bet · G401SkU29 · 1980-12-31 00:00:00 — om traktamentsbeskattning m. m. I detla belänkande behandlas tremotioner angående traktamentsbeskattning m. m. 1980/81:418 av () och () I motionen hemställs att hos regeringen anhålleratt åtgärder vidtas i enlighet med vad i motionen anförts för atl åstadkomma enrättvisare beskattning av uppburna traktamenten, reseersättningar m. m. 1980/81:1142 av i (c) I motionen hemställs atl beslutar om generellskyldighet för alla arbetsgivare att lämna uppgift om utbetalt traktamente. 1980/81:1148 av m. fl. I motionen hemställs all uttalar och hosregeringen begär förslag om atl extra kostnader som uppstått för löntagare pågrund av Almöbroraset skall kunna inräknas i de kostnader som medför rätt tillavdrag för inkomstens förvärvande. Den som gör tjänsteresor utanförsin vanliga verksamhetsorl har enligt 33 § och punkl 3 av anvisningarna till 33§ kommunalskattelagen (1928:370) -KL - i regel rätt till avdrag för kostnadenför själva resan och också för ökade levnadskostnader i form av kostnader förhotellrum, merkostnader för måltider m. m. Avdrag för ökade levnadskostnadermedges emellertid inte enbart på grund av att den skaltskyldigc har sitt arbetepå annan ort än den där han har sin bostad. Öm han bosätter sig utanförarbetsorten eller tar anställning på annan ort än där han är bosatt, medgesavdrag endast om anställningen avser en kortare lid eller skall bedrivas påflera olika platser eller det av annan anledning inle kan ifrågasättas alt hanskall flytta lill arbetsorten. Vid s. k. dubbel bosättning kan avdrag medges omdet med tanke på makes förvärvsverksamhet, svårighet att anskaffa familjebostadeller annan jämförlig omständighet inte skäligen kan ifrågasättas alt familjenskall flytta lill den skattskyldiges bostadsort. 1 1980/81. SkU1980/81:29 2 Om kostnadsersättning utgått gällersärskilda regler som är olika för statlig och enskild tjänst (32 § 3 mom. ochpunkt 4 av anvisningarna till 32 § KL). Slatlig kostnadsersättning skall iregel inte tas upp som inkomsl. Avdrag får å andra sidan inte göras förmotsvarande kostnader, även om dessa överstiger ersättningen. I fråga omenskild tjänst är principen däremot att ersättningen skall tas upp som inkomstoch avdrag medges för omkostnaderna. Med statlig kostnadsersättning jämställs motsvarandeersättning från kommuner, hushållningssällskap och skogsvårdsstyrelser. Ävenersättning från andra offentliga institutioner än de nu nämnda kan förklarasjämställd med statliga traktamenten. Enligt uttryckliga bestämmelser i punkt 5av anvisningarna till 32 § KL förstås med statlig resekostnads- ochIraklaments-ersättning vad som enligt resereglementet med flera författningareller särskilt av regeringen eller vederbörande myndighet meddelat beslut utgårsåsom resekostnads- och traktamenlsersättning för förrättning i statens ärendenpå annan ort än bostads- eller stationsorten. Beträffande resekostnadsersättning i form av traktamente ienskild tjänst gäller särskilda bestämmelser i punkt 3 av anvisningarna till 33§ KL. Dessa bestämmelser innebär all de ökade levnadskostnaderna vidtjänsteresor utanför den vanliga verksamhetsorten utan närmare utredning skallanses ha uppgått till belopp molsvarande traktamentet, dock högst till ett s.k. normalbelopp som motsvarar högsta dygnstraktamenle enligt statens allmännaresereglemenle. Normalbeloppet fastställs av () för varjekalenderår. Slatlig eller myndighet är inte skyldig alt lämnakontrolluppgift beträffande icke skattepliktig kostnadsersättning. Enskildarbetsgivare skall däremot i kontrolluppgift ge specificerade upplysningar omsamtliga förrättningar som arbetstagaren haft och detraktamentsbelopp som utgått. Traktamenten som inle överstiger . ellerinte avser får dock redovisas genomkryssmarkering, och delsamma gäller om dispens medgetts frånuppgiftsskyldighelen. Normalbeloppen för framgår av följandeuppställning (RSV Dt 1981:8). Korttidsförrättning samt första 15 dygnen av varje långtidsförrättning Långtidsförrättning fr. o. m. Endagsförrättning som varat mer än 4 men ej Traktamentsbeskatlningssakkunniga(B 1978:02) fick i uppdrag att göra en genomgripande översynav beskattningsreglerna för traktamenten och resekostnadsersättningar. Iutredningsuppdraget ingår atl göra