bet · G401KrU26 · 1980-12-31 00:00:00 — Ansvaret för barnens miljö delas avmånga och gäller inom vidsträckta områden av samhällslivet. Det vilar påenskilda människor, på hem, förskola och skola, på andra insfitutioner och påolika organisationer." Vad utskottet sålunda anförde om kulturinsatserbland barn gav som sin mening till känna för regeringen. Riksdagsbeslutetmed anledning av barnkulturpropositionen och de med anledning av denna väcktamotionerna innebar vidare att . anvisades för att förstärka olikainstitutioners och organisationers verksamhet inom barnkulturområdet. Avsiktenvar att genom medelstillskott på strategiskt vikfiga punkter stimulera tillexperiment och förnyelse i fråga om kulturaktiviteter för barn samt att geincitament till fortsatta satsningar på sådana aktiviteter. Även i andra avseenden har barnkulturfrågornaägnats en ökad uppmärksamhet . Härtill har bl. a. deaktiviteter bidragit som startade under internationella . Ökadestatliga insatser för barnkulturen har i huvudsakavsett filmområdet. Detsamma gäller även förslagen i årets budgetproposition. Med anledning av det socialdemokratiska förslagetatt satsa ytterligare resurser på kulturverksamhet för barn och ungdom av denomfattning som yrkas i motion 1257 finner utskottet anledning konstatera attutrymmet för förstärkningar på kulturområdet - i likhet med vad som gäller inomandra områden - måste präglas av det samhällsekonomiska läget. Vissa reformförslagpresenteras dock i budgetpropositionen, och utskottet vill framhålla att dessaförslag bör ses mot bakgrund av att kulturområdet under de tre senastebudgetåren tillförts reformmedel av storleksordningen 30, 50 resp. 15 milj. kr.Utskottet är medvetet om att det återstår behov som är angelägna att tillgodoseoch noterar att årets budgetproposition trots det ansträngda ekonomiska lägetredovisar ett reformtillskott på 3,5 milj. kr. Det har därmed, samt genomomfördelningar inom den givna ekonomiska ramen eller genom att kostnadsökningarinte kompenserats fullt ut, blivit möjligt att föreslå ökningar av stödet tillfria teater-, dans- och musikgrupper samt till import och distribution avbarnfilm, att höja biblioteksersättningen, att införa ett distributionsstödtill bokhandeln samt att lägga fram förslag till en byggnadsvårdsreform. Vidarehar mot bakgrund bl. a. av att deltar i arbetet inför detinternationella medel avdelats för vissa satsningar påhandikappområdet. Vad beträffar utrymmet för ytterligareanslagshöjningar får utskottet erinra om det beslut fattade ifebruari med anledning av finansutskottets betänkande 1980/81:20. I dettabetänkande framhålls att det i nuvarande läge inte finns något utrymme förökade utgifter i KfU 1980/81:26 12 statsbudgeten.Vidare förklaras att det, om vid behandlingen av ohka frågor skullefatta beslut som innebär utgiftsökningar utöver budgetförslaget, är nödvändigtatt även ange hur besparingar av motsvarande storleksordning kan göras. Dettahar utskottet beaktat vid bedömningen av förslagen i motion 1257 och övrigamotionsvis framförda förslag om ökade medélsanvisningar fill kulturändamål. Enligtmotion 1251 framstår det klart att planeringen för barn inom kulturområdet ochgenomförandet av uppgjoi-da planer måste bedrivas med långt större allvar ochmålmedvetenhet än . Varje institution eller grupp som verkar påkulturområdet bör därför enligt motionärerna i samband med sin årligaanslagsframställning ange ett mål och en utvecklingsplan för sitt arbete blandbarn. Motionärerna föreslår att som sin ihening skall ge till kännaför regeringen vad de i detta hänseende anfört. Hemställan härom görs i motion1257 yrkande 4. Utskottet behandlade i samband medbarnkulturpropositionen ett motionsyrkande av samma innebörd som det nyssangivna. Därvid hänvisade utskottet till vad som i nämnda proposition uttalatsom ansvaret för att kulturverksamheten i ökad utsträckning utformas medutgångspunkt i barns erfarenheter och önskemål. Detta ansvar kunde, framhöllsdet i propositionen, inte överlåtas på särskilda institutioner