bet · G401JuU33 · 1980-12-31 00:00:00 — omanslag till polisväsendet m.m. (prop. 1980/81:100, bil. 5, B, jämte motioner) Regeringen har i proposition 1980/81: 100, bilaga 5(justidedepartementet) under punkt B 1 (s. 26-28) föreslagit atl tillRikspolisstyrelsen för /82 anvisa etl förslagsanslag av204797000 kr. 1 motion 511 av m.fl. (s) hemställsatt måtte besluta uttala sig för alt titeln rikspolischef ändras lillgeneraldirektör för . har fattal beslut om riktlinjerför en reform i fråga om polisens uppgifter, utbildning och organisation m.m.(prop. 1980/81: 13, JuU 24, rskr 210). Beslutet innebär bl. a. atl uppgifterrörande det praktiska genomförandet av reformen anförtros en särskild, tilljustitiedepartementet knuten polisberedning med parlamentarisk förankring. 1polisberedningens uppgifter ingår alt göra en organisatorisk översyn avrikspolisstyrelsen med sikte på minskat personalbehov bl. a. till följd avförslag om decentralisering från i fråga om resursfördelning,utbildning, uppgifter på ADB-området och när del gäller förfarandet vidtjänstetillsättningar. Ibudgetpropositionen anger departementschefen att han beräknat medel för 600polisaspiranter vid saml all en polischefskurs med 20 aspiranterbör anordnas under /82. Regeringensförslag till medelsanvisning under förevarande anslag har beräknats medutgångspunkt i besparingsalternativ. Utskottet har ingetatt erinra mot förslaget. I motion 511 aktualiseras frågan om rikspoUschefensbenämning. En utgångspunkt för motionärerna är att det vid polisväsendetsförstatligande ansågs att inte skulle få operativ makt annatän i mycket begränsad omfattning. I motionen hävdas vidare att allmänheten imycket stor utsträckning tror alt är en polismyndighet medall den makt som tillkommer en sådan samt att denna uppfattning förstärks av 1 1980/81. JuU 1980/81:33 2 atlchefen för fått titeln rikspolischef i stället för generaldirektör,vilket hade varit mest konsekvent med hänsyn lill övriga statliga verk.Modonärerna efterlyser sålunda en förändring av benämningen rikspolischef lillgeneraldirektör för . Därigenom skulle det enliglmotionärerna bli lättare för både allmänhet och massmedia alt placerarikspolisstyrelsen och dess chef rätt i den samhälleliga makt- ochmyndjghelsskalan. Rikspolisstyrelseninrättades som en ny central myndighet i samband med att polisväsendetförstatligades . Den organiserades på samma sätt som andra centralaämbetsverk och ställdes direki under regeringen. Dess uppgifter skulle ihuvudsak vara inspekterande, rådgivande och samordnande. Rikspolisstyrelsentillades också operativa funktioner i fråga om säkerhetspolisens arbete,trafikövervakning som avser två eller flera län, polisarbete i samband medstatsbesök och liknande händelser samt efterspaning för brotl därriksomfattande spaning behövs (prop. 1962:148 s, Il8f, SV 183 s. 8; prop. 1964:100 s. I48f, SU 114 s. II).Sedermera har styrelsen även fått iuppdrag att leda sjöpolis- och flygverksamhet. Benämningenav del centrala organet för polisväsendet och av organets chef aktualiseradesunder förberedelsearbetet pä den reform av polisväsendet som skedde i sambandmed förstatligandet. Iproposition 1962: 148 föreslog chefen för alt del centralaorganet med hänsyn till arbetsuppgifternas omfattning och karaktär skullebenämnas . Mångfalden av ansvarsfulla uppgifter som skullekomma alt vila på motiverade enligt hans mening atl organelschef skulle få generaldirektörs ställning; han borde benämnas rikspolischef.Under riksdagsbehandlingen av propositionen uttalade vederbörande utskott atttjänstetiteln för verkschefen borde bestämmas i samband med ställningstagandettill förslag från en särskilt tillkallad polisberedning r-örande i vilka fallman från sida skulle utöva direkt operativ ledning avpolisarbetet (SU 1962:183). Dennämnda polisberedningens överväganden i fråga om verkschefens tjänstetitelåterges i proposition 1964; 100 s. 131. Polisberedningen uttalade följande. Frågan om verkschefens särskilda tjänstetitel