bet · G401KU26 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommittén erinrar om att nugällande regler för val av kommunfullmäktige antogs av ochföregicks av en överenskommelse mellan de fyra största riksdagspartierna.Kommittén har bedömt att rådande system väl motsvarar de krav påproportionalitet som kan ställas. Emellertid är det enligt kommittén möjligt att ytterligare förbättra valsystemet i detta KU1980/81:26 21 Det kan ske antingen genom en övergång till ettkommunpropor-tionellt valsystem med 9/10 av mandaten som fasta valkretsmandatoch I/IO som utjämningsmandat eller genom en höjning av minimiantalet mandatper valkrets. Enligt kommitténs mening är erfarenheterna av den nuvarandeordningen alltför begränsade för att läggas till grund för en så genomgripandeförändring som en övergång till ett valsystem med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat skulle innebära. För att ytterligare stärka garantierna för enproportionell mandatfördelning föreslår emellertid kommittén att minimiantaletmandat per valkrets skall höjas från 15 till 20 i de valkretsindeladekommunerna. Om förslaget genomförs, blir enligt kommittén 16 av de 69valkretsindelade kommunerna tvungna att ändra valkretsindelningen eller ökaantalet ledamöter i fullmäktige. I propositionen anför föredragandestatsrådet att han trots vissa invändningar som från remissinstanserna harriktats mot kommittéförslaget - bl. a. om risk för försämratmedborgarinflytande på lokal nivå - anser att fördelarna med förslaget vägeröver de påtalade nackdelarna. Enligt hans mening borde därför förslaget kunnagenomföras. Statsrådet framhåller emellertid vidare att ändringar i vårtvalsystem traditionellt beslutas i största möjliga enighet. Under behandlingenav ärendet i har därför kontakt tagits också med företrädareför oppositionen. Enligt statsrådet har det vid dessa kontakter visat sig attdet inte går att uppnå någon bredare enighet omkring förslaget att höjaminimiantalet mandat i kommunernas valkretsar till 20. Mot denna bakgrundföreslås inte i propositionen någon ändring i det nuvarande valsystemet vidkommunfullmäktigval. Enligt statsrådet bör frågan tas upp till förnyatövervägande sedan ytterligare erfarenheter har vunnits av den nuvarandeordningen. I motion 1980/81:2141 av BertilFiskesjö (c) och () anförs att det i princip torde rådaenighet om att valkretsarna skall bestå av geografiskt sammanhängande områden.I ett fall tillämpas inte denna princip. Det gäller valkretsindelningen iMalmöhus län. De fyra städerna , . och ärutbrutna ur länet och bildar tillsammans en riksdagsvalkrets medan länet iövrigt utgör en. Motionärerna framhåller att frågan om en förändring avvalkretsindelningen i har utretts av två utredningar som därvidhar kommit till samma resultat, nämligen att valkretsindelningen borde ändrasså att kom att utgöra en egen valkrets medan länet i övrigt delades i tvåvalkretsar, en för den södra KU1980/81:26 22 delen av länet och en för den norra. Gränsdragningenmellan valkretsarna innebär att fördelningen av de fasta valkretsmandaten blevungefär lika i de tre valkretsarna. Enligt motionärerna har de politiskapartiorganisationerna i länet tillstyrkt den föreslagna lösningen. Ocksåmotionärerna anser förslaget väl avvägt och förordar därför att det genomförs. Indelningen i valkretsar för valtill regleras i 2 kap. 1 § vallagen. Landet indelas i 28 valkretsar.I de flesta fall utgör länet en valkrets. Ett undantag från denna regel gälleremellertid , som delas i två valkretsar. Den ena valkretsen bildasav , , och Lunds kommuner (fyrstadskretsen) och den andraav ined undantag av fyrstadskretsen (länsvalkretsen). Blandundantagen märks vidare och kommuner, som utgör egnavalkretsar inom resp. län samt . som delas i två valkretsar. Allavalkretsar i landet utom de två i utgörs av geografisktsammanhängande områden. tillkallade dåvarandechefen för en kommitté, personvals- ochvalkretsutredningen (Ju 1974:19), för att utreda frågorna om ändrad valkretsindelningoch om ökat inslag av