bet · G401JoU18 · 1980-12-31 00:00:00 — omstatsbudgeten för /82 i vad avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1980/81:100 bilaga 13) I detta betänkande behandlas proposifion1980/81:100 bilaga 13 Jordbmksdepartementet med undantag av de anslag som ärupptagna under avsnitten Skogsbmk och Idrott och friluftshv. Anslagen underskogsbruksavsnittet kommer att behandlas i ett senare betänkande omskogsvårds-styrelsemas organisation, m.m. Anslagen om idrott m.m. behandlas avkultumtskottet. 1.Jordbruksdepartementet m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslagi proposition 1980/81:100 bilaga 13 (jordbmksdepartementet) under punktema A 1- A 4 (s. 11-13) och hemställer att /82 anvisar 1. till ettförslagsanslag av , 2. till Lantbruksrepresentanterett förslagsanslag av , 3. fill Kommittéer m. m. ettreservationsanslag av , 4. till Extra utgifter ettreservationsanslag av . Jordbruketsrationalisering m. m. Regeringen har under punkt B 1 (s. 14-17) föreslagitriksdagen a« fill Lantbmksstyrelsen för /82 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1980/81:1370 av m.fl. (c,s, m, fp, vpk) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att åtgärder bör vidtas för att lokalisera den centralarennäringsadministrationen . Regeringens förslag innebär att medel förlantbmksstyrelsens verksamhet för nästa budgetår bör beräknas med utgångspunkti huvudförslaget. För vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret har därvidberäknats . Kartong: S. 1. under Jordbruketsrationalisering m. m. Rättat till: 2 a. S. 3, i hemställan Står: 3.Rättat till 2 b. JoU 1980/81:18 2 Utskottet tillstyrker i propositionen framlagtförslag och förordar således att anslaget förs upp med . Imotion 1370 hemställs om åtgärder i syfte att lokalisera den centralarennäringsadministrationen till . En sådan lokalisering skulle enligtmotionärernas mening underlätta såväl den samiska befolkningens kontakter medden centrala rennäringsadministrationen som kontaktverksamheten mellan olikamyndighetsfunktioner och institutioner av stor betydelse för rennäringen ochsysselsättningen bland samerna. Lantbmksstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om bl. a. rennäringen ochrennäringens rationalisering. Utskottet har därför funnit lämpligt att behandlamotionen under denna punkt. Förlantbruksstyrelsens handläggning av rennäringsfrågor finns inom styrelsensveterinär- och husdjursavdelning en särskild rennäringsenhet inrättad. Inomenheten handläggs frågor om rennäringens rationalisering innefattandeöversiktlig planering, rådgivning, statliga stödåtgärder såsom bidrag,lånegarantier, avgångsvederlag m.m., marknadsfrågor, renslakt, avsättning avrenprodukter m.m., renbeteskonventionerna med och , utnyttjande avmark ovan odlingsgränsen och inom renbetes-Qällen samt sysselsättningsfrågorför samer. Förnärvarande ingår i rennäringsenheten en befattning som avdelningsdirektör, ensom byrådirektör och 1 1/4 biträdestjänst. Hämtöver har enheten tillgång tillmyndighetens gemensamma resurser inom områdena juridik, information,administration osv. Lantbmksstyrelsen inklusive rennäringsenheten ärlokaliserad till . Inom lantbruksstyrelsens organisationsplan men medplacering i finns vidare en förste byråsekreterare, som har till uppgiftatt samordna lantbmksverkets sysselsätt-ningsskapande åtgärder inomrenskötselområdet. Vidare finns en byrådirektör för rådgivning irennäringsfrågor stationerad i . Regionalthandläggs rennäringsfrågor inom lantbmksnämnderna i , Västerbottensoch . Inom var och en av dessa nämnder finns en särskildrennäringsenhet. Fömtom frågor angående rationalisering, stöd och rådgivningm. m. handlägger rennäringsenheterna fjällförvaltningsärenden såsom jakt- ochfiskeupplåtelser m. m. Somframgår av motionen hänger yrkandet om viss decentralisering avrennäringsadministrationen bl. a. samman med strävandena att motverka densysselsättningsminskning i som blir en följd av attvattenfallsverkets byggnadsverksamhet