harriksdagen förklarat sig vilja taga ställning till i samband med atlorganisalionsförslagel angående framläggs. Beredningenförordar benämningen rikspolischef. I verkschefens åliggande ligger dels atlansvara för fullgörande av uppgifter, dels ock alt i vissutsträckning leda polisverksamhet. Denna sistnämnda funktion är i huvudsak avsamma art som den av de lokala och regionala polischeferna utövade operativaverksamheten och innebär således inle därutöver några särskilda befogenheter.Benämningen polischef i tjänstetiteln rikspolischef torde alltså enligt beredningensmening vara adekvat för vissa av de befogenheter ämbetet innehåller. Titelnrikspolischef framstår dessutom som särskilt motiverad då motsvarandebefattning på åklagarsidan innehaves av en riksåklagare. JuU1980/81:33 3 Titeln rikspolischef finns också införd bl. a.i och , som redan har ett statligt polisväsende. I proposition 1964: 100 anslöt sigchefen för i princip till polisberedningens förslag ifråga om verksledning och byråindelning för rikspohsstyrelsen, och han uttaladeatt sålunda borde beslå av rikspolischefen som ordförande,överdirektören samt minst fem av Kungl. Maj:l utsedda lekmannarepresentanter(s. 153). Förslagen lämnades under riksdagsbehandhngen avpropositionen utan erinran (SU 1964: 114, rskr 259) somrikspolisstyrelsens uppgifter och funktioner lades fast sådana de beskrivits idet föregående. 1 samband med del fattade beslutet om enreformering av polisväsendet framhölls att också ifortsättningen kommer att ha en mycket betydelsefull roll för landetspolisväsende (prop. 1980/81:13 s. 114, JuU 24 s. 15). Den översyn avrikspolisstyrelsen som polisberedningen skall göra kan enligl utskottets meninginle annat än rent marginellt komma atl ha inverkan på arten av dearbetsuppgifter vilka enligl redogörelsen i del föregående varit avgörande förstatsmakternas tidigare ställningslagande till frågan om rikspolischefensbenämning. Utskottet ställer sig bakom de överväganden i saken somgjordes i samband med inrättande, och utskottet finner inteanledning att i detta sammanhang förorda att uttalar sig för enändring av rikspolischefens benämning såsom föreslås av motionärerna. Utskottetavstyrker därför bifall till motion 511. attriksdagen till för /82 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffande benämningenrikspolischef att avslår motion 1980/81: 511. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m.m. Regeringen har under punkt B 2 (s. 28)föreslagit att till Särskild polisverksamhet för hindrande ochuppdagande av brott mol rikels säkerhet m.m. för /82 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1980/81:514 av m.fl. (s) yrkas 1. att riksdagenullalar att säkerhetspolisens informationsutbyte med motsvarande utländskaorganisationer underordnas en parlamentarisk kontroll, 2. att riksdagenuttalar all de uppgifter som anses behöva utlämnas försl skall ha godkänts avparlamentarikerna i . 11 1980/81. JuU 1980/81:33 4 Imodon 1980/81: 891 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att beslutaratt hosregeringen begära alt en parlamentarisk utredning, med alla femriksdagspartierna företrädda, skall tillsättas, med uppdrag alt granskasäkerhetspolisens verksamhet och i samband därmed se över och omarbetaterroristparagraferna i utlänningslagen, 2. all hos regeringenhemställer att den del av säkerhetspolisens organisation som innebärregistrering och rapportering av politisk verksamhet upplöses, 3. atl beslutar attanslaget till Särskild polisverksamhet i prop. 1980/81:100, bil. 5, punkt B 2,reduceras i enlighet härmed. Utskottet har inhämtat yttrande över motionernafrån . Yttrandet fogas vid detta belänkande som bilaga. 1yttrandet redovisar en genomförd översyn avsäkerhetspolisens verksamhet och organisation och en pågående översyn avpersonalkonliollbeslämmelserna. Vidare behandlas säkerhetsavdelningensinformationsutbyte med utlandet. tar också upp de s.k.affärer berörande säkerhetspolisen som från tid till annan presenterats imassmedia saml tillbakavisar felaktiga och missvisande uppgifter som förts frami sådana sammanhang. Sammanfattningsvis avstyrkerrikspolisstyrelsen bifall till motionerna. Regeringens anslagsframställning innebär en ökningav anslaget lill den särskilda polisverksamheten från 98,3 milj. kr. förinnevarande budgetår till 108,5 milj. kr. för /82. Ökningen berortill största delen på automatiska kostnadsökningar. Imotion 891 föreslås atl hos regeringen skall hemställa att den del avsäkerhetspolisens organisation som innebär registrering och rapportering avpolitisk verksamhet upplöses samt att anslaget reduceras med hänsynhärtill (yrkandena 2 och 3). 1samband med prövningen av anslagen till den särskilda polisverksamheten harutskottet även , 1979 och 1980 behandlat motioner med likartadeyrkanden som de nu framförda. Ett yrkande om upplösning av nu angiven del avsäkerhetspolisens organisation och reducering av anslaget i enlighet därmedförordades ocksä vid sidan av den ordinarie budgetbehandlingen under hösten1979 (se JuU 1979/80: 3 och 1979/80: 31). harmotionsyrkandena under stor politisk enighet avstyrkts av utskottet ochavslagits av . Utskottet vill särskilt hänvisa lill sitt belänkandeJuU 1979/80:3, där utskottet lämnade en ingående redovisning angående bl. a.den polisiära säkerhetstjänstens organisation och verksamhet. Enligl utskottets meninghar sedan de här aktuella molionsspörsmålen JuU 1980/81:33 5 senastprövades inte inträffat någon omständighet som föranleder utskottet att göra annanbedömning av dem . Utskottet avstyrker därför bifall dll motion 891i här behandlade delar. Utskottet har inte någonerinran mot regeringens medelsberäkning. I motion 891 begärs vidare en parlamentariskutredning, med alla fem riksdagspartierna företrädda, för atl granskasäkerhetspolisens verksamhet och i samband därmed se över och omarbeta de s.k. terroristbesläm-melserna i utlänningslagen (yrkande 1). Imotionsmotiveringen hävdas all säkerhetspolisens arbete alllid varit fyllt avskandaler och bedrivits på gränsen till olaglighet. Motionärerna återger s. k.avslöjanden i pressen av en tidigare befattningshavare vid säkerhetsavdelningensamt uttalanden i den allmänna debatten rörande handläggningen av en fråga omavlägsnande av palestinier i . I detta sammanhang riktas frånrättssäkerhetssynpunkt uppmärksamheten på bestämmelsen i utlänningslagen omförhandhng i sådana fall. Ocksäyrkanden om översyn av säkerhetspolisens verksamhet har prövatsav utskottet. Utskottet får härvidlag hänvisa lill den utförliga behandlingen ibetänkandet JuU 1979/80:3 och till sill ställningstagande tillöversynsyrkanden i belänkandet JuU 1979/80:31. Utskottet avstyrktebifall till yrkandena, och följde utskottet. Somframgår av remissyttrande över de nu föreliggandemotionerna har de av utskottet i de nämnda betänkandena redovisadereformerna rörande säkerhetstjänstens organisation numera genomförts. Del sagdagäller också förändringarna i fråga om styrelsens sammanträden i plenum ochlekmannaledamöternas möjligheter i övrigt lill ökad insyn i verksamheten.Förslag till ändringar föreskrifter om principerna för registreringm.m. övervägs inom regeringens kansli. Den interna utbildningen revideras ochanpassas f. n. lill högskolesystemet med den inriktning som fastställdes i dengenomförda översynen. Efter en avslutad översyn i fråga ompersonalkontrollen föreligger inom förslag om att åstadkommaen minskning av antalet skyddsklassplacerade tjänster. Förslaget innebär vidareatl personalkontrollen i fråga om de från säkerhetssynpunkt mest kvalificeradetjänsterna fördjupas i enlighet med intentionerna hos den parlamentariskanämnden i Wennerslrömaffären (se SOU 1968:4) och den särskildajurislkommis-sionen i fallet (se Ds Ju 1980:2). Isammanhanget påpekar beträffande de s. k. affärer som iolika omgångar presenterats i massmedia och där personalkontrollen angripitsatl de granskningar som gjorts i efterhand i inget fall gett anledning tillanmärkning mot sätt