personval vid val till , I sitt betänkande (SOU1977:94) Personval och valkretsindelning föreslog kommittén attfyrstadskretsen och länsvalkretsen i skulle ersättas av tre nya,geografiskt sammanhängande valkretsar, kommun borde därvid utgöra envalkrets och länet i övrigt delas i en nordlig och en sydlig krets. Vidremissbehandlingen anslöt sig de flesta remissinstanserna till bedömningen attvalkretsindelningen i borde ändras. Meningarna om när en sådanförändring borde genomföras var emellertid delade. Vissa remissinstanserönskade en omedelbar ändring av valkretsarna, andra ansåg att ytterligareöverväganden borde föregå ett beslut. För att finna en lösning som skulle kunna vinna en så bredanslutning som möjligt i frågan om ändrad valkretsindelning i länbeslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare.Utredaren lämnade sitt förslag i betänkandet (Ds Ju 1980:3)Valkretsindelningen i . Utredaren konstaterade i betänkandet att den nuvarandevalkretsindelningen i inte är ändamålsenlig och att allmänenighet rådde om att en ny indelning borde bygga på enheter som är geografisktsammanhängande och som helst även har andra gemensamma beröringspunkter, t,ex, naturliga näringsgeografiska samband, överensstämmande statlig administ- KU1980/81:26 23 rativ indelning, gemensam landstingsservice och gemensamkommunal planering, I betänkandet diskuterades hur stora valkretsarnabefolkningsmässigt borde vara, dels i absoluta tal, dels i förhållande tillvarandra, Personvals-och valkretsutredningen kom i sitt betänkande fram tillatt valkretsar med ungefär tio fasta riksdagsmandat skulle utgöra en lämpligavvägning mellan de fördelar och de nackdelar som är förknippade med små resp,stora valkretsar. Med utgångspunkt i personvals- och valkretsutredningensöverväganden och förslag konstaterade utredaren att det är väsentligt att valkretsarnablir sådana att de varken erhåller ett mycket litet antal eller ett mycketstort antal fasta mandat. I små valkretsar har de mindre partierna svårt att fåfasta mandat, vilket allmänt sett anses ofördelaktigt. Om nämligen partier istor utsträckning blir representerade i genom utjämningsmandat,försvagas valrörelsernas karaktär av lokala valkampanjer inom enskildavalkretsar. De mindre partiernas medlemmar och väljare får då också svårt attbedöma effekterna av sina ansträngningar, vilket kan medföra att motivationenför aktiva insatser minskar. Om å andra sidan en valkrets blir mycket stor, kanden lokala förankringen enligt utredaren lått bli alltför svag. Möjligheternatill kontakt mellan väljare och kandidater försämras. Lokalt avgränsadeväljargrupper får svårigheter att utse ledamöter från gruppen eller kommunen,vilket kan få till följd att väljarkåren inte blir rättvisande återspeglad. Förutom principiella överväganden i fråga om valkretsarnasstorlek redovisade utredaren också sin bedömning av hur kommun bordebehandlas i sammanhanget. Enligt utredaren talar mycket starka skäl för attMalmö kommun får utgöra en egen valkrets. Kommunen är tillräckligtbefolkningsrik för att bära upp en egen valkrets. siffror skulleantalet fasta mandat bli nio. Om kommunen sammanfördes med andra kommuner valkrets, skulle den få ett alltför dominerande inflytande i kretsen. Detborde vidare enligt utredaren beaktas att kommun står utanförlandstinget, något som får till följd att det politiska intresset fokuseras pådelvis olika typer av frågor i och i resten av länet. Efter att ha övervägt ett flertal alternativ som av olikaskäl förkastats som olämpliga stannade utredaren för att föreslå att länetdelas in i tre valkretsar, av vilka en skall utgöras av kommuii. 