bet · G401CU24 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:24 om anslag till länsstyrelserna m. m.(prop. 1980/81:100) Regeringen har i proposition1980/81:100 bilaga 18 (kommundepartementet) under B 1-B 4 (s. 12-85)föreslagit att under femtonde huvudtiteln för /82anvisa 1. tillLänsstyrelserna ett förslagsanslag av 1 , 2. till Lokalaskattemyndigheterna ett förslagsanslag av , 3. tillKronofogdemyndigheterna ett förslagsanslag av , 4. tillCivilbefälhavarna ett förslagsanslag av . 2 Motionerna m. m. Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1980/81: 1070 av Per m. fl. (s) vari föreslås alt riksdagenunder femtonde huvudtiteln till Länsstyrelserna för /82 anvisarett förslagsanslag av 1 568 111 000 (-f 5 000 000) kr., 7072 av m. fl. (s) vari hemställs att riksdagenbegär alt regeringen låter försöksverksamheten med redovisningssystem för exekutionsväsendet() under /82 utvidgas till att omfatta ocksåkronofogdemyndigheterna i län, 1073 av () vari hemställs alt somsin mening ger regeringen till känna att civilbefälhavarkansliet i Östracivilområdet bör flyttas till . 1075 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att den sociala enheten organisatorisktparallellslälls med övriga länsslyrelseenheter och inplaceras i planeringsavdelningen, 1446 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen beslutar uttala sig för alt den sociala enheten vid länsstyrelsenskall knytas till dess planeringsavdelning, 7445 av m. fl. (s) vari föreslås altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom lämpligheten av att sociala enheten vid länsstyrelserna placeras inomplanenheten, 1459 av () vari hemställs att riksdagenfullföljer sill tidigare principuttalande med ett principbeslut om lokalaskattemyndighetens inlemmande i länsstyrelsernas skatteavdelningar, 1462 av m. fl, (s) vari, såvitt nu är i fråga,hemställs all 1 1980/81. CU1980/81:24 2 (4) hos regeringen begär en översynoch samordning av vissa register i enlighet med vad som anförts i motionen (p.6), 1465 av m. fl. (s) vari, med hänvisning tillmotiveringen i motion 1980/81:1462, hemställs att beslutar att 1. till Länsstyrelserna för /82 underfemtonde huvudtiteln utöveri prop. 1980/81:100 bil. 18 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare , 2. till Lokala skattemyndigheterna för budgetåret1981/82 under femtonde huvudtiteln utöver i prop. 1980/81:100 bil. 18 föreslaget förslagsanslag anvisa ytteriigare . 1849 av m. fi. (m) vari hemställs attriksdagen beslutar att kronofogdemyndigheterna i län får systemetREX infört redan under /82, 1886 av m. fl. (vpk) vari föreslås altriksdagen beslutar att med ändring i prop. 1980/81:100 under bilaga 18länsstyrelserna, ställa medel fill förfogande för 227 tjänster utöver vadregeringen medgivit avseende skattekontroll m.m. i enlighet med vad som anförsi motionen. har yttrat sig över motionerna1980/81:1459 (s), 1465 (s) och 1886 (vpk). yttrande har sombilaga fogats till delta betänkande. Företrädare för kommundepartementet,och har inför utskottet lämnat synpunkteravseende den sociala enhetens inplacering i . De båda personalorganisationernahar överlämnat skrivelser i ärendet. Skattechefen vid i har tillutskottet överlämnat en skrivelse om de lokala skattemyndigheternasorganisatoriska ställning. 3.1.1 Den sociala funktionen behandlade enproposition om (prop. 1979/80:1, SoU 1979/80:44) samt enproposifion om uppgifter och organisation (prop. 1979/80:6,SoU 1979/80:45). beslöt med anledning av den förstnämndapropositionen anta ett förslag till socialtjänstlag. Enligt denna lag skalllänsstyrelsen inom länet följa socialnämndernas tillämpning av lagen, informeraoch ge råd till allmänheten i frågor som rör , biträdasocialnämnderna med råd i deras verksamhet, främja samverkan på socialtjänstensområde mellan kommunerna och andra samhällsorgan samt även i övrigt se till attsocialnämnderna fullgör sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Enligtsocialtjänstlagen står hem för vård eller boende under