor betydelse både förhögskolan och för den omgivande regionen. Samma skäl för bevarande av matematikerlinjenåberopas i motion 1980/81:70, i vilken andra besparingsmöjligheter, nämligenen minskad dimensionering av förskollärarlinjen, anvisas. Även såvitt avser högskolan i anser utskottet detangeläget att en bas för den matematisk-naturvetenskapliga utbildningen finnskvar där t. v. Antagning till matematikeriinjen i skall därför ske /82. 1 stället bör en minskning av dimensioneringen avförskollärarlinjen göras vid högskolan så att besparingen för budgetåret1981/82 kan uppgå till i huvudsak det belopp som angetts som besparing förmatematikerlinjen. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att det ärangeläget att dimensioneringen av förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjenses över och att därvid skillnaderna mellan utbildningskapacitet och arbetsmarknadsbehovinom de olika regionerna uppmärksammas. Dimensioneringen av utbildningarna börbl. a. grundas på en bedömning av det antal tjänster som kommunerna kanförväntas inrätta för förskollärare och fritidspedagoger . Vad utskottet nu anfört bör med anledning avproposition 1980/81:20 och motion 1980/81:52 samt med bifall till motion1980/81:70 som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet har inget att erinra motde föreslagna minskningarna av planeringsramarna för kemistlinjcn ochmatematikerlinjen vid högskolan i . 1 detta sammanhang behandlarutskottet yrkande 27 i motion 1980/81: 72 om utredning av den tekniskautbildningen inom högskolan. Motiven till yrkandet återfinns i motion1980/81:71. Där anförs att en systematisk genomgäng av den tekniskautbildningen bör komma till stånd för att bl. a höja kvaliteten på utbildningenoch se till att utbildningen svarar mot yrkeslivets krav. Möjligheterna att gede tekniska utbildningarna inslag från andra utbildningsområden, somarbetsrätt, arbetsvetenskap, ekonomi, juridik och språk, bör enligtmotionärerna övervägas. Åtgärder för att skapa specialistutbildningar av högkvalitet bör enligt motionen också prövas. Utskottettog vid föregående ställning till ett liknande motions- UbU1980/81:12 21 yrkande (mot. 1979/80: 521, yrk. 16, UbU 1979/80:27 s.10-11, rskr 1979/ 80:291). Utskottet uttalade därvid bl. a. att det ankommer påUHÄ att ta initiativ till översyner av utbildningslinjer och att det ocksåpågår ett omfattande utvecklingsarbete inom flera civilingenjörsutbildningar.Frågan om specialistutbildningar hade enligt utskottet samband med det utredningsarbetesom bedrivs inom UHÄ om etappavgångar i forskarutbildningen. Med hänvisninghärtill avslogs det då aktuella motionsyrkandet. Utskottet har ingentingytterligare att anföra i frågan utan föreslår att avslår motion1980/81:72 yrkande 27. 1 proposition 1980/81:20 föreslåsatt 30 nybörjarplatser pä samhällsplanerarlinjen vid i in, vilket innebär nedläggning av utbildningen vid där. 1 motion 1980/81: 94 framhålls att en nedläggning avsamhällsplanerarlinjen kommer att få negativa effekter på flera områden.Spareffekter bör enligt motionärerna kunna uppnås på annat sätt. t. ex. genomsamplanering med annan linjeutbildning eller genom indragning avutbildningsplatser på andra linjer. Detta föreslås som sin mening geregeringen till känna. UHÄ har i anslagsframställningen för /82 pågrundval av ett utredningsförslag från den s.k. AU-gruppen (UHÄ-rapport1979:25) föreslagit en ny linjeorganisation som berör stora delar avutbildningsutbudet inom sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken. UHÄ föreslår bl.a. att samhällsplanerarlinjen, utom såvittavser den utbildning som ges vid i , sammanförs medförvaltningslinjen och linjen för offentlig förvaltning till en ny allmänutbildningslinje, förvaltningslinjen. Förslagen