skattereglerna så långt möjligt neutrala iden meningen att beskattningsresultatet blir delsamma vid samma slag avtjänsteresor. En annan utgångspunkt för utredningens arbete bör vara atlsöka begränsa den skattemässiga hänsynen till kostnader i samband medtjänsteresor till sådana utgifter som kan sägas innebära en verklig fördyringför den anställde. Kommittén skall även pröva frågan om beskattning av olikaslags reseförmåner som medges utan atl fråga är om tjänsteresor i vanligmening. Utskottet har vid senare års behandling avstyrktmotionsyrkanden om ändrad traktamentsbeskattning med hänvisning fill pågåendeutredningsarbete, senast i sitt betänkande SkU 1979/80:39. Bilresor mellan bostad och arbetsplats Kostnader, som uppkommer på grundav atl den skallskyldige har sitt arbete på annan ort än där han är bosatt,anses i princip som en ej avdragsgill levnadskostnad. Enligl punkt 4 avanvisningarna fill 33 § KL medges emellertid avdrag för skälig kostnad förresor till och från arbetsplatsen. utfärdar särskildaföreskrifter om detta avdrag. I fråga om bilresor fill och från arbetet grundasdessa föreskrifter på följande principer, som antogs (prop. 1969:29,BeU 1969:31). Avdraget skall beräknas enligt en schablon på grundval avgenomsnittliga kostnader för mindre bil. Hänsyn las till kostnader, som direktberor på vägsträckan (milbundna kostnader) och till övriga kostnader för bilen(årsbundna kostnader). De genomsnittliga årsbundna kostnaderna för en mindrebil fördelas mellan resor till och från arbetsplatsen och annan körning medhänsyn till en genomsnittlig årlig körsträcka mellan bostad och arbetsplats av SkU1980/81:29 4 1 och privat 1 . I enlighet härmed beräknasavdraget för de årsbundna kostnaderna till 1/2 300 av årsbeloppet för sådanakostnader för varje körd mil intill 1 . För körsträckor därutöver lashänsyn endast till milbundna kostnader. Om den privata körsträckan inte uppgårtill 1 eller om körsträckan till och från arbetet är längre ellerkortare än 1 innebär schablonen att en större del av de årsbundnakostnaderna hänförs till privatkörning än vad som skulle ha blivit fallet viden direkt proportionering mellan de olika slagen av körning. föreskrifter i ämnet årstaxering (RSV Dt 1980:15) innebär atl som skälig kostnad i regel bör anseslägsta avgift för resor med tillgängligt allmänt kommunikationsmedel. Har denskattskyldige använt bil bör emellertid skäligt avdrag medges för bilkostnadenom vägavståndet uppgår till minst och om del av omständigheternaklart framgår, all användandet av bil i stället för allmänt kommunikationsmedelregelmässigt medför en tidsvinst av sammanlagt förfram- och återresan. Vid beräkning av lidsvinsten bör hänsyn tas även till dentid som går åt för all uppsöka parkeringsplats och gå lill och frånparkeringsplatsen samt till den trafikintensitet som råder vid den tid då resanföretas. Däremot beaktas inte tidsvinst som beror på alt den skallskyldige, isyfte atl undvika körning under rusningstid, kommer till eller lämnararbetsplatsen (arbetsorten) vid annan lidpunkt än vad som är motiverat medhänsyn till arbetstidens förläggning. För skattskyldig med flera fastaarbetsplatser eller med flera arbetspass är del den sammanlagdatidsvinsten genom atl använda bil mellan bostad och arbetsplats somavses. Den som regelmässigt använder bil i tjänsten bör enliglföreskrifterna medges avdrag för bilkostnader för resor mellan bostad och denfasta arbetsplatsen oavsett avståndet och tidsvinsten. Om allmänt kommunikationsmedel saknas gäller bl. a. atlskäligt avdrag för bilkostnader medges oavsett tidsvinsten, om avståndet mellanbostaden och arbetsplatsen uppgår lill . Som skäligt avdrag för bilkostnader anses - med vissaundantag - . för körd mil t. o. m. 1 och för körsträckordäröver . Om den skatlskyldige uppbär ersättning av medåkandeskall detta beaktas. Om någon på grund av handikapp e. d. behöver använda bilmedges avdrag för bilkostnader oavsett avståndet och tidsvinsten. Avdraget fåri så fall - om det är fördelaktigare - medges med den del av de faktiskabilkostnaderna som belöper på körningar lill och från arbetsplatsen. SkU1980/81:29 5 I motionerna behandlas frågoravseende traktamentsbeskattningen och avdrag för ökade levnadskostnader. Imotion 418 av och och motion 