att handlägga dessa ärenden. Dettahindrar dock inte - framhåller styrelsen - atl styrelsen ständigt är uppmärksampå förhållanden som berör personalkontrollen och dess dllämpning. JuU 1980/81:33 6 Av betydelse för säkerhetspolisens framtidaverksamhet är det samarbete mellan ochlänspolischeferna som förordades i samband med den beslutadepolisreformen (prop. 1980/81: 13 s. 97, JuU 24). avstyrkte bifall till då föreliggande översynsyrkandenskedde det mot bakgmnd av genomförda och förestående reformer av den polisiärasäkerhetstjänstens verksamhet. Särskilt nämndes all juristkommissionen ifallet hade föreslagit all omorganisationen borde bliföremål för en förutsättningslös utvärdering. Utskottetsaknar anledning all nu göra annan bedömning än . Utskottet avstyrkerdärför bifall lill yrkandet i motion 891 om en utredning för att granskasäkerhetspolisens verksamhet. Vad gäller del i samma yrkande framförda önskemåletom en översyn av terroristbeslämmelserna i utlänningslagen vill utskottet anföraföljande. Medutgångspunkt i ett fall om avlägsnande av palestinier i kritiseras frånrättssäkerhetssynpunkt en bestämmelse i utlänningslagen (1980; 376) omförhandling i sådana fall. Bestämmelseni fråga, 47 § utlänningslagen, reglerar förfarandet vid utvisning av enpresumtiv terrorist. Beslut om sådan utvisning meddelas av regeringen. I sådanaärenden skall enligt lagmmmet förhandling hållas. Enmotsvarande bestämmelse fanns utlänningslag. Den överfördes lillden nya utlänningslagen med den ändring alt ordet "förhör" i dengamla lagen byttes ut mol begreppet "förhandling". I lagstiftningsärendetuttalades alt utbytet skett för att understryka atl förhör i ett ärende äravsett atl tillvarata både udänningens och myndighetens intresse (prop.1979/80:96, AU 27, rskr 378). Handläggningenav den utvisningsfråga som berörs i motionen har berörts avstatsrådet vid interpellations- och frågesvar i kammaren.Därvid har bl. a. tagits upp frågan om översyn av den aktuella lagstiftningen(se protokoll för , den 5 febmari och den 15 februari1981). Statsrådet har därvid inte funnit skäl att med anledningav det inträffade föranstalta om lagstiflningsöversyn. Utskottetvill i anslutning till motionsyrkandet i den här delen peka på att det kan blianledning för all återkomma i ämnet i samband med att förslagföreläggs pä grundval av utlänningslagkommit-léns (A 1975:04)slutbetänkande, som väntas bli framlagt . Utskottet avstyrkerbifall lill motion 891 också i nu berörd del. I motion 514 behandlas säkerhetspolisensinformationsutbyte med motsvarande utländska organisationer. Det anförs attinformationsutbytet till betydande del rör politiska flyktingar i ochsker inte bara direkt med flyktingens hemland ulan via motsvarande organ iandra länder, varifrån upplysningar kan vidarebefordras till flyktingenshemland. JuU1980/81:33 7 exempel nämner motionärerna atl "säpo tillfascistjunlan i lämnade information via utländsk säkerhetstjänst ommotståndsmän i ". Motionärerna anser att sådanl informationsutbyteutgör risker för de berörda flyktingarna och deras anhöriga och kankomma alt utgöra en belastning för den svenska utrikespolitikens trovärdighet.Motionen mynnar ut i önskemål om all informationsulbytel med utländska organisationerskall underordnas en parlamentarisk kontroll och atl utlämnande av uppgifter iförhand måste godkännas av parlamentarikerna i . Uppgifterna i motionen tillbakavisas av rikspolisstyrelseni dess yttrande till utskottet på följande sätt. Påståendet atlsäkerhetsavdelningens informationsutbyte lill betydande del rör politiskaflyktingar i är felaktigt. I motsats till vad som sägs utgör antaletärenden av den påstådda arten en försvinnande liten del i den utländskakorrespondensen. Dessutom är inflödet av ärenden totalt sett betydligt stöiTeän utflödet. Det ligger i sakens natur alt informationsutbyte inle skermed en politisk flyktings hemland. Ej heller utlämnas uppgifter frän svensksida om politiska flyktingar lill andra länders