1 fråga om de två övriga valkretsarna gjorde utredarenföljande överväganden. Det borde skapas en nordlig länsvalkrets och en sydliglänsvalkrets. Till den norra kretsen var det naturligt att föra Bjuvs.Helsingborgs. , och kommuner medan det till den södrakretsen var naturligt att föra . och Ystads kommuner. Tre kommuneråterstår då. Om man bara beaktar sambanden inomlånet, borde enligt utredaren de tre kommunerna föras till den södra kretsen.Kommunerna har obestridlieen KU1980/81:26 24 mera kontakt och samhörighet med än med Helsingborgoch . Men det finns, anförde utredaren vidare, också nackdelar meden sådan fördelning. De fasta mandaten enligt beräkningar skulle blisju för den norra kretsen och tolv för den södra. En sådan ojämnhet imandatfördelningen ansåg utredaren i och för sig kunna godtas. Problemet vardock att den norra kretsen skulle bli i minsta laget. Även partier med enrelativt stor andel av rösterna skulle få svårt att erövra fasta riksdagsmandatoch skulle i viss mån behöva lita till utjämningsmandat för att blirepresenterade i . En sådan ordning ansågs innebära så storaolägenheter att inte något av riksdagspartierna hade velat förespråka dennalösning. Den lösning som återstod och som utredaren förordadeinnebär att Höörs, och Eslövs kommuner förs till den norra valkretsen. Utredarens förslag innebär sammanfattningsvis att de nyavalkretsarna skulle få följande utseende: För att de politiska partierna isitt nomineringsarbete inför riksdagsvalet skall kunna beakta den nyavalkretsindelningen föreslog utredaren att de nya bestärnrmelserna skall trådai kraft . Vid remissbehandlingen av betänkandet godtog samtligaremissinstanser utredarens förslag. anförde dock att dennuvarande valkretsindelningen fungerat tillfredsställande och att kommunendärför inte i första hand funnit anledning att tillstyrka förslaget. Kommunenframhöll emellertid att om önskemålen om sammanhängande valkretsar beaktas ärutredningens förslag det lämpligaste. Vidare förordade vänsterpartietkommunisterna för sin del att länet delas in i följande valkretsar, nämligenMalmöhus läns norra valkrets (, , , ,. och kommuner). mellersta valkrets (Malmö.Lunds, och kommuner) och södra valkrets(Ystads, . , , , , , Höörs och Eslövskommuner). Partiet uppgav emellertid att utredarens förslag var detnäst bästa. KU1980/81:26 25 Regeringen beslöt den 12 mars 1981att lägga betänkandet Valkretsindelningen i och remissyttrandenaöver det till handlingarna. Som motivering anfördes enligt protokollet vidregeringssammanträdet att beslut i frågor som rör valsystemet bör fattas istörsta möjliga enighet. Vid beredningen av ärendet i , undervilken kontakt även hade tagits med företrädare för oppositionen, hade detvisat sig att någon sådan enighet inte kunde uppnås. I propositionen föreslås ändringari vallagstiftningen på grundval av vallagskommitténs betänkande Översyn avvallagen 2, Kommitténs förslag har tillstyrkts eller lämnats utan erinran avflertalet remissinstanser. Även utskottet kan i allt väsentligt tillstyrka deförslag som läggs fram i propositionen. Utskottet återkommer till vissadetaljer i lagförslagen, 1 övrigt behandlas i det följande olika vallagsfrågorsom har tagits upp i motioner. Beträffande vallokalernasöppethållande föreslås i motion 1980/81:240 att vallokalerna skall hålla mitt och i motion 1980/81:866 att vallokalerna skallstängas tidigare än f, n, alltså kl, 19, I den förstnämnda motionenföreslås alternativt att reglerna om valdistriktens storlek skall ändras så attvaldistrikten görs större. Utskottet vill erinra om att reglerna omvallokalernas öppethållande omprövades och ändrades så sent som årsval. Därvid förkortades öppethållandetiden med . Den nuvarandeordningen har alltså prövats vid endast ett val. Utskottet är därför inteberett att förorda någon ytterligare begränsning av öppethållandet. Inte hellerbeträffande valdistriktens storlek finns enligt utskottets mening skäl attändra nuvarande regler på sätt som föreslagits. Om valdistrikten generellt görsstörre, finns risk att detta skulle påverka valförrättningen negativt. Utskottetavstyrker sålunda motionerna. Reglerna för budröstning m. m. tasupp i motionerna 1980/81:489 och 495, I motion 489 begärs en översvn av reglerna för budröstningoch röstning på sjukhus och andra institutioner. Som skäl härtill anförs attdet vid val på flera platser förekommit otillbörliga förfaranden isådana sammanhang. har mot