bet · G401AU9 · 1980-12-31 00:00:00 — Sjuklönoch avtalsgruppsjukförsäkring (AGS-KL) för anställda hos kommuner utgår till deflesta arbetstagare med en arbetstid av i genomsnitt . ATP grundas på arbetsinkomsten och på antalintjänandeår (poängår). Om arbetsinkomsten överstiger basbeloppetmed . erhålls pensionspoäng för ATP. Delpension kan utgå till den som fyllt om manarbetat minst före delpensioneringen. Efter en till följdav planerad delpension minskad arbetstid om minst måste denåterstående arbetstiden uppgå till minst för att delpensionskall utgå. AU1980/81:9 13 Som komplettering lill folkpensionoch ATP kan särskild tilläggspension (STP, avtal SAF-LO) utgå till den somarbetat minst . Tjänstemän som har en ordinarie arbetstid omlägst omfattas av ITP-planen (industrins tilläggspensionför tjänstemän, avtal SAF-PTK). Pensionsbestämmelserna för anställda hos kommuneroch landsting (/LPAK samt AGS-KL) gäller för arbetstider som motsvarar minst40 % () av heltidsanställning och som inte är av rent tillfälligart. Motsvarande regler gäller för pension för statligt anställda (PA/SPR). Tjänstegrupplivförsäkring för arbetare (,avtal SAF-LO) ger försäkringsskydd för den som arbetat minst . För den som utfört arbete mellan 8 och kan halva försäkringsbeloppet utbetalas. Motsvarande regler gäller i huvudsak också för tjänstegruppliv för tjänstemän (TGL, avtal SAF-PTK), grupplivförsäk ring för anställda hos kommuner och landsting saml statens grupplivförsäk ring- , , (S 1978;04)har lill uppgift all göra en översyn av sjukpenningförsäkringen. Kommitténskall överväga att införa en sjuklöneperiod under vilken arbetsgivaren istället för sjukförsäkringen skall svara för sjukersättningen i form avsjuklön. Det hänvisas i detta sammanhang i direktiven lill utredningen till degoda erfarenheter man har av elt sådant system när det gäller anställda inomden offentliga sektorn. (S 1970:40) lade 1977 fram ett förslagsom innebar alt man inom ATP-systemet skulle gå över till ett system föruttagande av avgift utan hänsyn till den arbetade tiden. Förslaget harremissbehandlats men inte lagts till grund för någon proposition tillriksdagen. utredning (A 1974:08) om en allmänarbetslöshetsförsäkring har i elt betänkande föreslagit att arbetslöshetsförsäkringenalltjämt skall vara tillgänglig endast för den som är villig att äta sig arbeteav viss minimiomfaltning. Man stannade för . Arbetslivscentrum genomför på LO:s och TCO:s begäran enutredning om deltidsarbetet. Syftet med undersökningen är att kartlägga ochbeskriva situationen vad gäller deltidsarbete. Man skall studeraförändringarna och analysera de långsiktigt och kortsiktigt verkandeekonomiska, sociala m.fl. orsaker lill deltidsarbetets ökning såväl vad gällerarbetskraftsutbudets förändringar som vad gäller arbetskraftsefterfrågan. Manskall också studera och belysa det ökade deltidsarbetets konsekvenser förarbetslivet och för jämställdhetsfrågorna. Projektet syftar lill att gekunskaper lill nytta såväl för den allmänna synen på des.sa frågor som förpraktiska åtgärder. Enslutrapport beräknas föreligga . AU1980/81:9 14 I föreliggande betänkande behandlarutskottet en skrivelse från regeringen med redovisning för riktlinjerna fördet fortsatta jämslälldhetsarbetet samt fem motioner om olikajämställdhetsfrågor. Motionerna väcktes under allmänna motionstiden i januari1980. Någon molionsrätt har inte varit förenad med den föreliggande skrivelsen. Regeringens skrivelse bygger påjämställdhetskommitténs betänkande Steg på väg (SOU 1979:56) som kan sägas varaett förslag till handlingsplan för jämställdhetsarbetet. Kommittén hareftersträvat enighet i sitt arbete. Resultatet har därför i vissa avseendenblivit kompromisser mellan olika ståndpunkter. Partipolitiska profileringarsaknas sålunda. I skrivelsen anges riktlinjerna och organisationsformernaför regeringens fortsatta jämställdhetsarbete inom olika samhällsområden. De senasteårens reformer på jämställdhetsområdet redovisas också översiktligt. Vidare gårman in på de praktiska hinder som fortfarande finns i olika avseenden för attkvinnor och män skall kunna