i området kommer att minska kraftigt.Utskottet, som inte har att anlägga sysselsättningspolitiska synpunkter påfrågan, har begränsat sig till att pröva ärendet med huvudsakligt beaktande avrennäringens intressen. Utskottet får härvid anföra följande. Vadangår motionäremas önskan om möjligheter för den samiska befolkningen att fåökad kontakt med den centrala administrafionen förtjänar det enligt utskottetsmening att understrykas att lantbmksstyrelsens uppgift som centralrennäringsmyndighet är av övergripande natur. JoU1980/81:18 3 lantbmksverket i fråga om rennäring, sameby, ekonomisktstöd, markförvaltning m.m. fattas i första hand av vederbörandelantbruksnämnd, som även har att svara för kursverksamhet och övriga direktakontakter med rennäringssutövarna. Såvitt avser lantbmksnämnden i Norrbottenslän sköts denna verksamhet från huvudkontoret i och från lokala rennäringskontorbelägna på sex olika platser i länet, bl. a. i Jokkmokk.Rennäringsadministrationen är sålunda i förhållandevis storutsträckning decentraliserad till det aktiva renskötselområdet. Detta ärnaturligtvis inte ett skäl för att inte ytterligare utlokalisering av de administrativafunkuonerna på rennäringens område skulle kunna medföra vissa fördelar.Utskottet delar motionäremas mening att det så långt det är praktiskt möjligtbör vidtas åtgärder som ytterligare kan underlätta den samiska befolkningens kontaktermed den centrala rennäringsadministrationen. Som redovisas i motionen har regeringen gettlantbmksstyrelsen i uppdrag att i samarbete med statskontoret utreda deorganisatoriska förutsättningarna för en lokalisering fill av denregionala rennäringsadministrationen i . Enligt utskottetsuppfattning synes det motiverat att man i de fortsatta övervägandena påförevarande område även undersöker möjligheterna att lokalisera den centralarennäringsadministrationen i närmare anslutning till renskötselområdet.Sambandet med annan viktig verksamhet på området, såsom forsknings- ochförsöksverksamheten vid och statensveterinärmedicinska anstalt, bör även uppmärksammas. Aktualiserade planer påatt förlägga en renforskningsstation till kan även ha betydelse isammanhanget. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma hur den förordadeöversynen bör genomföras. Vad utskottet här anfört med anledning av motion som sin mening ge regeringen till känna. 1. att riksdagenUll Lantbruksstyrelsen för /82 anvisar ett förslagsanslag av39010000 kr,, 2. beträffandedecentralisering av den centrala rennäringsadministrationen att somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotion 1980/81:1370, 2 b. Lantbruksnämnderna. Regeringen har under punkt B 2(s. 17-18) föreslagit att till Lantbmksnämnderna för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1980/81:338 av IrisMårtensson m.fl. (s) yrkas att hos regeringen begär attlantbruksnämnden i får en lokalrådgivare som kan ägna tid åtfrågor om sysselsättning i länets glesbygder. JoU1980/81:18 4 Enligt regeringens förslag börmedel för lantbmksnämndernas verksamhet för nästa budgetår beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. a. har därvid beräknats . för vissauppgifter inom det ekonomiska försvaret. Utskottet tillstyrker förslaget och förordar alltså attanslaget för nästa budgetär förs upp med . I motion 338 yrkas att hos regeringen begär attlantbruksnämnden i får en lokalrådgivare som kan ägna tid åtfrågor om sysselsättning i länets glesbygder. Motionärerna erinrar om attlänsstyrelserna fr. o. m. 1979 fått utvidgade uppgifter och samordningsansvarför olika statliga insatser i glesbygd. Det gäller såväl sysselsättningsskapandeåtgärder so.m olika typer av serviceåtgärder av kommersiell eller samhällelignatur. Fmligt motionärernas mening finns det skäl att vidta en del åtgärder somgör det möjligt att fä ett effektivare utnyttjande av det stöd som finns.När det gäller stödet till sysselsättningsskapande åtgärder i glesbygd blirverksamhetens omfattning i hög grad