bakgrund av bl, a, dessa händelseri sitt betänkande övervägt en ändring av reglerna för röstning genom bud.Enligt kommittén är de oegentligheter som förekommit i och för sig anledningnog att allvarligt överväga skärpning av reglerna. Kommittén finner dockanledning anta att publiciteten kring oegentligheterna leder till skärpt KU 1980/81:26 26 uppmärksamhet och kontroll vad gäller förutsättningarnaför budröstning, budets behörighet och förfarandet i övrigt vid röstning medvalsedelsförsändelse vid kommande val. Kommittén har därför inte funnittillräckliga skäl att nu föreslå någon skärpning av reglerna för röstning genombud. Utskottet delar - i likhet med föredragande statsrådet i propositionen -kommitténs uppfattning. Det kan tilläggas att möjligheten att rösta genom bud,som efter hand utökats, är att se som ett betydelsefullt led i strävandena attså långt möjligt bereda samtliga röstberättigade möjlighet att delta i valen,Budröst-ningsförfarandet och partiernas värvning av röster måste givetvis klarthållas isär. För röstning på ålderdomshem och andra institutioner inrättas i storutsträckning särskilda postanstalter. Där så sker torde behovet av budröstninginte vara särskilt stort. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte atten översyn av det slag som föreslås i motionen f, n, är erforderlig. I motion 495 föreslås att varaktigt samboende skalljämställas med äkta makar vid röstning genom bud. Enligt utskottets mening kani och för sig skäl anföras för en sådan utvidgning av möjligheten tillbudröstning. För att detta skall vara möjligt krävs emellertid att begreppetsamboende klart definieras. Frågan om en sådan definition övervägs f, n, avfamiljelagssakkunniga. Enligt utskottets mening bör resultatet av dennakommittés arbete avvaktas innan ställning tas till en sådan utvidgning av möjlighetentill budröstning som föreslås i motionen. På grund av det anförda avstyrksmotionen, I motion 1980/81:646 föreslås enöversyn i syfte att förbättra utlandssvenskarnas möjligheter att delta ivalen. Utskottet har för sin del funnit att nuvarande regler för röstmottagninghos utlandsmyndigheter ger goda möjligheter att anordna den röstmottagning sombehövs. Något hinder föreligger sålunda inte mot att ordna särskildröstmottagning utanför utlandsmyndighetens stationeringsort. Så har också sketti ganska betydande omfattning. Genom att utnyttja denna möjlighet bör vid behovytterligare förbättringar kunna göras. Givetvis är det väsentligt attmöjligheterna att förbättra informationen till utlandssvenskarna tas till vara.Något särskilt initiativ härom från sida anser utskottet dock intenödvändigt. Motionen avstyrks följaktligen, 1 motion 1980/81:861 föreslås attvallagen ändras så att det klart framgår att endast en beteckning i ord kangodtas för registrering av partibeteckning. Med bl, a, samma syfte föreslås imotionerna 1980/81:1515 och 2145 yrkande 2 att en översyn görs av reglerna omregistrering av partibe,eckning. Utskottet delar uppfattningen att endastpartibeteckningar i ord bör få registreras. En sådan begränsning fanns tidigarei vallagstiftningen. Når den togs bort var avsikten uppenbarligen inte attgenomföra någon saklig förändring. För att skapa klarhet i rättsläget och föratt minska risken för missförstånd och förväxlingar bör en motsvarandebegränsning åter införas. Utskottet föreslår med anledning av motionerna attdet i 5 kap. 3 S vallagen tas in en KU1980/81:26 27 bestämmelse att ett villkor för registrering är attpartibeteckningen består av eller innehåller ord. Förslaget innebär såledesinte något förbud mot registrering av en partibeteckning i ord där enförkortningsform eller ett tal ingår som en del. Förslag till ändrad lydelse av5 kap. 3 § jämte en följdändring i 4 § redovisas i bilaga 1. Reglerna om registrering av partibeteckning har i övrigtnyligen setts över av vallagskommittén. På grundval av denna översyn föreslås ipropositionen vissa ändringar i syfte att bl. a. stärka skyddet förregistrerade partibeteckningar. Utskottet, som inte