bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — skall till föras över samtliga resurser förplanering och prognoser inom energiområdet, energiplanering ochuppgifter i fråga om råd, tillsyn och provning m. m. inomenergitillförselområdet. Från industriverket skall också föras över huvuddelenav verksamheten med stöd till utbildnings- NU1980/81:60 113 åtgärder i energibesparande syften.' Även OED:s och störredelen av energisparkommitténs resurser skall föras till . De insatser för forskning och utveckling på energiområdetsom avser tillförselområdet och som syftar till en tillämpning på kort ochmedellång sikt föreslås bli överflyttade från NE till . Härvid börenligt propositionen beaktas att verksamheter som i och för sig kommer att fåbetydelse främst på ofta kan utgöra ett väsentiigt underlag för denkortsiktigt inriktade verksamheten. De resurser för mer långsiktigt inriktadverksamhet som finns vid NE och som inte bör föras till skallföras över till organet för långsiktiga och övergripande energiforskningsfrågor.Till detta organ skall även hela DFE läggas. Den föreslagna omorganisationen bör enligt regeringensmening genomföras på så som möjligt. En särskildorganisationskommitté har därför fillkallats. Denna skall senast den 1september 1981 lägga fram förslag rörande organisation ochlokalisering och till permanent organisation för oljeersättningsfonden. Encentral uppgift för kommittén skall härvid vara att finna ändamålsenliga formerför samverkan mellan , fonden och det särskilda organet förenergiforskning. Kommittén skall vidare fram till närmareförbereda den nya organisationen. Den föreslagna myndighetsorganisationen avvisas i tvåmotioner. Förslagen är i hög grad bristfälliga, uttalas i motion 1980/81:1999(vpk). Motionärerna föreslår en helt annan lösning av organisationsfrågan. Påenergiområdet krävs, säger de, en betydande grad av politisk styrning liksomockså offentlighet, insyn och klar parlamentarisk ansvarighet. Med hänsyn tillkommunernas betydelse när det gäller att genomföra de energipolitiska målenborde kommunala och regionala initiativ få ökat utrymme. Myndighetsorganisationenmåste kunna hålla en väl fungerande kontakt med kommunerna. Från dessautgångspunkter föreslås att ett särskilt energidepartement skall inrättas.Detta skall även organisera forskningskontakterna. En organisation på regionalnivå knuten till länsförvaltningen skall vidare byggas upp. I motion1980/81:1950 påpekas att industriverket nu handlägger de uppgifter som ipropositionen föreslås skola läggas på . harerforderlig sakkunskap, och det är även kapabelt att hantera de frågor somoljeersättningsfonden skall handha. Motionärerna anser att det inte endast idagens kärva ekonomiska läge utan även på är nödvändigt attstatsapparaten begränsas så långt detta kan ske utan bestående olägenheter. Deförordar därför att avslår förslaget om inrättande av ett energiverkoch beslutar att industriverket skall svara för såväl dess uppgifter som fördem som avses bli lagda på oljeersättningsfonden. Med anledning av motionsyrkandena vill utskottet förstunderstryka att en effektiv organisation är en förutsättning för verkningsfullaenergipolitiska åtgärder i syfte bl. a. att minska oljeberoendet. 8 1980/81. NU1980/81:60 114 Regeringens förslag tillmyndighetsorganisation är enligt utskottets mening väl avvägt. Det innebär enökad samordning främst i fråga om energitillförselfrågor. Det nya ,som skall svara för såväl planering som genomförande, bör kunna bidra tillgenomförandet av en offensiv energipolitik. Om alla de frågor som föreslåsåvila skulle läggas på industriverket enligt förslaget i motion1980/81:1950 finns en uppenbar risk för att administrationsapparaten blirtungrodd. Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet förslageti propositionen om inrättande av ett statens energiverk och ett organ förlångsiktiga och övergripande energiforskningsfrågor och avstyrker alltså motion1980/ 81:1950 och motion 1980/81:1999 i nu ifrågavarande del. Förslag som rör oljeersättningsfondens organisation ochverksamhet förs fram förutom i motion 1980/81:1950 även i densocialdemokratiska partimotionen 1980/81:1976. I denna godtas regeringensförslag i fråga om inrättande av . Motionärerna menar emellertidatt det inte finns sakliga motiv för att lägga oljeersättningsfonden utanförenergiverket som ett helt självständigt organ. Kraven på handlingskraft ochsamordning av energipohtiken leder naturhgt fram till att fondens verksamhetbör handhas av , anför de, och begär att skall uttala sighärför. Då beslöt inrättaoljeersättningsfonden förutsattes att fonden skulle ha en friståendeställning. Den skuUe självständigt kunna göra bedömningar av de olikaprojekten, bl. a. från affärsmässig utgångspunkt. I propositionen understryksatt det är nödvändigt att finna former som gör en nära samverkan mellan fondenoch möjlig. Det skall dock ankomma på organisationskommittén attpröva hur denna samverkan konkret bör utformas samt hur fonden slutligt skallorganiseras. Utskottet delar regeringens uppfattning i detta hänseende ochavstyrker alltså mofion 1980/81:1976 (s) och motion 1980/81:1950 i vad gälleroljeersättningsfonden. När det gäller förslagen om att ett särskiltenergidepartement skall inrättas och om att länsstyrelserna skall svara förenergifrågor på den regionala nivån kan noteras att dessa ämnen diskuteras ipropositionen. I fråga om uttalas (s. 339) att det ärangeläget att man ser över organisationen för att åstadkomma en ökad samordningav energifrågor som handläggs inom olika departement. Åtgärder i dettasyfte bör, sägs det, vidtas i anslutning till den föreslagna omorganisationenpå energiområdet. Tanken att det skall finnas en regional statlig nivå påenergiområdet avvisas i propositionen (s. 354). Som skäl härför anges bl. Det befintliga regionala energisamarbetet t. ex. beträffandedistribution av el eller olja ansluter sig vanligen inte till länen eller andraadministrativa indelningar av landet. De faktorer som avgör vilkasamarbetsformer som kan bli aktuella är i hög grad olika energiformersdistributions- och transportekonomi i förhållande fill de olika tätorternasutbredning och andra större NU 1980/81:60 115 En uppfattning om lämpliga samarbetsformer och en lämpligregional indelning för energisamarbetet måste därför grundas på en analys ävförhållandena för varje energiform och för de regioner som kan komma i frågaför denna energiform. Föredragandenkonstaterar emellertid att det kan ha ett betydande värde att länsstyrelsernautifrån den regionala planeringen på olika sätt medverkar i frågor som rörsamverkan över kommungränserna inom energiområdet när detta är lämpligt medhänsyn till omständigheterna. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet de här aktuella yrkandena imotion 1980/81:1999 (vpk). Frågan om lokalisering har gettupphov till 16 motioner. Med växlande motivering - i flertalet fall av regionalpolitisknatur - pläderar motionärerna för att verket skall lokaliseras till en bestämdort eller region. Förslagen och motionärernas partitillhörighet redovisas inedanstående tabell. Motion 1980/81: 1960 (s) 1036 (c) 1971 (c) 790 (s) 1969' (c) 1958 (c, m) 233 (s) 1948 (c, m) 1949 (m, s, c, fp, vpk) 1957 (c, m, s) 1959 (m) 1023 (fp) 1798 (s) 480 (m) 597 (c) 1996 (s) Med anledning av samtiiga de nämnda motionerna villutskottet hänvisa till att i propositionen aviseras att organisationskommitténskall få i uppdrag att utreda och lägga fram förslag om lokalisering av demyndigheter och organ på energiområdet som berörs av omorganisationen (s. 358).I detta sammanhang erinrar föredraganden om att omorganisationen inte innebäratt någon ny verksamhet kommer att byggas upp annat än i mycket begränsadomfattning. Han påpekar vidare att aUa de funktioner som föreslås ingå i de NU1980/81:60 116 nya myndigheterna nu ligger i och attdessa myndigheter får mycket nära kontakt med andra myndigheter vilka samthgafinns i . Ytterligare synpunkter som skall beaktas av organisationskommitténär att det är