förvärvsarbeta på lika villkor. I skrivelsen berörsdessutom hur en del av dessa praktiska problem skall kunna lösas samt hurjämställdhetsfrågorna kan lyftas fram i bl. a. utbildning och arbetsliv. Statsrådet beskriver innehållet i skrivelsen somett åtgärdsprogram utan konkreta förslag till . Förklaringen tilldetta sägs vara att förslagen framför allt är riktlinjer för regeringensfortsatta arbete på jämställdhetens område samt att det rör sig om åtgärderinom regeringens eget kompetensområde. Utskottet anser det värdefullt att regeringen anger riktlinjernaför det framtida arbetet pä jämställdhetsomrädet. Redovisningen visar på ettklargörande sätt att jämställdhetsarbetet berör så gott som alla områden isamhällsarbetet. Jämställdhet mellan kvinnor och män är inte någon enstakaeller isolerad fråga som det en gång för alla kan beslutas om. Arbetet måsteständigt drivas vidare, och nya idéer och uppslag om hur man skall nå målen ärvälkomna. Jämställdhetsaspekterna är en viktig del då statsrnakternaskall fatta beslut som rör vårt lands framtida utveckling. Det är i sådanasammanhang som konkreta förslag bör presenteras. Utskottet vill emellertidstryka under att det är viktigt att regeringen följer upp de nu presenteradeoch i många fall allmänt hållna riktlinjerna med konkreta förslag inom de olikaområdena. Även om det ekonomiska läget inte tillåter kostnadskrävande reformervill utskottet, liksom statsrådet , stryka under att långt ifrån allaåtgärder som leder mot jämställdhet medför ökade utgifter för samhället. Utöver det anförda har utskottet inte funnit anledningtill något särskilt uttalande i anslutning till skrivelsen som inte bör ledatill något initiativ från sida. AU1980/81:9 15 Utskottet går härefter över tillatt behandla motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Kvinnorepresentationen i offentliga utredningar I motion 440 begär () och () att regler utfärdas så alt man får bättrebalans mellan kvinnor och män i offentliga utredningar. Motionärerna tänker påledamöter, sakkunniga, experter och sekreterare. Motionärerna hänvisar som ettmönster till regler som gäller i . Enligt dessa skall organisationer ochmyndigheter, som har att lämna förslag till personersom skall ingå iutredningar, styrelseroch råd, föreslå två namn, en man och en kvinna, tillalla uppdrag som tillsätts av regeringen. Om denna modell infördes också iSverige tror motionärerna att jämställdhet på detta område skulle nås snabbare. Förordningen (1976:686) om jämställdhet mellan kvinnor ochmän i statlig tjänst tillfördes 1977 en bestämmelse vars syfte var att få enjämnare könsfördelning i bl. a. utredningar. Regeln innebar att myndighet somhar att föreslå någon till uppdrag om möjligt skall välja person av underrepresenteratkön. I förordningen (1980:540) om jämställdhet mellan kvinnor och män i statliganställning, som ersatte förordning, sägs attmyndigheten skall anstränga sig för att kunna välja mellan personer av bådakönen. Många kommittéledamöter utses emellertid på förslag av organisationer,politiska partier och andra organ som inte omfattas av förordningen. Som redovisats tidigare i betänkandet är kvinnorna klartunderrepresenlerade i det offentliga utredningsväsendet. Andelen kvinnor blandkommittéernas ledamöter, sakkunniga och experter har ökat från år 1972till , medan andelen kvinnor sorh utsetts till ordförande ellerutredare legat på så gott som oförändrad låg nivå (6 %år 1979). För andelen kvinnliga kommittéanställda har en ökning från fill25 % kunnat noteras. Det är uppenbart att andelen kvinnor i det statligakommittéväsendet är alltför låg även om utvecklingen gått irätt riktning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angelägetatt man driver på utvecklingen. Inom regeringens kansli pågår arbetet medett handlingsprogram för jämställdhet inom statsförvaltningen inför1980-talet. I detta sammanhang kommer, enligt vad utskottet inhämtat,kvinnornas representation i kommittéväsendet att tas upp. Utskottet utgår frånatt man prövar olika uppslag, däribland del som förs fram i motionen för attkomma till rätta med den ojämna könsfördelningen