har något att erinra motdessa förslag till ändringar, anser mot bakgrund härav att någon ytterligareöversyn av reglerna om registrering av partibeteckning inte är påkallad.Motionerna 1980/81:1515 och 2145 yrkande 2 i vad de avser krav på en sådan översynavstyrks därför. I motion 1980/81:1513 föreslås enöversyn av vallagstiftningen i syfte att åstadkomma besparingar i statens ochkommunernas utgifter för valen. Utskottet vill framhålla att vallagstiftningengenom vallagskommitténs nu i det närmaste avslutade arbete just har varitföremål för en fullständig översyn. Arbetet har inte direkt varit inriktat påatt åstadkomma besparingar. Dock har åtminstone en av de punkter där enligtmotionen besparingar skulle kunna göras övervägts. Det gäller kostnaden förtryckning av valsedlar. Utskottet delar i och för sig uppfattningen om detönskvärda i att söka nedbringa kostnaderna för valen. Besparingarna får dockaldrig drivas därhän att rättssäkerheten vid valen äventyras. En eventuellöversyn av det slag som föreslås i motionen måste därför göras mycket grundlig.I ett läge där en fullständig översyn av vallagstiftningen just har genomförtsanser sig utskottet inte berett att ta initiativ till en sådan utredning.Motionen avstyrks sålunda. Frågan om skydd för enskild personsnamn tas upp i motion 1980/81:2126. Motionärerna yrkar att hosregeringen anhåller om förslag till sådan ändring i vallagen som syftar tillatt förhindra missbruk av enskild persons namn på valsedlar. 1 likhet medvallagskommittén som behandlat frågan vill utskottet understryka betydelsen avatt den som avser att offentligen sprida valsedlar inhämtar samtycke av depersoner som tas upp som kandidater. Att direkt föreskriva detta skulleemellertid som vallagskommittén påpekat komma i konflikt med den frianomineringsrätten. Frågan har också tryckfrihetsrättsliga aspekter.Integritetsskyddskommittén tog upp frågan om skyddet för den enskildes namn påvalsedlar m. m. i sitt betänkande (SOU 1980:8) Privatlivets fred. Något direktförslag till lösning gavs dock inte. Den fortsatta behandlingen avintegritetsskyddskommitténs betänkande sker nu i yttrandefrihetsutredningen.Utskottet förutsätter att yttrandefrihetsutredningen behandlar den fråga omskydd för den enskildes namn på valsedlar som motionärerna har tagit upp. Medhänsyn härtill avstyrks motionen. KU1980/81:26 28 I motion 1980/81:2143 hemställs attriksdagen beslutar att s. k. dubbelröstning endast får ske fram till kl. 18valdagen. Möjligheten till dubbelröstning innebär att den som förtidsröstat påpostanstalt, hos utlandsmyndighet eller på fartyg kan ändra sin röst genom attrösta i vallokalen på valdagen. Som en följd av denna möjlighet kanförtidsrösterna inte läggas ner i valurnorna förrän vallokalen stängts.Vallagskommittén har övervägt om man för att kunna lägga ner förtidsrösterna ivalurnorna tidigare och därmed få fram ett snabbare preliminärt valresultat börföreskriva en senaste tidpunkt för dubbelröstning: Kommittén har dock somframgår av den tidigare redovisningen ansett att en sådan ordning skulleinnebära praktiska svårigheter för valförrättarna. I propositionen ansluter sigföredragande statsrådet till kommitténs uppfattning. Även utskottet delaruppfattningen och avstyrker motionen. Det bör i sammanhanget noteras att denändring i 12 kap. 4 § vallagen som i enlighet med kommitténs förslag föreslås ipropositionen innebär en viss förenkling när det gäller hanteringen avförtidsrösterna. I motionerna 1980/81:2142, 2144 och2145 föreslås ändringar i valsystemet vid kommunfidlmäktigval i syfte att uppnåbättre proportionalitet. Motionerna 2142 och 2144 innehåller förslagom höjningav minimiantalet mandat i kommunalvalkretsar från 15 till 20. Förslagetöverensstämmer med förslag av vallagskommittén. I motion 2145 yrkande 1hemställs om förslag till ett valsystem med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat utan särskild spärregel i kretsindelad kommun. Ändringar i värt valsystem beslutas traditionellt istörsta möjliga enighet. Vid