angeläget att och kan upprätthållanära kontakter och att kan påbörja sitt arbete så snart sommöjligt. Med hänsyn till organisationskommitténs utredningsuppdrag,vilket skall redovisas till , finner utskottet attriksdagen inte bör göra någon framställning fill regeringen med anledning avmotionerna om energimyndigheternas lokalisering. Utskottet vill även erinra om att arbetsmarknadsutskotteti sitt betänkande AU 1980/81:23 har diskuterat decentraliseringspolitiken inomden statliga sektorn. har härvid bl. a. redogjort förden verksamhet som bedrivs av delegationen för decentralisering av statligverksamhet. I anslutning till förslagen om myndighetsorganisation påenergiområdet behandlas (s. 356 f.) även de särskilda nämnder som finns inomenergiområdet. Dessa är statens ström,och m. m. De uppgifter som åvilar dessa nämnder har,säger föredraganden, starka samband med övriga frågor rörande tillförsel ochanvändning av energi. De bör därför föras över till . Förslag omhur nämndernas uppgifter skall hanteras i det nya verket bör utarbetas avorganisationskommittén. Enligt motion 1980/81:1974 bör uttala att de trenu berörda nämnderna skall administrativt och ekonomiskt inordnas ienergimyndigheten. Vidare föreslår motionärerna att skall uttala sigför att anslaget E5, Kostnader för vissa nämnder, tas in i energimyndighetensbudget. Såvitt utskottet kan finna tillgodoses motionärernas önskemål helt avregeringens förslag. Mofionen i denna del bör därför inte föranleda någonåtgärd. Motionärerna anser även att skall föreslåregeringen att ändra handläggningsordningen för prisregleringsärenden och attöverväga prisregleringsnämndens framtida funktion. De redogör för hur tvistermellan elförbrukare och eldistributör enligt gällande ordning skall lösas.Bestämmelserna innebär följande. Enligt ellagen (1902:71 s. 1) skall den som inneharkoncession underkasta sig reglering av pris och övriga leveransvillkor.Framställning om sådan reglering skall göras till koncessionsmyndigheten, dvs.industriverket. Om myndigheten efter utredning inte finner framställningenuppenbart ogrundad, överlämnas den till prisregleringsnämnden. Nämndenremitterar ärendet till Svenska elverksföreningens tariffkommission, somförsöker förlika parterna. Lyckas inte detta gör även nämnden ettförlikningsförsök, innan den fattar sitt beslut. NU 1980/81:60 117 Motionärerna anför att ordningen attkonsumentärenden överlämnas till elleverantörernas branschorgan för förlikninginte är godtagbar från konsumentsynpunkt, även om detta organ i och för sigtorde ha ambitionen att uppträda objekfivt. En bättre ordning vore att anförtroprisregleringen och därmed sammanhängande frågor fill koncessionsmyndighetenför avgörande. Avredovisningen i det föregående framgår att det är prisregleringsnämnden somhar att fatta beslut om pris och övriga villkor för leverans av elström.Nämnden, i vilken såväl förbrukar- som leverantörsintressen är representerade,gör en skälighetsbedömning i det enskilda fallet. Dess beslut kan inteöverklagas. Utskottet vill framhålla att motionärernas förslag innebär att itvistiga fall samma myndighet skulle komma att utreda och besluta. Nuvarandeordning med ett fristående organ är enligt utskottets mening väl ägnat atttillgodose alla parters intressen. Utskottet avstyrker därför ifrågavarandeyrkande. Underpunkten E 5 (s. 425) föreslås ett anslag om . till kostnader förvissa nämnder. Utskottet tillstyrker förslaget. Framställningen i det avsnitt i propositionen somägnas åt kommunernas roU i energipohtiken går ut på att kommunerna skallinrikta sig på åtgärder som får betydelse för att minska oljeberoendet under1980-talet. Lagen (1977:439) om energiplanering föreslås ändrad idetta syfte. Enligt en ny paragraf som införs i lagen skall i varje kommunfinnas en av kommunfullmäktige beslutad aktuell plan för minskning avoljeanvändningen i kommunen. Utskottet tillstyrker detta förslag. För vattenfallsverkets utbyggnadsprogram och dessmedelsbehov i övrigt föreslås i propositionen en