bereds f. n. i regeringskansliet.Utbildningskapaciteten på samhällsplanerarlinjen vid i inte varit fullt utnyttjad. Utskottet haringenting att erinra mot propositionens förslag i denna del och föreslår därföratt avslår motion 1980/81: 94. Föredraganden föreslår vidare attsekreterarlinjen läggs ner vid samtliga högskoleenheter där den finns f. n.Denna linje berörs också av det i det föregående nämnda utredningsförslaget.UHÄ har föreslagit att sekreterar-utbildningen läggs ner somhögskoleutbildning, bl. a. med hänsyn till alt motsvarande utbildning återfinnsinom gymnasieskolan. Vid vissa högskoleenheter har en utveckling av linjenskett som gett den delvis nytt innehåll och därmed också bidragit till allutbildningen fått en mera högskolemässig karaktär. Antagningsplatserna har päflertalet orter inte kunnat fyllas. Utskottet har inget att erinra mot attsekreterarlinjen läggs ner. Utskottet anser det emellertid värdefullt attutbildning som innebär en vidareutveckling av linjen kan etableras i andraformer, t. ex. som etappavgång inom befintliga eller nya linjer. Med detanförda godkänner utskottet föredragandens förslag i denna del. 3 1980/81. UbU1980/81:12 22 Utskottet har inget att erinra motde förslag som förelagts beträffande planeringsramarna förbiologlinjen och för tolk-, psykolog- och juristlinjerna samt för kultur- ochkommunikationslinjen. I propositionen föreslås vidareförändringar beträffande speciallärarutbildningen. Föredragande statsrådet anför att beslut medanledning av proposition 1975/76:39 om skolans inre arbete m.m. (UbU1975/76:30. rskr 1975/76: 367) markerar en förändring av den specialpedagogisktutbildade lärarens arbetsuppgifter. Enligt föredraganden är speciallärarutbildningeni dag inte relevant i förhållande till de arbetsuppgifter som enspecialpedagogiskt utbildad lärare i normalfallet har. Utbildningen bör därföri större utsträckning än nu inriktas på de svårigheter som möter låraren vidfullgörande av specialundervisning inom arbetsenhetens eller klassens ram igrundskolan och gymnasieskolan. I huvudsak, heter det i propositionen, tordedet röra sig om undervisning av elever med läs- och skrivsvårigheter, matematiksvårigheteroch/eller anpassningsstörningar. Den nuvarande speciallärarutbildningen på grenI om 40 poäng behandlar dessa problemområden som en del av ett större komplex.Föredraganden anser det vara möjligt att i mer koncentrerad form lägga huvudvikteni utbildningen på de uppräknade områdena. En sådan utbildning bör kunnages inom ramen för en kurs om 20 poäng eller två kurser om 10 poäng. Det finns enligt propositionen inom särskolan ochgrundskolan behov av särskilt utbildade lärare som kan ta hand om elever meduttalade svårigheter. Delta utbildningsbehov anses böra tillgodoses genom enpåbyggnad om ytterligare 20 poäng som fogas till nämnda kurs om 20 poäng. Delbör vara möjligt, och i ett initialt skede lämpligt för att säkerställa tillgångenpå sådana specialister, att denna utbildning om sammanlagt 40 poäng genomgås ien följd. I ett längre tidsperspektiv bör även denna avslutande utbildning om20 poäng kunna organiseras i kurser om 10 poäng och med möjligheter till såvälheltidsstudier som deltidsstudier. I propositionen räknas t. v. med oförändrad planeringsramom 936 nybörjarplatser för speciallärarutbildning på gren 1 om 20 poäng.Vidare räknas med en planeringsram om 180 platser för den fortsattaspeciallärarutbildningen på gren 1 om ytteriigare 20 poäng. Antagning till densärskilda decentraliserade speciallärarutbildningen på gren 1 som anordnasutanför planeringsramen och som omfattar 168 platser bör enligt propositionenupphöra efter /81. Den nya utbildningen bör enligt propositionen anordnasfr.o.m. Enligt motion 1980/81:72 (yrkandena 19 och 20) börspeciallärarutbildningen inte brytas ut ur lärarutbildningsutredningens (LUT)samlade förslag och behandlas separat. Motionärerna säger sig vara införstådda UbU1980/81:12 23 med att speciallärarutbildningen kan behöva ses över ochförändras. 