beroende av de resurser somlantbruksnämnderna kan anslå för att iniuera, utvärdera och driva projekt iglesbygd. Det är enligt motionen angeläget att lantbmksnämnden ges möjligheteratt anställa en lokalrådgivare för att förstärka insatserna i länetsglesbygdsområden, där bl. a. norra och västra delarna av harprioriterats. Utskottet vill erinra om att en motion av motsvarandeinnebörd prövades vid föregående utan att föranleda någon riksdagensytterligare åtgärd. Utskottet lämnade då en utförlig redogörelse för denförstärkning av lantbruksnämndernas lokala rådgivningsverksamhet i avseende påglesbygdsfrågor som genomfördes , dä bl. 1 milj. kr. anvisades underdetta anslag, vilket möjliggjorde inrättandet av åtta tjänster förifrågavarande rådgivningsändamål. Sådana tjänster har därefter inrättats inorra , dock inte i . Med hänvisning till de uttalandensom gjordes vid förra från utskottets sida (JoU 1979/80:29 p. 3) fårutskottet erinra om att det ankommer på lantbmksstyrelsen att vid sinfördelning av de medel som anvisas för verksamheten prioritera rådgivningsresursernasä att insatserna främst kan inriktas på de bygder och de företag där de kanförväntas få störst effekt. I den mån det inte befinns möjligt att tilldela ennämnd särskild rådgivare för ändamålet får ärenden om glesbygdsstöd handläggasav nämndens ordinarie personal. Utskottet, som utgår från att man frän lantbruksverketssida med uppmärksamhet följer utvecklingen pä hithörande område och att därvidförhållandena i glesbygdsområdena inom blir föremål förmotsvarande bedömning som de i andra län, finner mot bakgmnd av det anfördamotion 338 inte böra föranleda någon ytterligare åtgärd. JoU 1980/81:18 5 1. att tillLantbruksnämnderna för /82 anvisar ett förslagsanslag av198504000 kr., 2. beträffanderådgivningsverksamheten i aft lämnar motion1980/81:338 utan ytterligare åtgärd. 3.Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. Regeringen har under punktB 3 (s. 19) föreslagit att till Kursverksamhet för jordbmketsrationalisering m. m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1980/81:1860 av m. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att fill Kursverksamhetför jordbrukets rationalisering m.m. för /82 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslagsamt att beslutar att inom den ram av införselavgiftsmedel somtillerkänns jordbmket för /82 överföra ett belopp av 5 323000kr. till lantbmksstyrelsen att användas till kursverksamhet för jordbmketsrationalisering. Förevarande anslag används för att bestridakostnaderna för kursverksamhet m.m. i syfte att främja rationaliseringen inomjordbmket och trädgårdsnäringen samt den yttre rationaliseringen inomskogsbruket. För innevarande budgetår uppgår anslaget till . Förnästa budgetår bör anslaget enligt propositionen föras upp med 5 323 000 kr.Anslaget har därvid beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget. Dessutom harberäknats medel för fortbildning av arrendesynemän och utbildning av nyasynemän, vilka utgifter f. n. bestrids från anslaget till Servitutsnämnder,m.m. Enligtmotion 1860 bör besluta att inom den ram av införselavgiftsmedel somtillerkänns jordbmket för /82 överföra ett belopp av 5323000 kr.fill lantbmksstyrelsen att användas kursverksamhet för jordbmketsrationalisering. Motionärernas förslag innebär att budgetmedel inte anvisas fördenna kursverksamhet. I motionen anförs att ifrågavarande verksamhet är ettviktigt inslag i en aktiv jordbmkspolitik. Genom kursverksamheten förbättrasden enskilde jordbmkarens möjlighet att bedriva ett effektivt jordbmk. Dettabör höja effektiviteten och därmed inkomsterna för den enskilde bmkaren.Motionärerna anser därför att det är rimligt att kostnaderna för verksamhetenbestrids av jordbmkarna kol-lekfivt. Utskottetvill erinra om att mofionsyrkanden av motsvarande innebörd tidigare på förslagav utskottet avvisats av , senast vid behand-tl 1980181. JoU 1980/81:18 6 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. (JoU 1980/81:10).Från utskottets sida har bl. a. framhållits att en övergång finansiering avrådgivnings- och kursverksamheten med införselavgiftsmedel i stället för medbudgetmedel i och för sig inte medför någon nettobesparing för statsverket, dådet i båda fallen rör sig om ianspråktagande av statliga medel. Som framgår avvad förut anförts är anslaget f.