och personer.Det måste delas av alla som är verksamma på kulturområdet, om ett snabbt ochbra resultat skall uppnås. Erfarenheterna av hur man bäst intresserar ochengagerar barn finns inom de institutioner, grupper, organisationer ochföreningar som svarar för kulturverksamhetens genomförande. Därför är detnaturligt att ett stort ansvar för att barns behov blir tillgodosedda läggs hosdem som är praktiskt verksamma. Stat, kommuner och landsfingskom-muner har attsvara för att kulturen får resurser. De som i praktiskt arbete förvaltarresurserna får ansvara för att barnen tillgodoses med en rimlig andel. Utskottet instämde i de sålunda redovisadesynpunkterna på ansvaret inom kulturområdet. Enligt utskottets bedömning lågsamma synsätt bakom det då aktuella motionsyrkandet om skyldighet förinstitutioner m. fl. att redovisa ett mål och en utvecklingsplan försitt arbete bland barn. Med hänsyn härtill ansåg utskottet inte att detbehövdes något formligt riksdagsuttalande enligt motionsyrkandet, som därföravstyrktes. I betänkandet KrU 1978/79:30 tog utskottet även avstånd från tankenpå att genom kvoteringsbestämmelser skapa garantier för att kulturinsatsernaför barn får en rimlig omfattning. Utskottet vill understryka vad utskottet sålunda anförti fråga om ansvaret på barnkulturområdet. Utskottet utgår från att det synsättoch de värderingar som utskottet markerade i nyssnämnda betänkande är vägledandei det praktiska arbetet ute på fältet. I sammanhanget måste även beaktas attdet enligt beslut av åvilar KrU 1980/81:26 13 attfölja utvecklingen /80-1981/82, att göra en sammanfattandebeskrivning av denna utveckling samt att därefter bedöma om det finns anledningatt aktualisera frågan om tvingande bestämmelser i fråga om resursernasomfattning. Enligt vad utskottet erfarit kommer summering ochvärdering av barnkulturinsatserna att göras i samarbete med berördainstitufioner, grupper m. fl. Rådet har också förklarat sig ha för avsikt att ianslagsframställningen för / 83 rapportera hitfills vunnaerfarenheter av insatserna i syfte att lyfta fram bamkulturfrågorna ibudgetsammanhang. Med stöd av det anförda avstyrker utskottet motion 1257yrkande 4. Kulturrådethar fr. o. m. /80 erhållit särskilda medel för utrednings-,utvecklings- och informafionsverksamhet inom barnkulturområdet. Innevarandebudgetår har ett oförändrat belopp om I milj. kr. tagits upp för ändamålet.Enligt yrkande 5 i motion 1257 bör för utvärdering, experiment och utvecklinginom barnkulturområdet ytterligare 1 milj. kr. ställas till kulturrådetsdisposition. Yrkandet motiveras bl. a. med att det är nödvändigt att utvärderaen satsning av den storieksordning som föreslås i motionen. Medhänsyn till bl. a. den ståndpunkt utskottet intagit till mofionskraven påkraffigt ökade medelsanvisningar till barnkulturändamål avstyrker utskottet,som berört utvärderingsarbete, det förslag om anvisande avytterligare medel som ligger i yrkande 5 i motion 1257. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet l.att avslår motion 1980/81:378 om enpariamentarisk utredning angående kommersialismens negafiva verkningar påkulturonarådet, 2. att avslår motion 1980/81:1655 om ett uttalande angåendekulturrådets utredning om kommersialismens negativa verkningar, 3. att avslår motion 1980/81:1657 om ett uttalande angåendeprojektet i arbetslivet, 4. att beträffande frågan om anvisande av en i förhållande tillvad som beräknats i propositionen ökad medelsanvisning till vissa utrednings-och utvecklingsprojekt avslår motion 1980/ 81; 1658 yrkande I såvitt nu är ifråga, 5. att avslår motion 1980/81:441 om försöksverksamhet med lokalkulturell verksamhet i bostadsområden, 6. att avslår motion 1980/81:1257 yrkande 4 om insatser förbarnen vid kulturinstitutioner med statligt stöd, 7. att beträffande frågan om en i förhållande till vad somberäknats i proposifionen ökad medelsanvisning fill utvecklingsarbete avseendebarn och kultur avslår motion 1980/81:1257 yrkande 5 såvitt nu är i fråga, KrU 1980/81:26 8. att beträffande medelsanvisningen medbifall till proposition 1980/81:100 och med avslag på motionerna 1980/81:1257yrkande 5 och 1980/81:1658 yrkande 1, båda yrkandena såvitt nu är i fråga, tillStatens kulturråd: Utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhet /82 anvisar ett reservationsanslag av . 