1 avvaktan på en sådan översyn, som enligt motionärerna bör ske isamband med behandlingen av LUT:s förslag, föreslås att någon antagning tillspeciallärarutbildningens gren I inte görs /82. Med ett ställningstagandetill LUT:s förslag och därmed också till den framtidaspeciallärarutbildningen anses speciallärarutbildning kunna återupptas i förändradform . 1 motion 1980/81:60 (yrkande 2) begärs att den särskildadecentraliserade speciallärarutbildningen skall behållas i . LUT har kortfattat skisserat en tänkt framtidaspeciallärarutbildning i betänkandet (SOU 1978:86 s. 286-292) Lärare för skolai utveckling. Betänkandet förutsätter i denna del ytterligare utredningsarbeteinnan det kan resultera i konkreta förslag. Det finns enligt utskottetsuppfattning inte något samband mellan å ena sidan en eventuellreform av den grundläggande lärarutbildningen och å andra sidan en omläggningav spe-ciallärutbildningen. Studerande som genomgår en reformerad grundläggandelärarutbildning skulle utexamineras först ochefter tidigast lärartjänstgöring påbörja speciallärarutbildningomkring . Härtill kommer det förhällandet att speciallärarutbildninginte i första hand bygger pä utbildningsinnehållet i de grundläggandelärarutbildningarna utan på deltagarnas egna erfarenheter som lärare. Motionärernas förslag att inte göra någon antagning tillspeciallärarutbildning /82 innebär bortfall av utbildningoch får som konsekvens att skolväsendet går miste om ca I 000 utbildadespeciallärare. Vidare skulle de högskolelärare som medverkar ispeciallärarutbildning få sysselsättningssvårigheter framför allt under förstahälften av . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1980/81:72 yrkandena 19 och 20 i denna del och tillstyrker vad som ipropositionen anförts beträffande ändrad uppbyggnad av gren I avspeciallärarlinjen. Utskottets tillstyrkan innebär att den särskildadecentraliserade speciallärarutbildningen avvecklas. Utskottet avstyrkerdärför även motion 1980/ 81:60 yrkande 2 som avser bibehållande av sådanutbildning i . Inledande speciallärarutbildning om 20 poäng bör enligtpropositionen lokaliseras till , , /, Linköping.Jönköping, , och . I motion 1980/81:53 hemställs att beslutarattsom sin mening ge regeringen till känna att föreslagen förändradspeciallärarutbildning skall lokaliseras till . Vid överväganden om lokaliseringen av.den inledandespeciallärarutbildningen på gren I måste enligt utskottets uppfattning vägasin såväl ekonomiska som andra faktorer, t. ex. behovet av att fördelautbildningsplatserna regionalt. Vidare måste beaktas huruvida det ärrationellt att -utöver föreslagen förkortning av utbildningstiden - föriäggaoförändrat antal antagningsplatser till fler orter än nämnda åtta. UbU1980/81:12 24 Utskottet ansluter sig tillföredragandens bedömning i frågan om lokalisering av nämndspeciallärarutbildning och avstyrker motion 1980/81:53 och därmed även motion1980/81:72 yrkandena 19 och 20 i denna del. Utskottet vill erinra omatt det enligt propositionen skall vara möjligt för en högskoleenhet att, inomramen för av beslutade nybörjarplatser och medel, decentraliserautbildning till orter där särskild brist föreligger. Den fortsatta speciallärarutbildningen om ytterligare 20poäng bör enligt propositionen förläggas till . I motion 1980/81:60 (yrkande 1) hemställs att riksdagenbeslutar att i tilldelas 30 platser av den fortsattaspeciallärarutbildningen om 20 poäng som skall anordnas enligt den nyaordningen. Att