i kommittéväsendet. Medhänvisning till det anförda synes det inte påkallat med någon åtgärd frånriksdagens sida på grund av motionen. AU1980/81:9 16 Försök med åtgärder för att öka jämställdheten påarbetsmarknaden I motion 571 av m.fl. (s) begärs att skall bli försökslän när det gäller åtgärderför ökad jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. De särskildainsatserna motiveras av bristen på arbetskraft inom länet, särskilt inomverkstadsindustrin, och av den låga förvärvsintensiteten bland länets kvinnor.För att komma till rätta med dessa problem vill motionärerna att en uppsökandeverksamhet och en speciell informationskampanj bland kvinnor startas i syfteatt främja rekryteringen till arbeten inom verkstadsindustrin. Vidare villmotionärerna att särskilda insatser skall göras inom arbetsmarknadsutbildningenoch att jämställdhels-bidrag skall utgå till arbetsgivare. En försöksverksamhet av det slag som föreslås i motionenbedrevs i sex län . Syftet var att intressera kvinnorför traditionellt manliga yrken inom industrin. Resultatet var positivt ochledde till att de använda metoderna nu kan sägas ingå i AMS reguljäraverksamhet. I verksamhetsplanen för länsarbetsnämnden i länför /81 sägs att förmedlingen aktivt skall arbeta för attlediga platser inom tillverkningsindustrin i ökad utsträckning tillsätts medkvinnor. a. pekas på möjligheten för kvinnor att söka AMU:s verkstads- ochsvetsmekaniska utbildningar och att det inom arbetsmarknadsinstituten finnsmöjligheter till s. k. riktade insatser. Vid tre arbelsförmedlingskontor ilänet pågår också en särskild utvärdering av platsförmedlingens roll ijämslälldhetsarbetet. Jämställdhetsbidraget tillkom 1974 för att stimuleraarbetsgivare att anställa och utbilda kvinnor i yrken som domineras av män ochmän i yrken som domineras av kvinnor. Bidraget uppgår f. n. till . Under /80 beviljades 15 företag i sådantbidrag för utbildning av totalt 103 personer. Av vad som anförts ovan framgår alt motionens krav ihuvudsak redan är tillgodosedda, varför något särskilt initiativ frånriksdagens sida inte behöver tas. 1 motion 994 av m. fl. (s) begärs/örsö/c medkönskvotering inom arbetsmarknadspolitiken. Resultaten från könskvoteringeninom den regionalpolitiska stödverksamheten är enligt motionärerna så goda borde gå vidare och undersöka om liknande syslem kunde införas för destödformer inom arbetsmarknadspolitiken som syftar till att främja nyrekrytering. Socialdemokraterna har väckt likartade förslag vidriksmötena /78 och 1978/79. Frågan har också aktualiserats ijämställdhetskommiiténs handlingsplan för jämställdhet. Där sägs att enutvidgning av könskvoteringen till alt gälla även andra statliga bidrag ochbeställningar är ett sätt att påverka företagens jämslälldhetsplanering. Iregeringens skrivelse om det fortsatta jämställdhelsarbetet anmäls att AU1980/81:9 17 frågan om arbetsgivares rekrytering kommer alt behandlas iden kommande sysselsältningspolitiska propositionen och att man därför inte larupp frågan om utvidgning av kvoteringsreglerna till andra stödformer. Medhänsyn lill att motionärernas uppslag f. n. prövas i regeringens kansli finnsdet inle skäl att föreslå någon åtgärd på grund av motionen. I motion 994 föreslår socialdemokraterna att man skallutvidga de pågående försöken med att hjälpa medelålders kvinnor att komma ut påarbetsmarknaden. Motionärerna hänvisar till de uppmuntrande erfarenheterna avsådan försöksverksamhet som bedrivits i avsysselsäitningsutredningen och AMS. Försöken har bl. a. gått ut på attstimulera äldre arbetssökande att utnyttja arbetsmarknadsutbildningen. Ensamverkan med den kommunala vuxenutbildningen och studieförbunden anses ocksålämplig. behandlade likartade socialdemokratiska förslag1978 och 1979. Vid båda tillfällena angav utskottet som skäl för sin avstyrkanatt AMS är oförhindrad att starta sådan verksamhet som prövades i Gävleborgslän. Dessutom hänvisade utskottet till den förberedande teoretiska utbildningsom bedrivs vid AMU-center i form av preparandkurser. Dessa kurser ärbetydelsefulla i sammanhanget eftersom en del vuxna har en svag allmänutbildningsbakgrund. Möjligheten lill utbildningsbidrag vid förberedandeteoretiska studier vid folkhögskolor eller den kommunala vuxenutbildningennämndes också. Utskottet vill nu också tillfoga alt den tidigare redovisadeförsöksverksamheten vid tre arbelsförmedlingskontor i kan väntasge värdefull information om på vilket sätt de äldre kvinnornas problem påarbetsmarknaden bäst kan angripas. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inle skäl attfrångå sin tidigare inställning. Yrkandet om ett särskilt initiativ frånriksdagens sida avstyrks därför. Sociala förmåner vid deltidsarbete m. fl. (c) begär imotion 1796 översyn av de deltidsarbetandes villkor, i första hand på detstatliga området. Motionärerna har en positiv syn på deltidsarbete och beklagaratt sådant arbete inte alllid ger full social rättvisa. Många förmåner,särskilt de avlalsreglerade, kräver exempelvis en minimiarbetstid om 16 timmari veckan. De deltidsarbetande har också på andra områden en svagare ställning.Staten kan visserligen inte lägga sig i frågor som ombesörjs avarbetsmarknadens parter, men ingenting hindrar dock enligt motionärerna attstaten som arbetsgivare föregår med gott exempel och lägger fram förslag omförbättringar av de deltidsarbetandes villkor. En sådan översyn skulle ocksåkunna komma all aktualisera justeringar på det lagreglerade området. De deltidsarbetande har successivt fått en bättrestäUning. i,fråga om anställnings- och sociala förmåner. Det tidigare ibetänkandet redovisade AU1980/81:9 18 materialet visar dock att de deltidsarbetande på vissapunkter har sämre förmåner än andra grupper. Av redovisningen framgår också att frågor av det slagetprövas i olika utredningssammanhang, bl. a. genomför Arbetslivscentrum förnärvarande en utredning om deltidsarbete som kan väntas att ge bättre kunskaperom de deltidsarbetandes villkor. Därmed bör man få ett bättre underlag för attbedöma behovet av framtida förändringar. Med hänvisning till det anförda och då flertalet av dekvarstående ojämnheterna tillhör det avlalsreglerade området är utskottet inteberett att föreslå någon åtgärd på grund av motionen. Sjömanslagens bestämmelser om minimiålder I sjömanslagens 45 § anges attminimiåldern för arbete på fartyg är för pojkar och för flickor.Sjöfartsverket kan emellertid under vissa förutsättningar ge flickor under 18år dispens för sådant arbete. I motion 253 av i (fp)begärs att reglerna ändras så att samma lägsta anställningsålder får gällaoberoende av kön. , som enligt sina direktiv bl. a.skall pröva om det från arbetarskyddssynpunkt är motiverat med särbestämmelserför kvinnliga arbetstagare, kommer att behandla den av motionären väcktafrågan. Ett utredningsförslag kan enligt vad utskottet inhämtat väntas inomkort. Med hänvisning härtill bör motionen inte föranleda någon åtgärd. 1. att riksdagenlägger regeringens skrivelse 1979/80:168 om riktlinjer för det fortsattajämställdhetsarbetet till handlingarna, 2. beträffandekvinnorepresentationen i offentliga utredningar att avslår motion1979/80:440, 3. beträffandeförsök I med åtgärder för ökad jämställdhet i arbetslivet attriksdagen avslår motion 1979/80:571, 4. beträffande/öwö/: med könskvoteringinom arbetsmarknadspo litiken attriksdagen avslår motion 1979/80:994 yrkande 10. 5. beträffande vidgade försök medarbetsmarknadsutbildning för äldre arbetssökande attriksdagen avslår motion 1979/80:994 yrkande 11, 6. beträffande sociala förmåner viddeltidsarbete alt avslår motion 1979/80:1796, AU1980/81:9 19 7. beträffande ändring isjömanslagens bestämmelser om minimiålder att avslår motion1979/80:253, Närvarande: (), (), AlfWennerfors (m), (), (). (), LarsUlander (s), (), (), (),(), tredje vice talmannen (), (), () och (). , ,, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) har till betänkandet fogat följande reservationer. Försök med könskvotering inom arbetsmarknadspolitiken(mom. 4) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar "1 regeringens" och på s. 17 slutar"av motionen" bort ha följade lydelse: Utskottet delar kommitténs uppfattning. De uppmuntranderesultaten av könskvoteringen inom den regionalpolitiska stödverksamheten börleda till att liknande system också prövas inom arbetsmarknadspolitiken. 