säkerhetstjänster.Relationerna mellan säkerhetstjänsterna är bilaterala. Regeln är attinformationsutbyte, eller utlämnande, inte får ske lill ett land via ett annatland. Brott mot den s. k. tredjelandsprincipen medför att informationsutbytetgenast upphör. Säkerhetsavdelningen har inle någonsin utlämnat materialtill grekisk myndighet såsom påståtts i flera sammanhang. Det är föravdelningen känt atl en person med grekisk anknytning varit föremål förtullvisitation vid utresa frän 1971, sedan tips influtit tillavdelningen att olaga vapenutförsel kunde misslänkas. Vid tullkontrollenpåträffades inget som kunde tyda på olaga utförsel. har avdelningenerhållit kännedom om att samma person i lagforts för olagavapeninförsel. I delta sammanhang kan konstaleras, alt felaktiga ochmissvisande uppgifter frän förre kriminalkommissarien vid säkerhetsavdelningen,, beklagliglvis blivit till fakta i och införallmänheten. Säkerhetsavdelningens utlämnande av uppgifter tillutländska säkerhetstjänster är föremål för tillsyn av parlamentariskaledamöter, justitiekanslern och ombudsmän. Den s.k.Bergling-kommissionen hade för sitt uppdrag erforderlig insyn i verksamheten beträffandeutländska kontakter. Samtliga ärenden som inkommer till säkerhetsavdelningendiarieförs. För den utländska korrespondensen finns ell särskilt diarium. Enligt internationella konventioner, till vilka Sverigeanslutit sig, stadgas förebyggande samarbete i frågor som l.ex. rör terrorism,tagande av gisslan m. m., särskilt genom att de fördragsslulande staterna skallvidtaga åtgärder för all förhindra sådan brottslighet saml genom alt utbytaupplysningar i brottsförebyggande syfte (se l.ex. SÖ 1980:26).' som motionärerna föreslår, den pariamentariskainstansen försl skall godkänna varje utlämnande av uppgifter till utländsksäkerhetstjänst kan detta få ödesdigra följder. Etl terroristdåd skulle sålundakunna ut- ' Jfr prop. 1980/81:56. JuU 16. rskr 64. t2 Riksdagen1980/81. JuU 1980/81:33 8 föras i annat land utan att ha kunnatförhindras om utlämnande av uppgift som inkommit lill säkerhetsavdelningenskulle anstå till dess styrelsen sammanträder i plenum. Ett sådant förfarandekommer att allvarligt skada förtroendet för svenska statsorgan och myndigheter.Likaså skulle ett godkännandeförfarande med inbyggt dröjsmålsrekvisit kommaatt innebära ett brott mol internationella konventioner. 1 anslutning lill molionsönskemåletvill utskottet peka på de möjligheter lill insyn i och påverkan påsäkerhetspolisens arbete som de parlamentariska ledamöternas medverkan irikspolisstyrelsen innebär. Mot denna bakgrund och då - såsom framgår av detföregående - en utvärdering av säkerhetstjänstens omorganisation kan förutses,saknas skäl till något initiativ från sida med anledning avmotionen. Utskottet avstyrker bifall dll motion 514. 1. beträffandeinriktningen av säkerhetspolisens verksamhet m. m. atl avslår motion1980/81: 891 i denna del (yrkande 2), attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1980/81:891 i denna del (yrkande 3) dll Särskild polisverksamhet för hindrandeoch uppdagande av brott mot rikets säkerhet m.m. för /82 anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffandeöversyn av säkerhetspolisens verksamhet m. m. attriksdagen avslår motion 1980/81:891 i denna del (yrkande 1), 4. beträffande samarbete medutländsk säkerhetstjänst alt avslår motion 1980/81:514. Regeringen harunder punkt B 3 (s. 2830) föreslagit alt till Statenskriminaltekniska laboratorium för /82 anvisa ett förslagsanslagav . Regeringens förslag under dennapunkt innebär en ökning av anslaget med . i förhållande till anslagetför innevarande budgetår. Uppräkningen hänför sig framför allt lill ökadelönekostnader. har gjorts kraftiga ansträngningar atlkomma lill rätta med narkotikabrottsligheten. Detta har också lett lill attantalet rapporterade narkotikabrott har ökat markant. Såsom departementschefenanför har denna ökning påverkal laboratoriets arbetssituation.Departementschefen upplyser härvidlag