förlägga fortsatt speciallärarutbildning om 20 poängtill fler orter än de i propositionen föreslagna medför ökade kostnader förstatsverket. Utskottet tillstyrker propositionens förslag i lokaliseringsfråganoch avstyrker motionerna 1980/81:60 yrkande 1 samt 1980/81:72 yrkandena 19 och20 i denna del. Utskottet ansluter sig även i övrigt till vad som anförtsi propositionen om ändring beträffande speciallärarlinjen och avstyrker även idenna del motion 1980/81:72 yrkandena 19 och 20. Utskottet har vidare inte något att erinra mot vad som ipropositionen anförts om omprövning av vissa ersättningar till studerande somgenomgår lärarutbildning. När högskolereformen genomfördestillkom enstaka kurser som en viktig del av utbildningsutbudet. Avsikten meddem var att tillgodose sådana behov av fortbildning, vidareutbildning ellerannan klart yrkesinriktad utbildning som inte borde tillgodoses genomfullständiga utbildningslinjer eller genom internutbildning inom myndigheter,företag och organisationer m. m. Härtill kom sådana utbildningsbehov sombetingades av ett mera allmänt utbildningsintresse hos den enskilde. De enstakakurserna var ett viktigt led i strävandena att förverkliga ett studiemönster iform av återkommande utbildning. Avsikten var därvid också att åstadkomma ettbreddat utbildningsutbud som kunde vara attraktivt för nya grupper högskolestuderande. Föredraganden anför nu att en viss utveckling av systemetmed enstaka kurser skett sedan högskolereformens början vilket gör detmotiverat med en översyn och en hårdare prioritering. Föredraganden räknardärför med en besparing av 6 milj. kr. /81, motsvarandeI710nyböriar-platser eller 855 årsstudieplatser. Besparingen anserföredraganden skall beröra i första hand sådana kurser som ligger på en allmäntorienterande nivå och inte har en klar gräns till folkbildningen. De kortakurser som har klar fördjupnings- eller påbyggnadskaraktär och därför normalthar tidigare högskoleutbildning som förkunskapskrav bör enligt föredragandeninte beröras av besparingen. UbU1980/81:12 25 Även i övrigt bör en granskning ochprioritering ske mot bakgrund av målsättningen med de enstaka kurserna.Föredraganden betonar också att ökade ansträngningar bör göras för attåstadkomma en bättre planering av utbudet av enstaka kurser sä att dessa kankomplettera varandra inom olika områden när det gäller såväl breddning somfördjupning av studierna. Utskottet delar den syn på möjligheter till besparingarinom området enstaka kurser som föredraganden gett uttryck åt i propositionen.Utskottet vill stryka under vad föredraganden anfört om vikten av attgranskningen och prioriteringen sker mot bakgrund av det ursprungliga syftetmed de enstaka kurserna. Det är därvid angeläget att möjligheterna till återkommandeutbildning för studerande utan tidigare högskoleutbildning inte äventyras. Med det anförda föreslär utskottet att godkännerregeringens förslag till planeringsramar för enstaka kurser. I detta sammanhang behandlarutskottet ett par motioner som berör anslagstilldelningen till Linköpingshögskoleregion och de mindre högskoleenheterna. 1 motion 1980/81:69 framhålls behovet av ökadeutbildningsresurser inom högskoleregion. Motionärerna hävdar att detär svårt att se på vilket sätt regeringens förslag nu tar hänsyn tillutbyggnadsorterna. Efterfrågan på utbildning vid i ärstor men möjligheterna att tillgodose den år små vad avser såväl allmännautbildningslinjer som enstaka kurser. Andelen avvisade är betydligt större viduniversitetet i än vid andra universitet och högskolor. Regeringenbör därför ta hänsyn till högskoleregionens behov i sina förslag för budgetåret1981/ 82. Detta bör enligt motionen som sin mening ge regeringen tillkänna. Frågan om anslagstilldelningen