ö. inte begränsat till jordbmkssektorn utanavser även bl. a. trädgårdsnäringen. mening har några nya omständigheter, som skulle tala för en ändradfinansieringsform, inte förebragts. Utskottet avstyrker därför mofion 1860,såvitt nu är i fråga (yrkande 1). Utskottet,som för sin del inte har något att erinra mot den i propositionen gjordaanslagsberäkningen under denna punkt, hemställer att med bifall fill regeringens förslagoch med avslag på motion 1980/81:1860 yrkande 1 för Jordbruketsrationalisering m.m. för /82 anvisar ett förslagsanslag av . Bidragtill jordbrukets rationalisering, m. m. Utskottet fillstyrker rege ringens förslag under punkt B 4 (s. 19-21) och hemställer 1. medger att under budgetåret1981/82 statsbidrag beviljas till jordbmkets rationalisering med sammanlagthögst , 2. till Bidrag till Jordbruketsrationalisering, m.m., för /82 anvisar ett förslagsanslag av59000000 kr. Markförvärvför jordbrukets rationalisering. Regeringen har under punkt B 5 (s. 21-24) föreslagit att 1. medge att lantbmksstyrelsen får disponera en rörlig kredit av . i t. o. m.den 30 juni 1983, 2. medge att lantbmksstyrelsen fårdisponera en rörlig kredit av 250 milj. kr. i t. o. m. den 31december 1982, 3. till Markförvärv för jordbmketsrationalisering för /82 anvisa ett reservafionsanslag av 1000kr. 1 motion 1980/81: 1860 av m.fl.(s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående lantbruksstyrelsensförvärv av skogsmark. medgav attlantbruksstyrelsen fick disponera en rörlig kredit av 200 milj. kr. för vissastörre förvärv av mark, främst skogsmark. Krediten fär disponeras intillutgången av . JoU 1980/81:18 7 förvärvademarken skall i första hand tillföras bestående lantbmk eller användas för bytemed andra skogsägare. Avden rörliga kredit av 200 milj. kr. som lantbruksstyrelsen sålunda disponerar iriksgäldskontoret för större förvärv av mark från domänverket och skogsbolagutnyttjas f. n. ca 150 milj. kr. Försäljningar och byten sker nu i den takt somlantbmksnämndernas resurser medger. Takten påverkas också av köparnasmöjligheter att finansiera sina förvärv. har vissa nya utbud ägtmm av större skogsarealer som är lämpliga att filtföra det enskildaskogsbruket. Enligt propositionen bör därför den rörliga krediten av 200 milj.kr. i ökas till 250 milj. kr. och kunna disponeras avlantbruksstyrelsen t. o. m. . Imotion 1860 framförs ingen erinran mot förslaget att den rörliga kredit somstår fill lantbruksstyrelsens förfogande för inköp av mark höjs med 50 milj.kr. Motionärerna är dock inte beredda att generellt acceptera de ipropositionen redovisade synpunkterna att förvärvad skogsmark i första handskall filiföras det enskilda skogsbruket. Däremot finns det enligt motionenskäl att använda det utbud av skogsmark som förekommer till att förbättraägostrukturen. För att detta skall uppnås är det angeläget att större och välarrenderade markinnehav som försäljs inte onödigtvis styckas sönder. För att gedomänverket möjlighet att bedöma sitt behov av bättre ägostruktur när detgäller skogsmark bör enligt motionärernas mening uttala sig för attstörre markområden i första hand erbjuds domänverket. Utskottetvill erinra om att när förevarande kreditändamål första gångendiskuterades hade att pröva ett motionsyrkande av motsvarande innebörd. Detframhölls då från utskottets sida att det fick anses ligga inom regeringens ochde ansvariga lantbruksmyndigheternas ansvarsområde att ta närmare ställningtill hur den förvärvade marken i de konkreta fallen skulle användas för att påbästa sätt utnyttjas i den pågående stmkturrationaliseringen. Intet hindradegivetvis