4.Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer. Regeringen har under punkt B3 (s. 15-18) föreslagit att till Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer för /82 anvisa ett reservationsanslag av . Regeringens förslag innebär en anslagsminskning med2 . Föredragande statsrådets förslag avseende olika anslagsposterframgår av följande sammanställning, i vilken också redovisas hur innevarandeårs anslag disponerats och de förändringar för nästa budgetår som föreslagitsav . Beräknad ändring 1981/82 -1- 90 000 Experiment och utvecklingsarbete inom kulturell -2 600 000 Centrumbildningar på teaterns, dansens, musikens, filmens, bildkonstens och littera- -2 803 000 Folkparkernas centralorganisation för central service och andra gemensamma insatser samt för Folkparkernas artist- + \ 126 000 (250 000) Folkets husföreningarnas riksorganisation för anordnande av bl. a. konstutställningar och Kurser, konferenser, resor, festivaler och -1- 362 000 -1- 500 000 -2 650 000 KrU 1980/81:26 15 I propositionen redovisar föredragande statsrådetsin avsikt att föreslå regeringen att lägga fram en särskildproposition om folkbildning m. m. I denna proposition, som avlämnatstill , behandlas bl. a. de ändamål för vilka beräknats medelunder anslagsposten Experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhetbland amatörer. Motionerna I detta sammanhang behandlar utskottetmotionerna 1980/81:959av m. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att till Bidrag tillkulturverksamhet inom organisationer anvisa ett i förhållande fill regeringensförslag med . förhöjt belopp avseende kulturverksamhet blandspråkliga minoriteter, 2. att uttalar att medlen för kulturverksamhetbland språkliga minoriteter bör fördelas av en särskild nämnd inom statenskulturråd, där invandrarorganisationerna bör vara företrädda, 1980/81; 1257 av m. fl. (s) vari -med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81; 1251 - såvitt nu är ifråga yrkas 6.att till Bidrag fill kulturverksamhet inom organisationer /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslagmed . (250 000 + 1 000 000 + 350 000 -t- 4 000 000) förhöjt förslagsanslagav , varvid anslagsposten 3 skall utgå med ,anslagsposten 4 med , anslagsposten 5 med . samt att enny anslagspost. Barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet, försupp med , 1980/81:1275av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att tillBidrag till kulturverksamhet inom organisationer anvisar ett i förhållandetill regeringens förslag med . belopp avseende Centrumbildningarinom teaterns, dansens, musikens, filmens, litteraturens ochbildkonstens områden. De motionsyrkanden som utskottet behandlar underdenna punkt går alla ut på ökningar av medelsanvisningen i förhällande tillregeringens förslag. Önskemålen avser utom i ett fall ändamål som redovisats isammanställningen i det föregående. Medeltill centrumbildningar på olika konstnäriiga områden beräknas underanslagsposten 3. föreslåratt bidragen till centrumbildningarhöjs med , varav . utgör kompensation för pris- ochlöneökningar. förslag grundas på det förslag om en utbyggnad avstatsstödet till centrumbildningarna som redovisats i prome- KrU 1980/81:26 16 morianNytt statsbidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper. Kulturrådetföreslår vidare att medel till centrumbildningarna förs över till andra anslagför att redovisas och behandlas under budgetavsnitt där de sakligt hör hemma.Den ökning med . som föreslås i motion 1275 (vpk) överensstämmerbeloppsmässigt med förslag till reell ökning. Beloppet i motion1257 överstiger med . vad som beräknats i propositionen och motiverasmed att ökade krav kommer att ställas på ohka centrumbildningar i detförnyelsearbete