till de mindre högskolorna,särskilt vad avser i , tas också upp i motion1980/81:88. Motionären anser att bör uttala sin mening om denframtida utvecklingen och verksamheten vid de små högskoleenheterna och att enprioritering av dessa bör komma till uttryck i kommande anslagstilldelningar. Utskottet erinrar om att utskottet vid behandlingen avbudgetpropositionen 1980 uttalade sig om den fortsatta utbyggnaden avhögskoleutbildningen och vilken ordning som därvid skulle gälla (UbU1979/80:28, rskr 1979/80:292). Uttalandet innebär ett konstaterande av attriksdagens tidigare beslut om vilka orter som är utbyggnadsorter skall ståfast. De båda högskoleenheterna inom högskoleregion, iLinköping och högskolan i , finns båda på utbyggnadsorter. Denproposition som utskottet nu har att behandla innehåller inte något uttalandesom strider mot heslut. Utskottet finner det därför inte påkallatatt göra något förnyat uttalande i frågan. Motionerna 1980/81:69 och 1980/81:88bör därför avslås av . UbU1980/81:12 26 har ingentingatt erinra mot vad som förordats i propositionen i fråga om allmän sänkning avutbildningskostnaderna inom sektorn för utbildning för vårdyrken och sektornför utbildning för undervisningsyrken eller mot vad som förordats i fråga ombesparingar inom anslaget till extra dimensioneringsåtgärder i högskolan ochinom i'e/A-samheten med forsknings- och utvecklingsarbete för högskolan. I fråga om lokalkostnaderna vidhögskoleenheterna anförs i propositionen att det är nödvändigt att redan nusöka vidta åtgärder som dämpar kostnadsutvecklingen för lokalerna inomhögskolan. Den minskning av högskolans dimensionering som skett ochsom förordats i propositionen bör leda till ett något minskat lokalbehov. Detär enligt föredragandens mening angeläget att skärpa prövningen av behovet avnya förhyrningar samt åstadkomma en minskning av redan existerandeförhyrningar. Föredraganden räknar med att dessa åtgärder leder tillbesparingar om 15 milj. kr. inom lokalkostnadsanslaget redan under budgetåret1981/82. En besparing av den beräknade omfattningen motsvararenligt vad utskottet erfarit en lokalyta om ca 50000 m". uppfattning är det angeläget att en minskning av lokalytan genomförspå ett planmässigt sätt och utan påtagliga negativa återverkningar påverksamheten inom högskolan. Utskottet har svårt att bedöma om en besparing avden storleksordning som angetts går att åstadkomma under sådanaförutsättningar. Utskottet räknar emellertid med att högskolemyndigheterna ochbyggnadsstyrelsen i sin planering vidtar alla åtgärder som får anses rimliga isyfte att nå den besparingseffekt som angetts i propositionen. Med det anförda föreslär utskottet att godkännervad som förordats i denna del. I propositionen föreslås vidare attendast av statsbidragen till högskoleutbildning, inbegripetsjuksköterskeutbildningen, bör betalas ut och att en besparing av 3 milj. kr.kan beräknas till följd därav. 1 motion1980/81:72 yrkas avslag på propositionens förslag (yrkande 2). Utskottet anser att även den kommunala högskoleutbildningenbör bli föremål för besparingar och att de bör göras genom en minskning avstatsbidragen på sätt som föresläs i propositionen. bör därför medavslag pä motion 1980/81:72 yrkande 2 godkänna vad som förordats ipropositionen i denna del. När det gäller högskolansforskningsorganisation erinrar föredragande statsrådet om vad han anfört iproposition 1978/79: 119 om forskning och forskarutbildning m. m. samt isenaste budgetproposition om arbetsfördelning mellan högskoleenheter medforskningsresurser inom mindre forsk- UbU1980/81:12 27 ningsområden och om omprövning av inriktningen av olikaprofessurers forskningsområden. Det är enligt föredragandens mening nödvändigtatt fortsätta den uppbyggnad av forskningsresurserna som har ägt rum de senastebudgetåren. Ett villkor härför måste dock även på detta område vara enförbättrad hushållning med de ekonomiska resurserna. Föredraganden erinraräven här om vikten av en mera ingående prövning av användningenav redantillgängliga resurser. I motion 1980/81:72 framförs bl. a. förslag om ökning avresurserna för forskning. Medel skall enligt motionsyrkandena anvisas pätilläggsbudget för innevarande budgetär. Motiveringarna till förslagenåterfinns i motion 1980/81:71, vilken remitterats till finansutskottet. 