investeringsram av 2 509,8milj. för /82. Härav beräknas 737,2 milj. kr. förvattenkraftsanläggningar, 626,7 milj. kr. för kärnkraftsanläggningar ochkärnbränsle, 18,2 milj. kr. för övriga värmekraftsanläggningar, 40,6 milj. kr.för värmeproduktionsanläggningar och 910 milj. kr. För övriga ändamål beräknas 177,1 milj. kr. I dettabelopp ingår bl. 30 milj. kr. för förvärv och finansiering aveldistribufionsföretag samt 112,5 milj. kr. som utgör verkets andel av detmedelstillskott till Svenska som regeringen föreslår (s. 51).Vidare föreslås en ram om sammanlagt 7 883 milj. kr. Häri ingår en ram om 160 milj. kr. för borgensåtagandengentemot eldistributionsföretag. Förslaget innebär att rambeloppet räknas uppmed 700 milj. kr. i förhållande till innevarande år. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. NU1980/81:60 118 organisation ochverksamhet granskas i två motioner. Enligt ett yrkande i motion 1980/81:1968bör uttala att vattenfallsverket bör redovisa varje kraftslag försig. Motionären hänvisar till den redogörelse för sina redovisningsprincipersom verket har lämnat i ett yttrande till utskottet (se bilaga 6). Hon anseratt det inte kan vara svårt att redovisa energiproduktionen från varjevattenkraftverk och kärnkraftverk och sätta denna i relation till kostnadernaför varje anläggning. Motionärens hypotes är att vattenkraften har gett ettstort överskott som först gått till utgifter i samband med kärnkraften innan deredovisats som rörelseresultat. I denna fråga anför vattenfallsverketsammanfattningsvis att produktionsapparaten för elkraft utgör en enhet och atten separat redovisning av överskott för vattenkraft, oljekraft och kärnkraftdärför inte är meningsfull. Verket påpekar också att kostnaderna förkärnkraftsanläggningar liksom för andra kraftanläggningar utan svårigheter kanföljas upp. De har redovisats i flera sammanhang. Utskottet har såväl år 1979som avstyrkt motsvarande motionsyrkanden som också har avslagits avriksdagen. företrädare i utskottet har reserverat sig tillförmån för förslagen (NU 1978/79:60, NU 1979/80:70). Utskottet anser inte heller nu att har skäl attgöra någon framställning till regeringen enligt motionsyrkandet. Motionären anser även att inriktningen avvattenfallsverkets verksamhet bör ändras. Verket borde inte inrikta sig påtillväxt i energiproduktionen utan i stället på en genomtänkt minskning. Dettaär nödvändigt om regeringens intentioner i propositionen skall förverkligas,uttalas det i motionen. Hemställan syftar till ett uttalande av attvattenfallsverket bör anpassas till minskad elproduktion i samband medkärnkraftavvecklingen. I propositionen aviseras att en närmare översyn avvattenfallsverkets organisation kommer att genomföras. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionsyrkandet. Vidare föreslås i motion 1980/81:1968 att skalluttala sig för att eventuell konsultverksamhet i vattenfallsverket sker i ettsärskilt bolag. I fråga om verkets insatser i form av konsult- ochentreprenadverksamhet inom värmeförsörjningens område uttalar föredraganden (s,405) att det är nödvändigt att redovisningsmässigt kunna skilja mellanverksamhet inom olika områden. Konsult- och entreprenadverksamheten bör, anförhan, givetvis bedrivas så att den är självbärande och inte belastar verketsövriga verksamhet. Frågan om ett särskilt bolag för konsult- ochentreprenadverksamhet bör bildas förutsätts i propositionen bli prövad i detfortsatta arbetet med organisationsutvecklingen inom vattenfallsverket.Utskottet hänvisar härtill och avstyrker motionsyrkandet. kommunisterna föreslår i motion1980/81:1999 att skall uttala att energiplaneringen och det allmännautförandet av samhällets energipolitik skall utövas av ansvariga myndigheteroch ej i några delar av vattenfallsverket eller an,dra kraftproducenter.Utskottet finner inte NU 1980/81:60 119 ettsådant uttalande motiverat. Imotion 1980/81:1101 föreslås att skall begära att regeringentillsätter en utredning för att undersöka möjligheterna att överföra vadmotionärerna betecknar som vattenfallsverkets övervinster till en central fondoch regionala fonder, samtliga avsedda att underlätta investeringar inom vissabasindustrier. Förslag om sådana fonder och en produktionsavgift på vattenkraftför deras finansiering framläggs i mofion 1980/81:1100, som har hänvisats tillskatteutskottet. Genom en sådan avgift även för vattenfallsverket skulle dess"övervinster" delvis återföras till de regioner där de har skapats.Motionärerna menar dock att det kan innebära vissa svårigheter att snabbtgenomdriva en sådan överföring, eftersom vattenfallsverkets vinster f, n.tillfaller statskassan. Den begärda utredningen skulle föreslå de åtgärder somkan vara lämpliga med hänsyn härtill. Medanledning av motionen vill utskottet framhålla att några "övervinster"inte uppstår i verkets verksamhet. Motionärerna synes vara medvetna om detta.Utskottet har en gång tidigare under innevarande (NU 1980/81:23) haftanledning att erinra om sakläget. I motion 1980/81:1396 föreslås att skallanhålla att regeringen låter utreda frågan om ett energiföretag i därefter förelägger förslag i ämnet. samladeresurser i skulle utgöra grunden för detta företag. Motionärernaanser att i synnerhet de stora vinster som verket tillförs frånkraftproduktionen i Lule älv bör stanna inom regionen. Utskottet har under detvå - med reservation av företrädare - avstyrktmotionsförslag med samma syfte (NU 1978/79:60, NU 1979/80:70), bägge tillfällena följt utskottet och avslagit motionerna. Utskottetfinner inte skäl att ändra uppfattning i frågan och avstyrker således motionen.I detta sammanhang vill utskottet dock påpeka att den tariffpolitik somvattenfallsverket har tillämpat i innebärbetydande ekonomiska lättnader för länet. F. n. har industrierna i Norrbottenca lägre elpriser än industrier i . Lågspänningsabonnenternabetalar 2,per kWh lägre elpris än de i . Som utskottet idet föregående (s. 102) nämnt har beslutat att elskattenskall reduceras i de nordligaste delarna av . Imotion 1980/81:1028 förordas att en avgift på per kWh skall tas ut på allvattenkraft som produceras i anläggningar färdigställda eller tidigare.Inkomsten från avgiften skulle tillföras oljeersättningsfonden. Denna, som harviktiga uppgifter när det gäller att åstadkomma att oljan ersätts medvaraktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan, har för små resurser, uttalar motionären. Den föreslagnaavgiften skulle, hävdar han, inte kunna utgöra en saklig gmnd för höjning av elpriset,eftersom detta inte har fastställts utifrån vattenkraftens kostnader. NU1980/81:60 120 Utskottet vill fästauppmärksamheten på att energiskatteutredningen (B 1979:06) skall närmare belysafrågan om de stora ekonomiska överskott som, på grund av principerna förprissättning på elektrisk kraft, kan uppstå hos ägare av äldrekraftanläggningar, främst vattenkraftverk. Kommitténs uppdrag när det gällerdessa s. k. övervinster utvidgades . Kommittén torde komma attbelysa de avgiftsfrågor som tas upp i motionen. Enligt tilläggsdirektiven skallkommittén även presentera tekniska modeller för hur ett ingripande mot sådanaövervinster kan vara utformat. Kommitténs arbete beräknas bli slutfört år 1982.Med hänsyn till vad som anförts finner utskottet motionen vara tillgodosedd. Det statligaenergiforskningsprogrammet är ett viktigt medel när det gäller att förverkligamålen för energipolitiken. Forskningsprogrammet skall alltså bidra till attminska oljeberoendet och skapa förutsättningar för en avveckling avkärnkraften. I propositionen anges (s. 457) vissa övergripande riktlinjer förforskningsprogrammet . De är i korthetföljande. Insatserna bör i huvudsak koncentreras till sådana för svenskenergiförsörjning angelägna och fruktbara utvecklingslinjer som kan leda tillett kommersiellt utnyttjande och ge betydelsefulla bidrag tillenergiförsörjningen redan på kort och medellång sikt. Forskning och utvecklingsarbeteför att sådana energikällor som ersätter olja och oljeprodukter skall kunnautnyttjas bör få ta i