1första hand bör då sådana stödformer komma i fråga som syftar tillnyanställning av personal. Förslag i den riktningen bör föreläggas riksdagensnarast, lämpligen i samband med den kommande sysselsättningspolitiska propositionen. Vad utskottet anfört bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande/öw medkönskvotering inom arbetsmarknadspolitiken attriksdagen med bifall till motion 1979/80:994 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1980/81:9 20 Vidgade försök med arbetsmarknadsutbildning för äldrearbetssökande (mom. 5) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar "behandlade" och slutar"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Som framgår av motionen möter kvinnor i åldrarna 45-64 årsärskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Det står klart att del finns enbetydande dold arbetslöshet bland kvinnor i dessa åldrar. är antaletkvinnor i denna kategori i arbetsmarknadsutbildning myckel lågt. Erfarenheternavisar all arbetsmarknadsutbildningen är elt effektivt instrument när det gälleratt slussa ut kvinnor på arbetsmarknaden. Försök som gjorts avsysselsäitningsutredningen bekräftar detta. Enligt utskottet är det angelägetatt man går vidare på den inslagna vägen och utvidgar de gjorda försöken tillalt omfatta fler län med låg kvinnlig yrkesverksamhetsgrad; En samverkan med denkommunala vuxenutbildningen och de frivilliga studieförbunden är därvid av storvikt. Förslag av den skisserade innebörden bör föreläggas i 1980/81års budgetproposition eller i annat lämpligt sammanhang. anfört bör regeringen underrättas om. dels alt utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande vidgade försök medarbetsmarknadsutbildning för äldre arbetssökande attriksdagen med bifall lill motion 1979/80:994 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Om lämpligheten av att regeringen använt formen skrivelse för sin redovisning , ,, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) anför: Regeringen har valt att redovisa riktlinjer m. m. för detfortsatta jämställdhetsarbetet i form av en skrivelse till . Deltainnebär all ledamöter inte får motionsrätt i frågan. När det gäller jämställdhetsfrågor är det betydelsefullt med en öppenoch vital debatt, bl. a. för opinionsbildningens skull. Det är viktigt attriksdagen deltar i denna debatt och att olika meningar därvid får brytas motvarandra. Från denna utgångspunkt hade det varit värdefullt om ärendetredovisats för i form av en proposition med åtföljande molionsrätt. AU 1980/81:9 21 Sammanfattning ............................................ ..... 1 Regeringens skrivelse1979/80:168 ................ ..... 2 Motionerna ...................................................... ..... 2 Mofionsyrkandena ........................................... ..... 3 Sjömanslagens bestämmelserom minimiåldern för ombordanställda 4 Fler kvinnor i statligautredningar ......................... 5 Försök i länmed att förbättra kvinnornas förutsättningar på arbetsmarknaden .......................................... ..... 7 Könskvotering som villkorför statligt stöd ............ ..... 9 Ökade insatser för äldrekvinnlig arbetskraft ......... ... 10 Sociala förmåner fördelfidsarbetande .................. ... 11 Motionerna .................................................... ... 15 Kvinnorepresentafionen ioffentliga utredningar........ ... 15 Försök med åtgärder föratt öka jämställdheten på arbetsmarkna den ................................................................ 16 Sociala förmåner viddeltidsarbete......................... ... 17 Sjöman.slagensbestämmelser om minimiålder .......... ... 18 Utskottets hemställan......................................... 18 Försök med könskvotering inom arbetsmarknadspolitiken(s) .. 19 Vidgade försök med arbetsmarknadsutbildning föräldre arbetssökande (s) 20 Om lämpligheten av attregeringen använt formen skrivelse för sin redovisning....................................................... ... 20