CU1980/81:24 3 1 den ovannämnda propositionen om socialstyrelsensuppgifter och organisation föreslogs inrättande av sociala enheter vidlänsstyrelserna. Beträffande uppgifterna för denförordade sociala enheten anfördes sammanfattningsvis i propositionen följande.Enhetens uppgifter bör koncentreras till sådana funktioner som inte kan och börutövas på nivå. Enheten skall utöva tillsyn rörande ochbistå länsrätten med sociala bedömningar. Därutöver bör enheten råda ochupplysa enskilda (vara "klagomur") samt medverka som sociala experteri den regionala samhällsplaneringen. I propositionen förordades attlänsstyrelsens alkoholhandläggare skulle ingå i den sociala enheten. Frågan omden sociala enhetens inplacering i organisation borde enligt vadsom angavs i propositionen närmare prövas av en organisationskommittétillsammans med länsstyrelsernas organisationsnämnd. , som har redovisatresultatet av sina överväganden, förordar att den sociala enheten inomlänsstyrelsen får en självständig ställning men att den temporärtorganisatoriskt samordnas med den allmänna enheten genom att den allmännaenhetens chef gentemot den sociala enheten fullgör uppgifter som vanligtvisankommer på avdelningschef. bör enligt kommittén den sociala enhetenanknytas fill länsstyrelsernas planerande verksamheter. För ochGotlands län föreslås särlösningar. Enligt organisationskommittén finns f. n.inom socialkonsulentorganisationen 119 tjänster och hos länsstyrelserna 25barnavårdskonsulenttjänster, 45 tjänster för handläggare av alkoholärenden samt24 tjänster för övrig personal som berörs av omorganisationen, totalt således213 tjänster. Enligt kommittén bör personalen vid de föreslagna enheternafullgöra uppgifter enligt socialtjänstlagstiftningen m. m. som omfattarfillsyn, rådgivning och information, sociala bedömningar, bistånd fill resp.länsrätt, medverkan i regional samhällsplanering och handläggning avstatsbidragsärenden. I budgetpropositionen (bil. 18 s. 24-25) behandlas fråganom hur arbetsuppgifterna enligt socialtjänstlagstiftningen och enligtalkohollagstiftningen organisatoriskt skall inplaceras i länsstyrelsen.Kommunministern delar organisationskommitténs uppfattning att arbetsuppgifternapå dessa båda områden bör samordnas och samlas hos i enorganisatorisk enhet med möjlighet att handla självständigt. Han förordar attfunkfionema knyts till den allmänna enheten hos länsstyrelserna - utom iStockholms län där uppgifterna bör inordnas i förvaltningsavdelningen. Enligtkommunministern bör möjligheterna till självständiga arbetsinsatser vara godaom allmänna enhetens chef företräder den förordade enheten endast iadministrativt hänseende samt fattar beslut i vissa mera betydelsefulla ellerprincipiella ärenden. Av bilaga 2 till delta betänkande framgår hur regeringenavser att fördela på län de tjänster som kommer att ingå i de 1* Riksdagen1980/81. CU1980/81:24 4 Frågan om den organisatoriska inplaceringen av de aktuellatjänsterna tas upp i mofionerna 1980/81:1075 (s), 1446 (s) och 1448 (s).Hemställan i motionerna innebär att som sin mening skall geregeringen till känna att den sociala enheten organisatoriskt knyts tillplaneringsavdelningen. I den förstnämnda motionen anförs bl. a. att arbetetmed de sociala frågorna på länsnivå förskjutits från tillsyn i traditionellmening och detaljkontroll mot mer övergripande planering, samordning ochkunskapsförmedling. De sociala enheterna bör enligt motionärerna inplaceras ilänsstyrelserna på sådant sätt att denna förskjutning underlättas. Därmed börenheterna kunna medverka i det angelägna arbetet med samhällsplaneringen. Äveni de båda andra motionerna betonas vikten av att sociala enheten ges sådanställning i länsstyrelseorganisationen att enheten aktivt kan medverka isamhällsplaneringen. Även enligt utskottets mening är det lämpligt att densociala funktionen ges den inriktning och de arbetsuppgifter som föreslagits avorganisationskommittén och som förordats av kommunministern. Det finns godaskäl att samla de traditionellt socialpolitiska bedömningarna i en enhet somäven kommer att medverka i ärenden i vilka de socialpolitiska aspekterna förstpå senare år kommit att tillmätas allt större vikt och som bl. a. inneburit attsocial expertis numera anses böra medverka i samhällsplaneringen. Utskottethar sålunda ingen erinran mot omfattningen och inriktningen av den socialafunktionens arbetsuppgifter. Den förordade enhetens arbetsuppgifter kommer attge goda möjligheter till ett integrerat synsätt på de sociala frågorna inomlänsstyrelsen med utgångspunkt bl. a. i resp. kommuns gemensammaplaneringsförutsättningar (GPF). Vad beträffar den i motionerna behandlade frågan om densociala funktionens inplacering i länsstyrelseorganisationen bör noteras attden betydelsefulla medverkan i den regionala planeringen kommer att utgöra enmindre del av enhetens arbetsuppgifter. Det är emellertid, som utskottetframhållit ovan, viktigt att den sociala expertisen inom länsstyrelserna gesmöjligheter att delta i det arbete med samhällsplaneringen som utförs där.Enligt vad utskottet erfarit är avsikten att den sociala funktionen - med denav kommunministern förordade inplaceringen i den allmänna enheten - skallmedverka i den regionala samhällsplaneringen. Den normalarbetsordning somregeringen avser utfärda före kommer att utformas så att denallmänna enhetens deltagande i handläggningen av dessa frågor garanteras.Utskottet förutsätter att regeringen följer utfallet av den nya organisationenoch om så visar sig erforderligt för redovisar förslag fillförändringar i frågan. Enligt utskottets mening innebär den ovan angivnaorganisationsstrukturen att de viktiga sociala aspekterna isamhällsplaneringen kommer att kunna göra sig gällande i önskad omfattning.Därmed får syftet med motionerna anses vara i inte ringa grad tillgodosett. Vid behandling av anslaget tilllänsstyrelserna för innevarande budgetår gav på förslag avcivilulskottet (CU 1979/80:27 s. 12-14) regeringen till känna att behovet avökade personalresurser vid naturvårdsenheterna borde beaktas i inte ringaomfattning i en aviserad proposition om ändringar i miljöskyddslagen. Dennaproposition (prop. 1980/81:92) kommer att behandlas avjordbruksutskottet. I propositionen föreslås länsstyrelserna få ökadearbetsuppgifter avseende prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagstiftningen. Med anledning bl. a. av länsstyrelsernas nyaarbetsuppgifter inom miljöskyddsområdet föreslås i budgetpropositionen (bil. 23-26) att länsstyrelsernas naturvårdsenheter tillförs 15 tjänster förhandläggare. Dessutom kommer 26 länshälsovårdskonsulenter att inordnas inaturvårds-enheterna i samband med att länsläkarorganisationen avvecklas. Åvendetta innebär enligt kommunministern en förstärkning för länsstyrelserna ideras verksamhet enligt miljöskyddslagstiftningen. Av bilaga 2 till betänkandetframgår regeringens förslag till fördelningen på län av de föreslagnapersonaltillskotten. Utskottet har ingen erinran mot vad i budgetpropositionenanförts om personalförstärkningar vid naturvårdsenheterna. Därmed har större möjlig heter skapats för länsstyrelserna att klara de ökade arbetsuppgifter som ändringarna i miljöskyddslagstiftningen kommer att innebära. I motion 1980/81:1465 (s) yrkande 1föreslås att anslaget till länsstyrelserna för nästa budgetår ökas med 3 milj.kr. utöver regeringens förslag i budgetpropositionen. a. anges i motionenatt det finns särskild anledning att uppmärksamma uppbördsenheternas viktigafunktion inom uppbördsområdet. 1 motionen föreslagna förstärkningar anges varaen förutsättning för att uppbördsenheterna skall kunna fungeratillfredsställande. , som yttrat sig över motionsyrkandét,uttalar att det givetvis är önskvärt med ytterligare förbättringar beträffandeskattekontrollen m. m. , som delar skatteutskottets uppfattningi frågan, avstyrker bifall till motion 1980/81:1465 (s) yrkande 1. Utskottetvill erinra om att skatteavdelningarna och taxeringsavdelningen enligtförslaget i budgetpropositionen undantas från det s. k. besparingsalternativet. I budgetpropositionen beräknas medel motsvarande 27handläggare för mervärdeskattekontrollen i de tre storstadslänen där enförbättrad kontroll är angelägen. Utskottet har ingen erinran mot detta förslageller mot vad i övrigt anförts om ökade medel till skatteavdelningarna. Däremot är utskottet inte berett tillstyrka förslaget imotion 1980/81:1886 (vpk) om medel motsvarande 50 tjänster påmervärdeskatteenheterna. CU1980/81:24 6 börden inom pågående översynen om mervärdeskattekontrollenavvaktas. I proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten, m. m., anförde kommunministern att han räknademed en besparing om ca 5 milj. kr. på anslaget till länsstyrelserna /82. I sammanhanget anfördes att ett arbete påbörjats inomregeringskansliet i avsikt att förenkla och samordna olika planeringsformer. 1budgetpropositionen beräknas en reduktion av länsstyrelseanslaget om ca 5 milj.kr. Besparingen har samlats inom anslagsposten Till regeringens disposition.När budgetpropositionen beslöts hade arbetet inom regeringens kansli intekommit så långt att del då var möjligt att ange besparingseffekten på varjeenskild länsstyrelse. Frågan tas upp i motion 1980/81:1070 (s). Motionären anseratt inte bör godta anslagsberäkningar av denna typ - regeringen bordeha motiverat sitt förslag till besparingar. En arbetsgruppp med företrädare för berördafackdepartement har bildats för att lämna förslag fill riktlinjer för besparingsarbetet.Bl. a. har arbetsgruppen övervägt följande beträffande planeringsformerna påkort sikt. Utredningar som rör allmänheten bör prioriteras medan generellainsamlingar av grunddata bör inskränkas. Planeringsaktiviteterna bör i högregrad än inriktas på direkta åtgärder. Inom miljövården bör detegenfiiga miljöskyddsarbetet prioriteras liksom planering som allmänt kaneffektivisera den löpande verksamheten. Avsikten är att länsstyrelserna självaskall få göra de prioriteringar som den förordade besparingen ger upphov till.Besparingen avses fördelad på de olika länsstyrelserna i huvudsak i förhållandelill deras andel av länsstyrelseanslagel. Det bör erinras om att ibostadsdepartementets bilaga (bil. 16 s. 7) till budgetpropositionen anförts attförslag bereds bl. a. om en snabbare planprocess. Ett viktigt mål anges därvidvara att åstadkomma besparingar för såväl stat som kommun. De tillkommande uppgifter som utskottet redovisat ovan fåranses vara en tillräcklig grad av konkretisering av de förordadebesparingsförslagen. Utskottet, som finner det angeläget att olika besparingargenomförs, godtar den uppläggning som beskrivits ovan. Motion 1980/81:1070 (s)avstyrks med hänvisning till det anförda. Vad i övrigt anförts i budgetpropositionen om anslag tilllänsstyrelserna m. m. har inte givit utskottet anledning till erinran ellersärskilt uttalande. CU1980/81:24 7 (Kn 1975:02) hari enlighet med sina direktiv lagt fram förslag om att sammanföralänsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna så attdessa inlemmas i skatteavdelningarna som enheter. Utredningen föreslåremellertid att nuvarande ordning behålls och att frågan om ett sammanförandefår anstå tills erfarenheter av den nya taxeringsorganisationen har remissbehandlats. Remissopinionen i frågan är splittrad. 19 länsstyrelseroch två lokala skattemyndigheter förordar en sammanslagning medan fyralänsstyrelser och 116 lokala skattemyndigheter motsätter sig en sådan liksomriksförsäkringsverket och . Flera remissinstanser, t. ex.statskontoret, , , /SR och TCO-S, anseratt frågan bör övervägas ytterligare. Frågan behandlas i budgetpropositionen (bil. 18 s. 22-23).Kommunministern anser en sammanslagning motiverad om den medför påtagligafördelar eller innebär att uppenbara brister eller olägenheter i nuvarandeorganisation undanröjs. En omorganisation av den lokala skatteförvaltningen nuskulle enligt hans mening vara olämplig dels på grund av att den nyataxeringsorganisationen inte vunnit stadga, dels därför att en organisationsförändringskulle komma att infalla allmännafasfighetstaxering. I motion 1980/81:1459 (s) hemställs att riksdagenfullföljer sitt tidigare principuttalande med ett principbeslut om lokalaskattemyndighetens inlemmande i länsstyrelsernas skatteavdelningar. Motionärenanför att en omorganisation inte bör genomföras under kommande budgetår.Ytterligare utredningsarbete krävs. Liksom kommunministern anser skatteutskottet som yttratsig över motionen att utfallet av den nya taxeringsorganisationen bör avvaktasinnan ett beslut om att inlemma de lokala skattemyndigheterna i länsstyrelsernafattas. delar denna uppfattning. Det splittrade remissutfalletöver fögderiutredningens förslag talar också för att det kan vara lämpligt attinte nu ändra de lokala skattemyndigheternas organisatoriska ställning. Detfinns enligt civilutskottets uppfattning inle tillräckliga skäl att fatta ettprincipbeslut i frågan. Utskottet avstyrker sålunda motion 1980/81:1459 (s). Enligt planerna för den s. k. (Rationalisering av skatteadministrationen) återstår 160 tjänster för attorganisationen vid de lokala skattemyndigheterna skall vara fullt utbyggd.Riksskatteverket har tillstyrkt en utbyggnad med 144 tjänster. Regeringen har ioktober 1980 utfärdat föreskrifter för den nya uppbördsorganisationen hoslänsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. Detta innebär en kraftigförstärkning av den handläggande personalen, för de lokala skattemyndigheternamed ca 300 CU1980/81:24 8 Rekrytering av denna personal kommer i storutsträckning att ske under /82. Enligt kommunministern är detinte lämpligt att öka rekryteringsbehovet utöver dessa 300 med en samtidigutbyggnad av RS-organisafionen. I mofion 1980/81:1886 (vpk) föreslås att de lokalaskattemyndigheterna byggs ut enligt förslag, dvs. Utskottet delar kommunministerns uppfattning om att utbyggnaden avRS-organisationen bör anstå under nästa budgetår, varför motionen avstyrks idenna del. En uppräkning av anslaget till de lokalaskattemyndigheterna med 7 milj. kr. utöver regeringens förslag yrkas i motion1980/81:1465 (s) yrkande 2. Enligt motionärerna finns stora vakanser inom arbetsgivargruppernavid de lokala skattemyndigheterna i - en situation som enligtderas mening torde vara i stort sett densamma i övriga delar av landet. Även om det naturligtvis skulle vara önskvärt medytterligare förstärkningar på de lokala skattemyndigheterna finnercivilutskottet, liksom skatteutskottet, att den statsfinansiella situationeninte medger sådana förstärkningar som föreslagits i motionen. Skatteutskottetanför i sitt yttrande att skattekontrollen prioriteras vid en jämförelse med denedskärningar av anslagskraven som föreslås på andra områden. I budgetpropositionenförordas sålunda att endast expensdelen i anslaget för de lokalaskattemyndigheterna reduceras. Vad i övrigt anförts i budgetproposifionen om anslag m. m.till lokala skattemyndigheterna har inte givit utskottet anledning till erinraneller särskilt uttalande. I motion 1980/81:1462 (s) yrkande 4begärs en översyn och samordning av vissa register i enlighet med vad som anförtsi motionen. Enligt motionärerna finns flera register som på ett effektivaresätt skulle kunna användas i kampen mot skatte- och avgiftsfusket. Ett sådantförfarande medför enligt deras mening problem främst i två avseenden - dels ärde olika registren inte uppbyggda för att passa för detta syfte, dels hävdasofta att en användning i kontrollsyfte skulle leda till intrång i denpersonliga integriteten. De ändringar och kompletteringar som behövs tordeenligt motionärernas uppfattning inte vara särskilt omfattande. Visar det sigunder arbetets gång att ett nytt register behöver inrättas - t. ex. ettregister över försumliga skatte- och avgiftsbetalare - bör ett detaljeratförslag härom lämnas. Den förordade översynen bör enligt mofionärerna tas upp isamband med den utvärdering av redovisningssystemet för exekutionsväsendet() som pågår. Erforderliga ändringar bör genomföras senast den 1 