alt laboratoriet i dagens läge har svårtalt handlägga narkotikaärendena med önskvärd snabbhet. Med hänsyn till den beskrivna situationen har medel förlaboratoriet för nästa budgetår beräknats med utgångspunkt i begränsadtillämpning av JuU1980/81:33 9 huvudförslaget om besparing. a. inrättande av två nya tjänster som kemist vid den kemiska resp.biologiska sektionen vid laboratoriet dllgodoses likväl inte. Enligt utskollets mening är det - såsom utskottetföregående år uttalade (JuU 1979/80: 24) - angeläget alt effekterna av de ökadesatsningarna mot narkotikabrottsligheten inte motverkas av bristande personellaresurser hos statens kriminaltekniska laboratorium. På grund av det ansträngdastatsfinansiella läget och med hänsyn dll angelägenheten av de övrigaanslagsbehov som skall tillgodoses inom ramen för anslaget till polisväsen-delanser utskottet emellertid alt regeringens medelsberäkning under denna punktfår godtas. Utskottet förutsätter alt utvecklingen under budgetåret avärendetillslrömningen till laboratoriet noga följs och att laboratoriet, om såär nödvändigt, i särskild ordning kan tillföras extra resurser. I sammanhangetvill utskottet peka på den ökning av antalet ärenden som kan bli följden av denav beslutade lagändringen, varigenom införts en generellmöjlighet lill urinprovskontroll av intagna på kriminalvårdsanstalter förbedömning av huruvida narkotikapåverkan föreligger. atl lill Statenskriminaltekniska laboratorium för /82 anvisar ettförslagsanslag av . Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader.Regeringen har under punkt B 4 (s. 30-37) föreslagit atl till : Förvaltningskostnader för /82 anvisaettförslagsanslag av 3 . I motion 1980/81:683 av SixtenPettersson (m) och () hemställs alt hos regeringenanhåller om förslag till lag beträffande polismans rätt att beslagta gripenpersons kniv i 48 limmar efter frisläppandet av den aktuella personen. I motion 1980/81:885 av m.fl. (s) hemställsalt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om placeringen av en ekonomisk rotel i polisdistrikt. I motion 1980/81:888 av m.fl. (s) hemställsatt hos regeringen begär all polisberedningen får i uppdrag att seöver handläggningsordningen av anmälningar mot polispersonal. I motion 1980/81: 1181 av () föreslås attriksdagen hos regeringen begär utredning om förverkande av motorfordon ienlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1980/81: 1182 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär en utredning av möjligheterna all låtapolismyndighet JuU 1980/81:33 10 isärskilt viktiga och brådskande fall självständigt besluta om telefonavlyssning. Imotion 1980/81: 1568 av () hemställs alt utöver vadsom beviljats tidigare beviljar 10 milj. kr. I motion 1980/81: 1573 av m.fl. (s)hemställs, såvitt nu är i fråga, alt till Lokala polisorganisationen:Förvaltningskostnader för /82 anvisar etl i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . (yrkande 1). Imotion 1980/81: 1576 av m.fl. (c) hemställs atl somsin mening ger regeringen lill känna de åtgärder som i motionen framförts föratt förstärka kvarterspolis- och omrädespolisverksamhelen. Budgetfrågor,kvarterspoliser m. m. Regeringensförslag under denna punkt innebär en ökning av anslaget från 3 107373000 kr.för innevarande budgetår lill . Departementschefenuppger i propositionen att han avser alt föreslå regeringen atl göra vissaomfördelningar av resurserna inom polisväsendet. Dessa omfördelningar innebärbl. a. alt ytterligare 16 kriminalpolismän sätts in för bekämpningen av denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten och atl ytterligare fyra rollarinrättas för denna verksamhet. Vidare innebär de all ytterligare 20kriminalpolismän avdelas för bekämpningen av narkotikabrottsligheten saml allnågra tjänster omfördelas för utredning i utlänningsärenden och alt ytterligaretvå s.k. utlänningsrollar inrättas. Utskottetfinner del angelägel atl ökade satsningar kommer lill stånd inom de områden somdepartementschefen anger.