beredningen i avvallagskommitténs förslag om höjning av minimiantalet mandat ikornrnunalvalkretsar visade det sig att enighet om förslaget inte kunde uppnås.Förslaget fullföljs därför inte i propositionen. Inte heller utskottet harfunnit det möjligt att f. n. genomföra förslaget i motionerna 2142 och 2144 atthöja minimiantalet mandat per valkrets från 15 till 20. Utskottet har därvidfäst särskild vikt vid att motsatt sig förslaget. Samtidigthar dock utskottet noterat att de tillfrågade remissinstanserna i övrigt istort sett är positiva till förslaget. Enligt utskottets mening bör förnyadeförsök göras att åstadkomma en lösning av frågan. Regeringen bör därför pånytt ta upp frågan med sikte på ett förslag till före 1985års val. Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Beträffande förslaget i motion 2145 yrkande 1 föreliggerinte den bredare enighet som är nödvändig för att förslaget skall kunnagenomföras. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. I motion 1980/81:2141 föreslås enändring av valkretsindelningen i så att komrrrun skulleutgöra en egen valkrets medan lånet i övrigt skulle delas i två valkretsar, enför den södra delen av länet och KU1980/81:26 29 en för den norra. Förslaget överensstämmer med förslag somhar lagts fram dels av personvals- och valkretsutredningen i betänkandet (SOU1977:94) Personval och valkretsindelning, dels av en särskild utredare ibetänkandet (Ds Ju 1980:3) Valkretsindelningen i lån.rÉeslut som rörvalsystemet fattas traditionellt i största möjliga enighet. Vid beredningen iregeringskansliet av sistnämnda betänkande visade det sig att någon sådanenighet inte kunde uppnås. Utredarens förslag har därför inte lett till någonproposition till . Inte heller vid utskottets behandling av frågan harnågon bredare enighet om förslaget nåtts. Förutsättningar föreligger därförinte f. n. att genomföra förslaget. Utskottet utesluter dock inte att frågantas upp till förnyat övervägande val. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionen. Utskottet vill slutligen ta upp ettpar detaljer i propositionens lagtextförslag. Den första gäller utformningenav besvärsbestämmelserna i de paragrafer i vallagen som föreslås ändrade.Besvärsbestämmelserna har här getts en modernare och mera lättförståeligutformning. I förslaget till ändrad lydelse av 2 kap. 7 § vallagen har dockdenna förändring inte genomförts. Enligt utskottets mening bör så ske.Utskottets förslag till lagtext redovisas i bilaga 1. Vidare har utskottet noterat att det i förslaget tilländrad lydelse av 32 a § lagen om församlingsstyrelse kvarstår en terminologiskfelaktighet. Sålunda bör i sista stycket i enlighet med den terminologi som nuanvänds i indelningslagstiftningen ordet sammanläggningsdelegerade bytas ut motindelningsdelegerade. Utskottets förslag till lagtext redovisas i bilaga 2. Propositionensförslag i de delar som inte berörts i det föregående tillstyrks. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att 1. beträffande vallokalernasöppethållande och valdistriktens stor lek avslår modonerna 1980/81:240 och 866, 2. beträffandehudröstning iii. m. avslår motionerna 1980/81:489 och 495, 3. beträffandeutlandssvenskarnas möjligheter au delta i valen avslår motion 1980/81:646, 4. beträffanderegistrering av partibeteckning a) med anledningav proposition 1980/81:170 och motionerna 1980/81:861, 1515 och 2145 yrkande 2,de båda senare i nu förevarande del, antar utskottets i bilaga 1 intagnaförslag till ändrad lydelse av 5 kap. 3 och 4 §§ vallagen, b) avslår motionerna 1980/81:1515 och2145 yrkande 2 i övrigt. 5. beträffande besparingar istatens och kommunernas utgifter för valen avslår motion 1980/81:1513. KU1980/81:26 30 6. beträffandeskydd för enskild persons namn avslår motion 1980/81:2126, 7. beträffandedubbelröstning avslår motion 1980/81:2143, 8. beträffandevalsystemet vid kommunfullmäkiigval a) med anledningav motionerna 1980/81:2142 och 2144 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, b) avslår modon 1980/81:2145 yrkande1,