januari1982. Utskottet har tidigare (CU 1980/81:1 y) enhälligt vidbehandling av motioner om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten anfört att CU1980/81:24 9 befogade hänsyn till den personliga integriteten inteträds för när även med vidgade möjligheter till effektiv samordning av åtgärdermot ekonomisk brottslighet med anknytning till näringsverksamhet. I yttrandeterinrade utskottet även om att en utvärdering av REX-systemet pågår och att idenna utvärdering bl. a. kommer att undersökas hur ett datasystem skall varautformat så att kronofogdemyndigheterna () kan handla effektivt ochrationellt. Vidare kommer att övervägas vid utvärderingen hur ett datasystemför den exekutiva verksamheten kan samordnas med andra ADB-system i avsikt attur olika register hämta viss information om gäldenärer. arbeteavses vara avslutat . Del är enligt utskottels mening viktigt att desamhällsorgan som har uppgifter inom skattekontrollen ges så goda möjlighetersom möjligt att på ett effektivt sätt fullgöra sitt arbete. En utvärdering om hur detta skall ske görs delvis avREX-utredningen. Utskottet har tidigare enhälligt (CU 1978/79:25) hävdat attADB inom exekutionsväsendet väsentligt underlättar KFM:s arbete, bidrar tillett bättre indrivningsresultat och förbättrar personalens arbetssituation. Utskottetförutsätter att förslag om ytterligare utbyggnad av ADB inom exekutionsväsendetkommer att lämnas så snart den pågående utvärderingen och denfortsatta beredningen därav avslutats. Enligt utskottets mening är del av storvikt att föreläggs förslag om hur den pågående försöksverksamhetenmed ADB inom exekutionsväsendet skall avlösas av en mera varaktig och utbyggdlösning. Det är önskvärt att förslag föreläggs under nästa år.Eftersom en översyn pågår som delvis även omfattar den i motionen upptagnafrågan om samordning av olika register, är motionärernas grundläggande kravtillgodosett. Utskottet anser att pågående utredningsarbete och förslag tillriksdagen bör avvaktas innan slutlig ställning tas i frågan. I sammanhanget böräven erinras om att frågan om ADB i den exekufiva verksamheten övervägs avlagutskottet vid behandlingen av proposition 1980/81:8 med förslag fillutsökningsbalk. kommer att avge betänkandei frågan. I motionerna 1980/81:1072 (s) och 1849 (m) behandlasfrågan om ADB-stöd till KFM i län. Hemställan innebär attriksdagen uttalar att regeringen låter försöksverksamheten med REX-systemetunder /82 utvidgas fill att omfatta också dessa KFM. Imotionerna lämnas uppgifter om hur kraftig ökningen av enskilda mål,uppdebiterade skatter och utestående skatter i länet varit under 1970-taletssenare hälft. Motionärerna anför även att ett bättre indrivningsresultat uppnåsom REX-systemet införs och att samhällets "nettovinst" beräknas tillmera än en milj. kr. REX-systemet bedrivs på försök inom KFM i fem län. Vidbehandlingen av anslag till KFM hade utskottet även att ta ställninglill ett förslag budgetproposition om att REX-systemet pä försökskulle omfatta även kronofogdedistrikten i . CU1980/81:24 10 (CU 1979/80:27 s. 15-16) men anförde enhälligt attförsöksverksamheten inte borde utvidgas därutöver förrän nuvarande systemutvärderats. beslöt i enlighet därmed. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning om att ADBinom exekutionsväsendet bidrar till ett bättre indrivningsresultat och enförbättrad arbetssituation för personalen, är inte berett att frångå sintidigare uppfattning i ärendet - det nuvarande systemet bör utvärderas. Dennauppgift är, som framgått ovan, en av huvudfrågorna för den ovannämndautredningen. Utskottet förutsätter att får taställning till ett förslag om ytterligare datastöd till KFM så att beslut ommera varakfigt och utbyggt datasystem kan fattas. Motionerna 1980/81:1072 (s)och 1849 (m) avstyrks med hänvisning till det anförda. Det bör även erinras om att regeringen tillkallaten särskild utredare som fått i uppdrag att göra en översyn avindrivningslagstiftningen för att bl. a. effektivera arbetet vid KFM.