1 dennamotion anförs att en kraftig satsning på forskning och utveckling år en viktigförutsättning för att öka den tekniska och naturvetenskapliga kompetensen iSverige. Förslagen i motionen skall enligt motionärerna ingå i ett långsiktigtprogram för att stärka forsknings- och utvecklingsarbetet i landet. Motionärerna föreslår attregeringen i samband med den kommande forskningspolitiska propositionen läggerfram förslag om a.H forskningsråden skall få möjlighet att arbetamed planeringsramar {yrkande 22). Detta skulle enligt motionärerna underlättarådens långsiktiga planering. I budgetpropositionen 1980 anmälde föredragande statsrådetatt han avsåg att förorda förstärkningar av resursernatill forskarutbildning och forskning av en omfattning som motsvarade densom föreslogs för /81, nämligen totalt ca 70 milj. kr. Även iföreliggande proposifion understryker föredraganden, som ovan nämnts,nödvängdigheten av att fortsätta den uppbyggnad av forskningsresurserna somägt rum . Utskottet anförde vid behandlingen av budgetpropositionenvåren 1980 att utskottet tolkade uttalandet i denna så att avsikten därmed varatt underlätta även forskningsrådens långsiktiga planering och att innebördenav föredragande statsrådets uttalande i budgetpropositionen i stort sett fickanses motsvara det krav på planeringsramar som ställdes i ett motionsyrkande(UbU 1979/80:20). Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan än den somkom till uttryck i angivna betänkande. bör därför avslå motion1980/81:72 yrkande 22. Ytterligare basresurser, 1,5 milj.kr., //// vardera de matematisk-naturvetenskapliga och de tekniskafakulteterna föreslås i motion 1980/81:72 (yrkandena 23 och 24) anvisade påtilläggsbudget för innevarande budgetår. Utskottet erinrar om att forskningsorganisationen viduniversitet och högskolor genom beslut med anledning avbudgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100, UbU 1979/80:20, rskr 1979/80:232)tillförts betydande belopp och att ytterligare förstärkningar avses tillkommaföljande UbU1980/81:12 28 Med hänvisning till det statsfinansiella lägetkan ytterligare tillskott inte komma i fråga. Motion 1980/81:72 yrkandena 23och 24 bör därför avslås av . Motionärerna anför vidare attforskartjänster på mellannivå i stor utsträckning saknas vid universiteten iLinköping och . Innehavarna av sådana tjänster svarar för en stor del avhögskolans forskningspotential, menar motionärerna, och ökade resurser förinrättande av sädana tjänster föreslås därför tillföras universitet ochhögskolor. Resurser motsvarande omkring 200 tjänster bör tillkomma under minsttre är, och 7 milj. kr. föresläs anvisade på tilläggsbudget för budgetåret1980/81 under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m.Motionärerna föreslår dessutom att 3,75 milj. kr. anvisas pä tilläggsbudgetunder samma anslag för internationella kontakter inom den tekniska ochnaturvetenskapliga forskningen (yrkande 25). Utskottet hänvisar även såvitt avser dessa krav till desatsningar som skett samt till det statsfinansiella läget. bör därföravslå motion 1980/81:72 yrkande 25. () skall enligt samma motion (yrkande 26) anvisas ytterligare 5 milj. kr.innevarande budgetår.