att även domänverket i åtskilliga fall kunde ha en viktig uppgift ihär förevarande sammanhang. Det hänvisades i sammanhanget till attlantbruksstyrelsen och domänverket redan bedrev ett omfattande samarbete isyfte att över landet åstadkomma en omstrukturering av markinnehavet i båda verksamhetsgrenarnasintresse. Motionen ansågs mot bakgrund av det anförda inte böra föranleda någonriksdagens åtgärd (JoU 1978/79: 17). Utskottetdelar den i propositionen uttryckta uppfattningen att förevarande kredit harhaft stor betydelse när det gällt att lösa likviditetsproblem för vissaskogsbolag. Den har också varit ett värdefullt medel i ansträngningarna attförbättra de aktiva jordbmkarnas brukningsenheter och deras utkomstmöjligheter.Mot bl. a. angiven bakgrund finner utskottet ingen anledning till erinran motregeringens förslag om utökning av krediten med 50 milj. kr. och förlängning avgiltighetstiden t. o. m. JoU 1980/81:18 8 1982.Något uttalande i enlighet med yrkandet i motion 1860 finnerutskottet av skäl som tidigare redovisats inte motiverat. Motionen avstyrksdärför i berörd del. även i övrigt biträder regeringens förslag under punkten hemställerutskottet 1. att medger attlantbmksstyrelsen får disponera en rörlig kredit av . 2. att medger attlantbruksstyrelsen får disponera en röriig kredit av . iriksgäldskontoret t. o. m. , 3. beträffande lantbmksstyrelsensförvärv av skogsmark att lämnar motion 1980/81: 1860 yrkande 2 utanåtgärd, 4. att till Markförvärvför Jordbrukets rationalisering för /82 anvisar ettreservationsanslag av I . Lånmed uppskjuten ränta. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 6 (s. 24) och hemställer att till Lån med uppskjuten ränta /82 anvisar ett reservationsanslag av I . Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti. Utskottet till styrker regeringens förslag under punkt B 7 (s. 25-27) och hemställer 1. medger att för budgetåret1981/82 statlig kreditgaranti lämnas för lån till jordbrukets rationaliseringm. m., för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m., för lån ullrennäringens rationalisering m. m. och för lån till inköp av avelshästar ochridhästar med sammanlagt , 2. till Täckande av förluster pågrund av statlig kreditgaranti för /82 anvisar ettförslagsanslag av . Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkt B 8 (s. 28) och hemställer 1. medger alt under /82 statsbidragbeviljas till träd gårdsnäringens rationalisering med sammanlagt högst , 2. till Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. för bud- getårei 1981/82 anvisar ett förslagsanslag av . Restitutionav bensinskatt till trädgårdsnäringen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 9 (s. 28-29) och hemställer att till Restitution av bensinskatt tillträdgårdsnäringen för /82 anvisar ett anslag av . JoU 1980/81:18 9 10.Stöd till innehavare av Qällägenheter m. m. Regeringen har under punkt B 10 (s.29-37) föreslagit att 1. godkänna de rikflinjer somförordats i propositionen i fråga om avveckling av Qällägenheter m. m., 2. till Stöd till innehavare avfjällägenheter m. m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av1100000 kr. I motion 1980/81:1750 av () yrkasatt begär att regeringen tillsätter en särskild utredning med uppgiftatt utreda Bmksval-laraas framtid med hänsyn till områdets unikabevarandeintresse. Detta anslag används i huvudsak för bidrag fillinvesteringar i byggnader och andra fasta anläggningar på beståendefjällägenheter, till flyttningsbidrag och avträdesersättning åt innehavare avfjällägenheter samt för att bestrida vissa andra utgifter för lägenheterna. Fjällägenhetemaär markupplåtelser för jordbmks- och egnahemsändamål på kronomark ovanförodlingsgränsen i och samt på renbetesQällen iJämtlands län. Antalet sådana lägenheter uppgår f. n. till 278, varav 112 iNorrbottens, 47 i och 119 i . Med undantag avbostadslägenheterna för samer har fjällägenhetema urspmngligen upplåtits förjordbmksdrift. används lägenheterna för detta