för att stärka barnkulturen som den socialdemokratiskasatsningen syftar till. Avpropositionen framgår att regeringen inte funnit det möjligt att beträffandestödet till de fria grupperna lägga reformförslag till grund föråtgärder på området. Därmed har inte heller ett kraffigt ökat stöd tillcentrumbildningarna kommit att aktualiseras i propositionen. Utskottet är inuvarande ekonomiska läge inte berett göra någon annan bedömning beträffande utrymmetför en reform och avstyrker av detta skäl yrkande 2 i motion 1275. Medhänvisning till vad utskottet under punkt 3 i det föregående anfört om ökaderesurser för insatser inom barnkulturområdet avstyrker utskottet även yrkande6 i motion 1257 i vad det avser ytterligare medel till centrumbildningarna. Deförstärkningar av stödet fill Folkparkemas centralorganisation och till på 1 milj. kr. som föreslåsi mofion 1257 är avsedda att utveckla organisationernas verksamhet bland barnoch ungdom. Förslagen i propositionen innebär i realiteten oförändradestödbelopp, då minskningen om . under anslagsposten 4 motsvaras av enindragen engångsanvisning. Utskottet ansluter sig till propositionen ochavstyrker sålunda förslaget i motion 1257 om höjningar av anslagsposterna 4 och5. Vid sin behandling av proposition 1978/79; 143 ombarn och kultur avstyrkte utskottet ett motionsvis framfört yrkande om medeltill barn- och ungdomsorganisafionernas kulturella verksamhet. Yrkandet avslogsdärefter av (KrU 1978/79:30, rskr 1978/79:336). Ett motsvarandeyrkande avslogs i enlighet med utskottets förslag även vid förra (KrU1979/80:26, rskr 1979/80:249). Utskottet har inte funnit skäl att föreslåriksdagen att inta någon annan ståndpunkt till det nu aktuella önskemålet imotion 1257 om en medelsanvisning på 4 milj. kr. för motsvarande ändamål.Motionen avstyrks därför i denna del. har för fjärde året i följdbegärt särskilda medel för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter.Kulturrådet begär . För samma ändamål hemställs imotion 959 (vpk) om en medelsanvisning på 3 milj. kr. Den statliga kulturpolitiken för språkligaminoriteter bygger i sina huvuddrag på att sådan kulturverksamhet skall främjasinom ramen för de allmänna anslag som utgår till olika kulturella ändamål. KrU 1980/81:26 17 kulturlivetär situationen emellertid sådan att särskilda insatser bedömts nödvändiga föratt ge förutsättningar för aktiviteter som vänder sig till speciella grupper.Exempel härpå är särskilda medel för inköp av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk, bidrag fill finsk teaterverksamhet och särskilt stöd till densamiska kulturen. Vidare har programbolagen inom i ökandeutsträckning sökt tillgodose de språkliga minoritetemas önskemål omsändningar. Nämnas bör också att genom olika informationsinsatser -symposier och skrifter - orienterat invandrarorganisationerna om det statligabidragssystemet m. m. har rådet också ett mer utvecklatsamarbete med statens invandrarverk. Utskottetanser det angeläget att även i ett läge då möjligheterna att öka medelsanvisningarnatill olika kulturella ändamål är begränsade söka tillgodose jämlikhets- ochrättvisekrav inom kulturiivet. Att kulturpolitiken utformas med hänsyn tilleftersatta gmppers erfarenheter och behov har också lagts fast som ettväsentligt mål för den statliga kulturpolitiken. Då resurserna och derasrealvärde i vissa fall urholkas framstår behovet av prioriteringar som särskiltviktiga. Detsamma gäller samverkan och samråd mellan myndigheter m. fl. isyfte att få ut bästa möjliga effekt av anvisade medel. Utskottet harförståelse för önskemålen om särskilda insatser för kulturverksamhet blandspråkliga minoriteter. Med hänsyn till kravet på största återhållsamhet i frågaom utgiftsökningar kan utskottet emellertid inte tillstyrka att särskilda medelunder förevarande anslag anvisas för ändamålet. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 959. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att beträffande frågan om ett i förhållande till vad somberäknats i proposition 1980/81:100 ökat bidrag fill centrumbildningarnaavslår motionerna 1980/81:1275 yrkande 2 och 1980/ 81:1257 yrkande 6, bådayrkandena såvitt nu är i fråga, 2. att beträffande frågan om ett i förhållande till vad somberäknats i proposition 1980/81:100 ökat bidrag till avslår motion 1980/81:1257 yrkande 6 såvitt nu är i fråga, 3. att beträffande frågan om ett i förhållande till vad somberäknats i proposition 1980/81; 100 ökat bidrag till Folkets husföreningarnasriksorganisation avslår motion 1980/81:1257 yrkande 6 såvitt nu är i fråga, 4. att beträffande anvisande av en ny anslagspost till barn-ochungdomsorganisationernas kulturella verksamhet avslår mofion 1980/81:1257yrkande 6 såvitt nu är i fråga, 5. att beträffande anvisande och fördelning av särskilda medelfill kulturverksamhet bland språkliga minoriteter avslår motion 1980/81:959såvitt nu är i fråga, 6. att beträffande medelsanvisningen med bifall till propo- 2 1980/81. KrU 1980/81:26 sifion1980/81:100 samt med avslag på motionerna 1980/81:959, 1980/81:1257 yrkande 6och 1980/81:1275 yrkande 2, samtliga motioner såvitt nu är i fråga, till Bidragtill kulturverksamhet inom organisationer för /82 anvisar ettreservationsanslag av . 5.Bidrag till samisk kultur m. fl. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna B 5-B 7 (s. 20-25) och hemställer 1. att till Bidrag till samisk kultur för /82anvisar ett anslag av I , 2. att till Bidrag till konstnärer m. m. för /82 anvisar ett reservationsanslag av , 3. att fill Inkomstgarantier för konstnärer för budgetåret1981/82 anvisar ett förslagsanslag av . 6.Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. Regeringen har underpunkt B 8 (s. 25-28) föreslagit att 1. godkänna vad som i propositionen anförts ombiblioteksersättningens grundbelopp, 2. till Ersättning åt författare m. fl. för utlåningav deras verk genom bibliotek m.m. för /82 anvisa ettförslagsanslag av . Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1980/81:949 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående de ersättningar som utgår till kulturarbetare för utnyttjandeav deras verk, 1980/81:960av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att uttalar att biblioteksersättningenbör fa'stställas till , 2. att till Ersättning åt författare m. fl.beslutar anvisa ett med . i förhållande till regeringens förslagförhöjt belopp, 3. att hos regeringen hemställer om att enplan bör utarbetas för att återställa biblioteksersättningensvärde samt att denna plan bör tillämpas fr. o. m. /83, 1980/81:1261 av () och BertilFiskesjö (c) vari yrkas att beslutar hos regeringen begära attorganisationen för stödet till konstnärerna ses Över, KrU 1980/81:26 19 1980/81:1864 av () och StenSvensson (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om attdet nuvarande litteratur- och tidskriftsstödet omvandlas fill en nedsättning avmervärdeskatten för böcker och tidskrifter, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att en granskning av de stafliga stödinsatserna på kulturområdet börvidtas och att denna granskning ges direkfiv i enlighet med vad som i motionenframförts. Av de motioner utskottet behandlar under dennapunkt i betänkandet gäller motion 960 biblioteksersättningens storlek ochvärde, medan motionerna 949, 1261 och 1864 avser mer allmänna frågor om detstatliga stödet fill konstnärer och om kulturarbetarnas ekonomiska villkor,inkl. trygghetsfrågor m. m. Imotion 949 konstateras att de kulturarbetare som är anställda vid stafliga ochkommunala institutioner fick sina förhållanden reglerade påett i huvudsak tillfredsställande sätt. Även för de icke anställdakulturarbetarna har det under de gångna två decennierna gjorts statligainsatser. Dessa har emellertid, anför motionärerna, inte systematiserats iegentlig mening. Framför allt saknas för dessa gmpper alltjämt grunden för enverklig ekonomisk och social trygghet i yrkesutövningen. 1 motionen redovisasatt enligt undersökningar beträffande de fria kulturarbetarnas inkomster harmedianinkomsterna för författare, tonsättare och bildkonstnärer i realvärdesjunkit med i genomsnitt till 1980. Enligtmotionäremas uppfattning är det uppenbart att de statliga insatserna är avcentral betydelse för kulturarbetamas möjligheter att utöva sina respektiveyrken. I den mån de med stöd av statliga insatser kunnat bygga upp etttrygghetssystem är det därför av yttersta vikt att detta system inte försvagas. Motdenna bakgnmd diskuteras i motionen kulturarbetarnas inkomstförhållanden. Bl.a. tar motionärerna upp frågan om de skatte- och avgiftsregler som gäller medanledning av att fritt verksamma kulturarbetare i skattehänseende betraktas somrörelseidkare. I anslutning härtill för motionärerna fram synpunkter påkulturskattekommitténs uppgifter. Imotionen erinras om att KLYS (Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd) särskilt prioriterat biblioteksersättningen.Motiveringen har varit dels att det här är fråga om en ersättning för ettomfattande utnyttjande och alltså en ersättning som bör jämställas med löner,dels att denna ersättning utgör modell för KLYS övriga yrkanden om gottgörelseför allmänt utnyttjande. Motionärernatar i anslutning härtill upp frågor om utställningsersättning samt omvisningsersättning för det utnyttjande som sker av bildverk som KrU 1980/81:26 20 förvärvatsav det allmänna. De anser att bör begära att regeringen skyndsamtlägger fram förslag angående bildkonstnärernas villkor i dessa hänseenden. Vadbeträffar statliga ersättningar och ersättningsbetonade bidrag framhållermotionärerna som sin mening att det måste ligga i linje med den tidigare fördakulturpolitiken att samhället i dessa fall tar ansvar för en bibehållenrealnivå på utgående ersättningar. Därvid måste emellertid beaktas inte baravärdet av anslagen som sådana. Det måste också vara samhällets ansvar attanslagen förknippas med skyldighet att trygga kulturarbetarnas socialasäkerhet. I motion 1261 uttalas inledningsvis att bidrageller stöd till konstnärer f. n. utgår genom en rad olika statligainstitutioner. Enligt motionärernas mening gör den splittrade organisationendet svårt att överblicka och på ett effektivt sätt planera stödet tillkonstnärerna. Inte minst upplever motionärerna en risk för att den önskvärdaspridningen av stödet till konstnärer i olika delar av landet försvåras, vilketbidrar till konsfiivets koncentration till storstadsregionerna. Enligt motion 1864 kan man konstatera dels att detoffentliga stödet till kulturen inte haft de eftersträvade effekterna, dels attstödet i sig medfört ett antal negativa konsekvenser och nya problem somhittills inte i tillräcklig mån uppmärksammats. Det som håller på att ske,hävdar motionärerna, är att den direkta kopplingen mellan skilda former avkulturell och medial verksamhet och allmänheten - avnämarna - tenderar attförsvinna. I en tänkbar och långt ifrån otrolig föriängning skulle den långtvärre situationen hota då man direkt kommer att inrikta sig på att i form ochidéinnehåll tillfredsställa den lilla grupp yrkesmässigt bidrags-kontrollerandepersoner som har att besluta över skilda offentliga bidragsanslag. Det ärockså enligt motionärerna ett faktum att den offentliga kulturpolitiken har enmycket starkt konserverande effekt inte bara när det gäller vilka som får stödutan också när det gäller utformningen av de verk som får stöd. Motionärernaanser att syftet bör vara att i så hög grad som möjligt frikopplakulturen från statlig och annan offentlig finansiering och därigenom också fråndet beroende som är på väg att allvariigt hota det fria kulturiivet och denfria kulturdebatten i vårt land. I linje med denna sin inställning föreslårmotionärerna att skattebefrielse medges stiftelser som har fill ändamål attäven stödja kulturell verksamhet. Yrkande om ett regeringsförslag i denna frågahar lagts fram i motion 1865 och behandlats av skatteutskottet i betänkandetSkU 1980/81:35. Vadbeträffar det nuvarande kulturstödet - sådant det fördelas av statens kulturråd- föreligger enligt motionärerna betydande problem, i KrU 1980/81:26 21