anspråk en huvuddel av resurserna inom programmet undertreårsperioden. Vidare bör energiforskningen ge kunskaper som förbättrarmöjligheterna att möta framtida problem och utnyttja framtida möjligheter förden omställning av energisystemet som är erforderlig. Den tekniskautvecklingen, såväl på det nationella som på det internationella planet, böräven fortsättningsvis beaktas. Syftet härmed är att vidmakthålla kompetens påområden som främst på lång sikt kan få betydelse för energisituationen iSverige. Inom forskningsprogrammet bör man sträva efter att utnyttjamöjligheterna till en effektiv internationell arbetsfördelning. Programmet börge underlag för beslut om ny teknik eller nya systemlösningar förenergitillförsel och energihushållning. Teknikutveckling bör stimuleras ochstödjas. Staten bör i vissa fall genom beställningar stödja forskning ochutvecklingsarbete inom områden som är viktiga för den framtidaenergiförsörjningen. Detta bör dock ske främst på områden där naturligabeställare eller erforderliga resurser saknas och där den tekniska utvecklingenbehöver påskyndas, eller där tidsperspektivet i forskningen ochutvecklingsarbetet är mycket långt. Beställningar bör även kunna förekomma ifall där de eftersträvade kunskaperna är av en art som i huvudsak inte kanutnyttjas kommersiellt. Föredraganden framhåller att det kommersiellt inriktadeutvecklingsarbetet är en viktig drivkraft i den tekniska omdaningen avenergisystemet. NU1980/81:60 121 intimt samarbete med industrin bör etableras inom helaenergiforskningsprogrammet för att tekniskt kunnande och praktiskaerfarenheter skall kunna tillgodogöras. I fråga om stödformerna uttalas attstor flexibilitet bör eftersträvas. Stöd skall kunna lämnas i olika former,alltefter behoven i de enskilda fallen. Projekt som erhåller stöd frånenergiforskningsprogrammet bör normalt innehålla betydande inslag av forskningoch tekniskt utvecklingsarbete. I skedet därefter, då ny teknik kankommersiellt introduceras, bör stöd lämnas från oljeersättningsfonden.Energiforskningsprogrammet bör liksom betraktas som ett sammanhålletHuvudprogram Energiforskning, indelat i sex program. Några större förändringari programindelningen i förhållande till vad som gäller anmäls inte. Förhuvudprogrammet och därmed sammanhängande insatser föreslår regeringen enmedelsram om 1 400 milj. kr. /82-1983/84. Detta är enökning med 565 milj. kr. i förhållande till innevarande treårsperiod. /82 beräknas ett medelsbehov av 400 milj. kr. Finansieringen av det statligastödet föreslås läggas om så att anslag i fortsättningen inte skall beräknasöver statsbudgeten. Regeringen anser att det är lämpligt ättenergiforskningsprogrammet finansieras på motsvarande sätt som det nyastödsystemet för oljeersättande åtgärder m. m., alltså genom en höjning av densärskilda beredskapsavgiften på oljeprodukter. De medel som svarar motavgiftshöjningen skall avskiljas och tillföras en särskild fond hosriksgäldskontoret, energiforskningsfonden. Medel från fonden skall tillförasanslaget Energiforskning, vilket skall disponeras av programansvariga organ m.fl. på motsvarande sätt som under innevarande budgetår. Denna nyafinansieringsform avvisas i motion 1980/81:1999 (vpk). Motionärerna vill attriksdagen skall uttala att energiforskningen skall finansieras överstatsbudgeten och inte genom särskilda oljeavgifter. Som skäl för yrkandetanges bl. a. att höjningarna av oljepriset slår hårt på hyrorna ochglesbygdstrafiken. Vidare säger motionärerna att resultaten av energiforskningeni många fall kommer att kunna utnyttjas kommersiellt av både statliga ochprivata företag. Den finansieringsform som förordas i propositionen harmotiverats bl. a. med att beredskapsavgiften för oljeprodukter kan betraktassom en försäkringspremie. Denna premie gör det möjligt att öka tryggheten ienergiförsörjningen genom en övergång till andra bränslen än olja och genom enminskad energianvändning. Energiforskningsprogrammet och oljeersättningsfondenhar i grunden likartade syften.