ändamål endast i begränsadomfattning. Med upplåtelserna följer vissa särskilda förmåner, främst rätttill jakt, fiske, vedbrand och virke för husbehov. Ofta ägs byggnaderna av Qällägenhetsinneha-vama. Regeringentar i detta sammanhang upp frågan om den framtida dispositionen ochförvaltningen av fjällägenhetema. På gmndval av betänkanden från utredningen omfjällägenheter läggs sålunda fram förslag om riktlinjer i fråga om avvecklingav dessa lägenheter m. m. Detframhålls i propositionen att enbart den omständigheten att jord-bmksdriftenupphört eller kommer att upphöra på en lägenhet inte bör vara ett skäl attlägga ned lägenheten. Det kan finnas andra skäl som talar för en fast bosättningpå platsen. Bedömningen av vilka lägenheter som bör bibehållas eller läggas nedsom fjällägenheter måste i likhet med vad utredningen föreslagit främst ses motbakgmnd av hur starkt det allmänna behovet är av en fast bosättning på platsen.Enligt propositionen är det ett allmänt intresse att det även finnsstadigvarande bosättningar i de mest glest bebyggda delarna av landet och därmarken ofta ägs av staten. a. de renskötande samerna, jägare, fiskareoch turister torde det vara värdefullt att fasta bosättningar finns kvar idessa områden. Dessutom har samhälllet under en följd av år gjort betydandeinsatser för att behålla fast bosättning i dessa bygder bl. a. genomglesbygdsstöd och JoU 1980/81:18 10 Det bör ankomma på den förvaltande myndigheten att i detenskilda fallet besluta om en lägenhet skall läggas ned eller bestå. Förvaltningenav fjällägenhetema avses liksom nu böra handhas av lantbmksnämnderna. Även deQällägenheter ovanför odlingsgränsen som f. n. förvaltas av domänverket börfortsättningsvis förvaltas av resp. lant-bmksnämnd. Utskottethar för sin del intet att erinra mot de grundläggande riktlinjer föravvecklingen av fjällägenhetema som återgivits. Likaså ansluter sigutskottet till de mera specifika riktlinjerna i vad avser övergångsavtal,principer för friköp av Qällägenheter, försörjningsmöjligheter för innehavareav lägenheter som bör bibehållas m.m. Ifråga om friköp av fjällägenheter och renskötarbostäder innebär de förordaderikflinjerna att försäljning av statens mark ovanför odlingsgränsen och pårenbetesQällen i fortsättningen skall ske enligt de principer som hittillstillämpats inom nämnda områden. De bör sålunda även i fortsättningen ske efterprövning i varje enskilt fall under hänsynstagande till berörda intressen. mån friköp inte bör få ske kan, såsom också utredningen föreslagit,tomträtt i enstaka fall liksom vara ett lämpligt älternafiv, när besittningsskyddetför bl. a. lägenhetsinnehavare som bedriver någon form av kapitalkrävandenäringsverksamhet behöver förstärkas. Det bör ankomma på regeringen, eller denmyndighet regeringen bestämmer, att ta ställning till de enskilda ansökningarnaom friköp m. m. Imotion 1750 föreslås att en särskild utredning tillsätts med uppgift att utredaBmksvallarnas framtid med hänsyn till områdets bevarandeintresse. Det betonasatt de Qällägenheter som ingår i Bmksvallarna i är av särskildbetydelse för förståelsen och levandegörandet av den svenska odlingshistorienoch för det allt viktigare studiet av de ekologiska och ekonomiskaförutsättningarna för bygdens utveckling. Tillsammans med de befintligafäbodarna, gravhögarna och andra fornminnen, lämningarna från gmvdriften,skogsbruket och fodertäkterna, utgör fjällägenhetema i Bmksvallarna ensammanhängande kulturhistorisk miljö av största bevarandevärde för landet.Motionären anser det därför vara av stor vikt att staten inte avhänder siginflytande över området innan bevarandefrå-goma noggrant utretts. Utskottetvill för sin del understryka mofionärens sist återgivna synpunkt. Som nyssanförts ankommer det på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmeratt i förekommande fall ta ställning till frågan om eventuellt friköp avfjällägenhetema. Prövningen skall därvid ske under hänsynstagande till berördaintressen.