1142 av KerstinAndersson i (samtiiga c) ställs yrkanden som syftar lill en rättvisarebeskattning av traktamenten. I den förstnämnda motionen understrykermotionärerna angelägenheten av atl nuvarande rutiner för upprättande avkontrolluppgift ändras så alt som traktamente och reseersättning uteslutandefår las upp belopp som uppburils enligt de grunder som finns angivna i RSV:sanvisningar. Motionären i den sistnämnda motionen gör gällande att man för attfå en rättvis traktamentsbeskattning bör ålägga alla arbetsgivare att lämnakontrolluppgift. Enligt 37 § 2 mom. laxeringslagen behöver en arbetsgivare,om skattechefen i hans hemortskommun medger det, i stället för all lämnautförlig kontrolluppgift om traktamenlsersättning vid förrättning inom riket,endast anmärka i kontrolluppgiften att ersättning betalats. En förutsättningför sådant medgivande är alt ersättning utgått enligt sådana grunder all denkan antas inte komma att överstiga avdragsgill ökning i levnadskostnaderna,dvs. de av fastställda normalbeloppen. Utskottet finner detangelägel alt arbetsgivare som har erhållit lättnader i uppgiftslämnandet intemissbrukar denna rätt, och det kan enligl utskottets mening ifrågasättas ominte del förenklade uppgiftslämnandet bör kombineras med en skyldighet förarbetsgivaren att på kontrolluppgiften lämna försäkran om all av honomutbetalade traktamenten inte överstiger av fastställdanormalbelopp eller statliga normer. Reglerna om beskattning av traktamenten utreds f. n. aviraktamenlsbe-skaltningssakkunniga. En av denna utrednings huvuduppgifter ärenligl direktiven att ge bestämmelserna ett sådant innehåll att skillnaderna iskattehänseende mellan olika löntagarkalegorier försvinner och att sökabegränsa den skattemässiga hänsynen till kostnader i samband med tjänsteresortill sådana utgifter som kan sägas innebära en verklig fördyring för denanställde. Utredningen, som beräknas avsluta sill arbete ,har således att pröva frågor av den art som behandlas i motionerna 418 och1142. I avvaktan på utredningsresultatet finns del enligt utskottets meninginte anledning all ändra gällande skatteregler eller atl vidta andra åtgärdermed anledning av motionerna. Utskottet avstyrker således bifall lill dem. m. fl. (c, m) tari motion 1148 upp frågan om skallelättnader för personer som berörs av brorasetvid Almö. Motionärerna anser att genom ett uttalande bör klarläggaatt sådana extra kostnader som uppstått för löntagare på grund av Almöbrorasetskall kunna inräknas i kostnader som medför rätt till avdrag för intäkternasförvärvande. SkU1980/81:29 6 Vid beräkningen av inkomsten från särskildförvärvskälla skall från intäkterna avräknas alla omkostnader underbeskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande. Delta innebär ifråga om löntagare att avdrag får göras för samtliga utgifter som är att ansesom kostnader för fullgörande av tjänsten. Rätt till avdrag föreligger således för kostnader förresor till och från arbetsplatsen. Normalt medges inte avdrag för ökadelevnadskostnader enbart på den grunden atl den skattskyldige har sitt arbete påannan ort än den där han har sin bostad. Sådant avdrag kan dock medges omanställningen avser eller skall bedrivas på flera olika platsereller det av annan anledning inte skäligen kan ifrågasättas att denskattskyldige skall avflytta till den ort där arbetet skall utföras. Delankommer på skattemyndigheterna att pröva huruvida broraset vid skallanses utgöra en sådan anledning som bör berättiga till avdrag för ökadelevnadskostnader i form av utgifter för hyra av bostad eller andra kostnader.Enligt utskottets mening finns det anledning för myndigheterna atl ta särskildhänsyn lill de extraordinära omständigheterna i förevarande fall. Med hänsyn till atl nuvarande skatteregler inle utgörnågot hinder mol att beakta kostnader av den art som avses i motion 1148 bördenna enligl utskottels mening inle föranleda någon åtgärd. att avslår motionerna 1980/81:418 och 1980/ 81:1142, 2. beträffande avdrag för ökadelevnadskostnader med anledning av Almöbroraset attriksdagen avslår motion 1980/81:1148. Närvarande: (), (), StigJosefson (c), (), (), förste vice talmannenIngegerd (), (). (), (),(), (), (), (), () och ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering.