bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — Samma betraktelsesätt bör därför kunnatillämpas när det gäller finansieringen av de båda verksamheterna. Medhänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker motionsyrkandet. De inkomster som svarar mot den del av denföreslagna höjningen av den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter somavses finansiera kostnaderna för energiforskningsprogrammet skall alltsåfonderas hos och disponeras i NU1980/81:60 122 enlighet med vad som förordats i propositionen. Imotion 1980/81:336, som har väckts , yrkas att skall uttala att energiforskningen börsamordnas och att en fond bör inrättas för att stimulera forskning inomenergiområdet. Förslagen i propositionen tillgodoser i allt väsentligtmotionärernas önskemål. Motionen i här aktuell del avstyrks därför. Regeringens förslag i fråga omanslagsfördelningen mellan de olika programmen inom HuvudprogramEnergiforskning kritiseras av kommunisterna. I motion1980/81:1999 framförs från dess sida en rad ändringsförslag avseendetreårsperioden. Dessa gäller följande områden. För programmet Energianvändning för transporter ochsamfärdsel beräknas i propositionen totalt 70 milj. kr. Härav är 10 milj. kr.avsedda för åtgärder i transportsystemet. Motionärerna anser att detta beloppbör ökas till totalt 20 milj. kr. Som skäl härför anges att frågor rörandestrukturförändringar inom transportsystemet bör uppmärksammas och stödjas. Enligt propositionen bör för programmet Energianvändningför bebyggelse anslås 256 milj. kr. Motionärerna förordar att beloppet höjstill 280 milj. kr. De anför att utvecklingen av solvärme är en av de viktigasteuppgifterna för forskningen. I detta program ingår även forskning ochutveckling av värmepumpar och värmelagring. I programmet Energitillförsel ingår åtta delprogram.Härför beräknas i propositionen totalt 700 milj. kr. Motionärerna menar att demedel som beräknas för delprogrammet Teknikbevakning bör minskas med 10 milj.kr. till 40 milj. kr. och de som beräknas för delprogrammet Fusionsenergi med70 milj. kr. fill 20 milj. kr. Förslagen motiveras med att det inte finns någonanledning att anslå medel till forskning rörande ny kärnteknik då kärnkraftenskall avvecklas i . De medel som härigenom frigörs borde i ställetfiliföras delprogram Vindenergi, för vilket i proposifionen har beräknats 150milj. För detta delprogram skulle då 230 milj. kr. stå fill förfogande.Sammanlagt innebär kommunisternas förslag en höjning av anslagettill energiforskning för treårsperioden med 34 milj. kr. Med anledning av dessa motionsyrkanden vill utskottetframhålla att regeringens förslag beträffande inriktning av verksamheten inomde olika programmen och delprogrammen samt anslagsfördelningen dem emellanbygger på framställningar från de programansvariga organen. Dessaframställningar har sedan utvärderats av DFE och slutligen vägts samman inomregeringskansliet. Föredraganden poängterar (s. 468) att de medelsbehov somanges för program och delprogram får ses sompreliminära beräkningar. Justeringar och omfördelningar kan komma attaktualiseras mot bakgrund av erfarenheter och underlag som successivt kommerfram . Med hänvisning till vad som anförts avstyrkssamtliga här behandlade yrkanden i motion 1980/81:1999 (vpk). I dettasammanhang noterar utskottet att socialdemokraterna i motion NU 1980/81:60 123 1980/81:1976aviserar att de i samband med behandlingen av proposition 1980/81:130 omindustripolitikens inriktning kommer att föreslå att utvecklingen av vissaprojekt i de s. k. nationella utvecklingsbolagens regi bör finansieras medmedel från energiforskningsprogrammet. Denna fråga tas närmare upp i motion1980/81:2020 (s), som behandlas i utskottets betänkande NU 1980/81:64. I fyra motioner föreslås en mer ambitiös satsningpå vindenergi än vad som förordas i proposifionen. Ett kombinerat vind- och vågkraftverkbör enligt motionerna 1980/81:603 och 1980/81:1966 byggas utanför . I den senare motionen åberopas en undersökning, gjord vid Chalmerstekniska högskola, av möjligheterna att uppföra havsbaserade vindkraftverkkombinerade med vågkraftverk i samma område. Motionärerna önskar att riksdagenskall göra ett uttalande om att anslaget till energiforskning bör ge utrymmeför ett sådant forskningsprojekt. Förslaget i motion 1980/81:603 överensstämmeri allt väsentligt med det nu nämnda. Motionären uppger attinvesteringskostnaden för ett kombinerat vind- och vågkraftverk beräknas uppgåtill 300-400 milj. kr. I propositionen anges (s. 503) att målet fördelprogrammet Vindenergi bör vara att ta fram erforderligt underlag för vidarebedömningar. Insatserna skall i huvudsak koncentreras fill uppförande ochsenare utvärdering av de två fullskaleprototyper som har beställts och därmedsammanhängande verksamhet. Utrymme har härutöver beräknats för viss begränsadkunskapsuppbyggnad beträffande alternativa utformningar. Vad gällerhavsbaserade vindkraftverk ger de ekonomiska ramarna enligt vad utskottetinhämtat inte utrymme för några prakfiska försök utan endast för inledandestudier. Verksamheten på vågenergiområdet är inriktat på en utvärdering av denhittillsvarande verksamheten. Denna skall vara genomförd till slutet av år1981. För tiden därefter har medel beräknats endast för insatser påbevakningsnivå. Utskottet konstaterar att det projekt som motionärernaförespråkar inte kan rymmas inom den medelsram som beräknas i propositionen.Utskottet finner inte anledning att föreslå att göra ett sådantuttalande som motionärerna önskar. Imofion 1980/81:1999 (vpk) hemställs att skall begära att regeringenvidtar åtgärder för att flera vindkraftverk skall komma till uppförande underår 1982 i enlighet med förslag av vissa riktiinjer som anges i motionen. Dessa går ut på att produktionenskall inriktas på att drygt 100 vindkraftverk skall vara 1990. Omriksdagen först kommer att besluta om en utbyggnad av vindkraftenbefarar motionärerna att den svenska vindkraftindustrin kommer att läggas nerunder . Liknandesynpunkter förs fram i motion 1980/81:1033. Motionärerna vill att hosregeringen skall hemställa dels om initiativ för att fler vindkraftverk skallbeställas hos , dels att det skall tillsättas en i Karlskronastationerad arbetsgrupp för forskning och utveckling inom NU1980/81:60 124 våg- och vindkraftverksområdet. I propositionen redovisas (s. 503) att uppläggningen avvindkraftprogrammet innebär att de företag som arbetar med konstruktion ochtillverkning av de två prototyperna inte kommer att kunna sysselsätta allengagerad personal med verksamhet inom vindenergiprogrammet under perioden1982-1984, då prototyperna skall utvärderas. Detta medför självfallet vissaproblem för de berörda företagen. Föredraganden påpekar i detta sammanhang attvissa exportorder avseende svensk vindkraftsteknologi har erhållits och attytterligare order kan bli aktuella. Enligt det förslag från NE som åberopas imotion 1980/81:1999 (vpk) bör möjligheten att med medel utanför energiforskningsprogrammetfinansiera uppförande av någon eller några grupper om tre-fem vindkraftaggregatprövas. Kraftproducenterna skulle redan nu åta sig att påbörja projektering ochförberedelser för lokalisering av en eller flera demonstrationsgrupper. Iremissyttranden över NE:s skrivelse uttalar vattenfallsverket och ABatt de båda prototyperna bör utvärderas innan nya beställningar görs. Ienlighet med vad som meddelas i propositionen har industriministern haftöverläggningar med kraftföretagen, den utrustningstillverkande industrin samtberörda myndigheter om industrins fortsatta engagemang i utvecklingen inomvindkraftområdet. Med hänsyn till vad som anförts anser utskottet attriksdagen inte har skäl att göra någon framställning till regeringen enligt dehär berörda förslagen i motionerna 1980/81:1033 och 1980/81:1999 (vpk). I den sistnämnda yrkas vidare att skall begäraatt regeringen lägger fram förslag och vidtar åtgärder för kommunalasolvärmeprogram. Utskottet vill erinra om att omfattande insatser sker inomramen för det s. k. Sol 85-programmet (prop. s. 484). Detta har till syfte bl.a. att underbygga beslut om fortsatt verksamhet på områdena solvärme, värmepumparm. Detta program innefattar bl. a. projekt med införande av solvärme ibostadsområden. Utskottet anser inte att motionsyrkandet om kommunalasolvärmeprogram bör föranleda någon åtgärd. I motion 1980/81:322, som har väckts , yrkas att hos regeringen skall begära utredning ochförslag om en kraftig satsning på forskning och utveckling av alternativaenergikällor med särskild tyngd på solvärme. Motionärerna önskar att dennaverksamhet skall förläggas till Norduppland. Det i propositionen föreslagna energiforskningsprogrammetinnebär en kraftig satsning på forskning och utveckling inom områdetalternativa energikällor. Motionärernas önskemål i detta avseende torde alltsåbli tillgodosedda. Utskottet vill också påpeka att vattenfallsverket har fattatbeslut om utbyggnad av sitt laboratorium i för praktiska prov.Vidare är en viss del av forskning och utveckling på energiområdet förlagd tillnorra . Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionen. NU1980/81:60 125 I motion 1980/81:1997 erinras om enundersökning som har gjorts för att utröna om det är möjligt att utvinnageotermisk energi ur varm berggrund (kristallint berg). Ett projekt som bedrevsvid lades ned , säger motionärerna. Deanser att de erfarenheter som har vunnits genom undersökningarna ärtillräckliga för att motivera att forskningsprojektet tas upp på nytt.Hemställan i motionen går ut på att skall göra ett uttalande tillförmån för att forskning vid om möjligheterna attutvinna geotermisk energi ur kristallint berg återupptas. I energiforskningsprogrammet ingår området geotermiskenergi i delprogrammet Teknikbevakning. I propositionen anges (s. 505) attinsatserna inom området beräknas vara av bevakande karaktär och främst avsevärmeutvinning ur varm berggrund samt kross- och sprickzoner. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen. I motion 1980/81:851, väckt under allmänna motionstiden,önskas att regeringen ger styrelsen för teknisk utveckling i uppdrag att isamarbete med representanter för trädgårdsnäringen, växtförädlingsföretag ochlämpliga högskoleinstitutioner i utarbeta ett samordnat åtgärdsprogram isyfte att minska växthusodlingens stora energikostnader. Forsknings- och utvecklingsarbete med speciell inriktningpå att främja ökad energisnålhet inom trädgårdsodlingens olika led ingår idelprogrammet Jordbruk och trädgårdsnäring. I propositionen föreslås för dettaen anslagsram om 11 milj. kr. Förslaget innebär en drygfördubbling av insatsnivån inom området jämfört med innevarande treårsperiod.Till grund för regeringens ställningstagande ligger ytterst ett förslag tillåtgärdsprogram som har utarbetats av STU i samarbete med berörda intressenter.I genomförandet av programmet kommer bl. a. tekniska fakulteten vid Lundsuniversitet samt i att medverka. Utskottetkonstaterar att motionärernas önskemål torde vara tillgodosedda och finner medhänsyn därtill att motionen i här berörd del inte bör föranleda någon åtgärd. I motion 1980/81:792 önskas att skall göra ettuttalande till förmån för vissa i motionen förordade åtgärder för utveckling aven svensk gasteknologi. Motionärerna menar att ett forsknings- ochutvecklingsprogram inriktat på att stödja svensk industris övergång till gasbör komma till stånd. Detta skall lokaliseras till tekniska fakulteten vidLunds universitet. Utskottet vill erinra om att en riktiinje förenergiforskningsprogrammet är att statens stöd främst bör sättas in på områdendär naturliga beställare saknas eller där det i något avseende saknaserforderliga resurser. Insatser för transport och användning av naturgas -vilket motionärerna torde avse med begreppet gasteknologi - ingår inte ienergiforskningsprogrammet. Ett skäl härför är att det refererade villkoret förstatligt stöd knappast torde vara uppfyllt när det gäller landtransport ochanvändning av naturgas. Ett betydande stöd lämnas däremot till teknik för förgasningav inhemska NU 1980/81:60 126 bränsleråvaror.Inom delprogrammet Bränsleförädling bedrivs verksamhet vid bl. a. och tekniska fakulteten i . Utskottet finner inte skäl tillnågon framställning från till regeringen i detta ämne. Ipropositionen föreslås att 1 400 milj. kr. får användas för energiforskningsprogrammetunder budgetåren 1981/82-1983/84 utöver medel från /81 som intehar disponerats. För energiforskning föreslås ett anslag av . Vidare föreslås ett anslag om 6,1 milj. kr. till visstinternationellt energisamarbete och ett anslag om . Utskottet tillstyrkerdessa förslag. Förslaget om bemyndigande för regeringen att göra vissalångsiktiga ekonomiska åtaganden i samband med energiforskningsprogrammettillstyrks likaså. Utskottets ställningstagande i det föregående innebär attregeringens förslag till riktlinjer för omfattning, inriktning och genomförandeav verksamheten inom huvudprogrammet tillstyrks. I flera motioner föreslås att forsknings- ochutvecklingsinstitut på energiområdet skaW inrättas och förläggas till någonspeciell ort eller region. nämns särskilt i tre motioner. Enligtmotion 1980/81:851 bör regeringen ta initiativ till inrättande av ettgeotermiskt utvecklings- och konsultbolag lokaliserat till Landskrona.Motionärerna erinrar om att undersökningar med provborrningar som hargenomförts i och tycks ge vid handen att enfullskaleborrning skulle ge positiva resultat. I propositionen anförs (s. 505)att genomfört utvecklingsarbete inom området geotermisk energi visaratt det finns förutsättningar för att värme kan utvinnas ur geotermal-vatten iSkånes sedimentära berglager. Regeringens mening är att uppförande av eneventuell forskningsanläggning får finansieras utanför energiforskningsprogrammet.Enligt vad utskottet erfarit planeras genomförande av ett fullskaleprojekt iVellinge. Utskottet finner det angeläget att projekten inom området geotermiskenergi fullföljs. Utskottet anser sig dock inte böra föreslå att göraett sådant uttalande som motionärerna önskar. Imotion 1980/81:360 yrkas att skall anhålla att regeringen inrättarett forsknings- och med anknutetproduktionsföretag förlagt till . Det här aktuella förslaget i motion1980/81:1489 är att regeringen tillsammans med kommun skallundersöka möjligheten att göra till ett energiteknologiskt centrum.Det anförs i denna motion att de resurser som friställs vid Öresundsvarvetskulle vara lämpliga att inlemmas i ett produktionsföretag för tillverkning avenergiutrustning. Vadförst avser förslaget om inrättande av särskilda energiinstitut vill utskotteterinra om att är en statlig resurs av detta slag medbred kompetens inom flera områden av betydelse för utveckling av NU 1980/81:60 127 energiteknik.De organ som ansvarar för det statliga stödet till teknisk forskning ochutveckling har inte fört fram förslag om inrättande av fristående statligaforsknings- och utvecklingsinstitut. Mot denna bakgrund finner utskottet inteatt bör uttala sig till förmån för att något nytt energiinstitutskall inrättas. Närdet gäller förslaget om ett särskilt produktionsföretag i villutskottet erinra om att det framgår av proposifion 1980/81:131 om vissavarvsfrågor m. m. att ett särskilt etableringsbolag, ,skall bildas. Svenska Varv har ingått avtal med kommunala och andraintressenter i detta syfte. Bolaget skall disponera Öresundsvarvets mark ochbyggnader. Avsikten är att bolaget, som har bildats, skall kompletteraandra insatser som görs för att bygga ut näringslivet i . Medhänsyn till vad som anförts finner utskottet att mofionsyrkandet ärtillgodosett. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 1980/81:360 och1980/81:1489. Enligtmotion 1980/81:1885 bör regeringen lägga fram förslag om en forskningsstationför energiutvinning till . Utskottet avstyrker denna mofion pågrunder som framgår av vad sagts. kommunisterna yrkar i motion1980/81:1999 att skall uttala att skall lämna samarbetet inomEuratom. skulle därvid begära att regeringen vidtar de åtgärder somär nödvändiga härför. Motsvarande motionsyrkanden har avslagits av detre . Utskottet finner inte skäl för ett ändrat ställningstagandeoch avstyrker sålunda motionsyrkandet. har under de senaste årensuccessivt utvidgat sin verksamhet utanför det energitekniska området. Bolagetär statens största samlade resurs för energitekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete. I propositionen beräknas ett anslag om 80 milj. kr. förbolagets verksamhet under det kommande budgetåret. Härutöver föreslås ettanslag om 10 milj. kr. för /82, avsett för kostnader i sambandmed avvecklingen av forskningsreaktorn R 1. Avvecklingskostnaderna för dennareaktor, som har utnyttjats under , beräknas uppgå till totalt ca 25milj. Utskottet tillstyrker dessa förslag. Verksamhetenvid Studsvik tas upp i tre motioner. I motionerna 1980/81:1023 och1980/81:1799, båda väckta under allmänna motionstiden, önskas beslut somsäkerställer driften vid forskningsreaktorn R 2. Motionärerna hänvisar tillatt verksamheten vid R 2-reaktorn utretts. Utredningen förordade attstatsanslag till driften skulle bibehållas. Bolaget har i samband med att detpresenterat ett förslag till treårsplan för NU1980/81:60 128 verksamheten tagit upp bl. a. behovet av kostnadstäckningför de tunga kärntekniska resurserna i Studsvikforskningsreaktorn, de aktivalaboratorierna, avfallshanteringen och utvecklingsverksamheten. I propositionen uttalas (s. 531) att de förkärnkraftprogrammet nödvändiga basresurserna inte längre bör finansieras medstatliga anslag. Driften av R 2-reaktorn och vissa andra resurser i Studsvik,främst bränslelaboratorier, finansieras f. n. till stor del över statsbudgeten.Det redovisas att R 2-utredningen har föreslagit fortsatta statsanslag och attremissorganen i allt väsenthgt instämt i utredningens förslag. Regeringen anserdock att kostnader för sådana kärntekniska resurser som erfordras för detsvenska kommersiella kärnenergiprogrammet bör bäras av detta. Föredragandenanmäler att initiativ till överläggningar med kraftföretagen och tillsynsmyndigheternainom kort kommer att tas bl. a. för att resursbehovet skall närmare klarläggas.Med hänvisning härtill föreslår regeringen statliga medel för verksamheten iStudsvik endast för /82. Föredraganden anför vidare att det är nödvändigt att vi iSverige kan vidmakthålla en samlad, stark och kompetent utredningsresurs inomområdet. I utredningen om R 2-reaktorn påpekas att den dominerande användningenav reaktorn f. n. avser kärnbränsleutredning för lättvattenre-aktorer ochdärmed sammanhängande materialprovning. Reaktorn är även av väsentlig betydelseför den naturvetenskapliga grundforskningen och spelar en viss roll förtillverkning av radiofarmaka. Enligt utredningens bedömning skulle efter ensnar avveckling av R 2-anläggningen endast begränsade delar av den svenskareaktorbaserade naturvetenskapliga forskningen kunna överleva. Vidare skulleStudsvik få minskade möjligheter att i fortsättningen medverka ikärnsäkerhetsarbetet, t. ex. i beredskapsorganisationen och utbildningen, ochi arbetet inom avfallsområdet. Med hänsyn särskilt till den naturvetenskapligagrundforskningens behov och behovet av kärnbränsleutveckling inom landet börenligt utskottets mening frågan om R 2-reaktorns fortsatta verksamhet -såsom förutsätts i propositionen - prövas på grundval av utredningens betänkande. I motion 1980/81:1998 anförs att den utredning om åtgärderför modernisering av avfallsanläggningarna i Studsvik som aviseras ipropositionen bör bedrivas med all skyndsamhet. Vidare uttalas att regeringenbör utarbeta den plan för en långsiktig uppbyggnad av naturvårdsverketsresurser för luftvårdsfrågor som begärde . Motionärerna önskaratt i ett uttalande till regeringen skall ställa sig bakom dessaförslag. Med anledning av det förstnämnda önskemålet vill utskottetupplysa om att regeringen har uppdragit åt programrådet förradioaktivt avfall att genomföra den aviserade utredningen. Med hänsyn härtill ger motionen i denna delinte anledning till någon åtgärd. NU1980/81:60 129 har i sittyttrande tagit upp det senare förslaget och anför bl. a. följande. Enligt vad utskottet inhämtat harnumera en viss förstärkning ägt rum av resurser på dettaområde, dels genom inrättande av en ny tjänst, dels genom ökadeforskningsanslag från NE. föreligger även inom planerpå att överföra resurser från vattenvårdsforskningen tillluftvårdsforskningen. Med hänsyn till vad sålunda anförts bör motionen enligtutskottets mening inte föranleda någon ytterligare åtgärd från sida. Socialdemokraterna ijordbruksutskottet instämmer i motionärernas krav på en långsiktig plan. ansluter sig till den ståndpunkt sommajoriteten i jordbruksutskottet har intagit. Motionen i här aktuell delavstyrks alltså. 1. beträffande avslag på propositionen attriksdagen avslår motion 1980/81:1999 yrkande A, 2. beträffande en parlamentariskkommitté på energiområdet att med anledning av motion 1980/81:2086 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 3. beträffande lagstiftning omenergihushållning att avslår a) motion1980/81:1999 yrkande B 1, b) motion1980/81:1999 yrkande B 2, c) motion1980/81:1999 yrkande B 4, 4. beträffanderiktlinjer för energihushållning attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:90 bilaga 1 moment 1 godkänner ipropositionen angivna riktUnjer, 5. beträffande anslag tillutbildning, rådgivning m. m. för att spara energi attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:90 bilaga 1 punkt E 6 tillUtbildning och rådgivning m. m. för att spara energi för /82under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 6. beträffande överföring avinvesteringsfondsmedel mellan före tag atiriksdagen avslår motion 1980/81:1982, 9 1980/81. NU 1980/81:60 130 7. beträffande energisparfonder attriksdagen avslår motion 1980/81:1999 yrkande B 3, 8. beträffande beskattning somstyrmedel för hushållning med olja som industriråvara attriksdagen avslår motion 1980/81:1995, 9. beträffandeomläggning av energibeskattningen attriksdagen avslår motion 1980/81:1999 yrkande B 5, 10. beträffande vissaelsparåtgärder m. m. att avslår a) motion1980/81:1999 yrkande B 6, b) motion1980/81:1999 yrkande B 7, 11. beträffandevarvtalsreglering av nya elektriska motorer att avslår motion1980/81:788, 12. beträffandeenergisparande i gatubelysning att avslår motion 1980/81:1779, 13. beträffanderiktlinjer för sektorindelat energihushållningsprogram attriksdagen med anledning av proposition 1980/81:90 bilaga 1 moment 29 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 14. beträffande riktlinjer för bränslepolitiken attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:90 bilaga 1 moment 4 godkänner ipropositionen angivna riktlinjer, 15. beträffandeimportlicenser för olja attriksdagen avslår motion 1980/81:1976 yrkande 6. 16. beträffandeförstatligande av den privata oljeindustrin, att avslår motion1980/81:1999 yrkande B 15, 17. beträffandeutredning av de internationella oljebolagens skatteförhållanden attriksdagen avslår motion 1980/81:1976 yrkande 7, 18. beträffande lagstiftning omstyrelserepresentation för samhället i oljebolagen attriksdagen avslår motion 1980/81:1976 yrkande 8, 19. beträffande avtal med bl. a.Norge om leveranser av olja och gas attriksdagen avslår motion 1980/81:1976 yrkande 9, 20. beträffandekatalytisk kracker attriksdagen avslår motion 1980/81:1410 och motion 1980/ 81:1976 yrkande 4, NU1980/81:60 131 21. beträffande plan förutvecklingen av raffinaderiverksamhet och petrokemisk industri attriksdagen med anledning av motion 1980/81:1976 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 22. beträffande bidrag tillprospektering efter olja och naturgas att med bifall till proposition 1980/81:90 bilaga 1 momenten 19 och 24 a) bemyndigarregeringen att bevilja bidrag till prospektering efter olja och naturgas intillett belopp av högst . i enlighet med vad som anges ipropositionen, b) antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1973:1216) omsärskild beredskapsavgift för oljeprodukter,