bet · G401NU44 · 1980-12-31 00:00:00 — Som skäl för förslaget anförs (s. 24) att dettabelopp eljest skulle träffas av beskattning, något som enligt den nu framlagdapropositionen ej varit avsikten när överenskommelsen om bildandet av SSABingicks och godkändes av . Utskottettillstyrker regeringens tre här nämnda förslag. NU1980/81:44 21 Ägarförhållanden m. m. Aktierna i ägs till avStatsföretag , av -som är ett helägt dotterbolag tillElectrolux AB - och av . Ägarfördelningen ärett resultat av en förhandlingsöverenskommelse mellan staten och de privataintressenterna i samband med företagets bildande. Samarbetet mellan ägarna tillSSAB regleras i ett konsortialavtal (se prop. 1977/78:87 bil. I dettastadgas bl. a. att företagets rörelse skall bedrivas efter affärsmässiga ochföretagsekonomiska principer. kommunisterna föreslår i motion1980/81:1933 att skall begära att regeringen tar upp nyaförhandlingar med de privata intressenterna i . Dessa förhandlingar börenligt motionärerna syfta till att samhällsekonomiska utgångspunkter skall varavägledande vid driften av och till att de privata delägarna löses ut medett symboliskt belopp. På förslag av utskottet har motioner med samma syfteavslagits av åren 1978 (NU 1977/78:45 s. 13), 1979 (NU 1978/79:43 s.11) och 1980 (NU 1979/80:51 s. 22). Liksom vid dessa fillfällen konstaterarutskottet att ett förstatligande av inte är nödvändigt för att samhälletsintressen skall tillgodoses. Utskottet finner inte heller nu skäl att i dettasammanhang gå in i en närmare diskussion av hithörande principfrågor. I den socialdemokratiskapartimotionen 1980/81:1930 föreslås att skall uttala sig för enförändring av ägarförhållandena i så att de motsvarar de olika parternasverkliga insatser. Motionärerna hänvisar till tidigare kritik frånsocialdemokratiskt håll mot den nuvarande ägarfördelningen. anslöt sig utskottet till regeringens bedömningatt den överenskomna fördelningen av aktierna i skulle komma att vara avstor betydelse på så sätt att staten och de privata intressenterna skulle fåett gemensamt ansvar för bolagets utveckling (NU 1977/78:45 s. 17). Utskottet,som har avvisat motionsförslag av liknande innebörd som detnu aktuella . (NU 1978/79:43 s. 11, NU 1979/80:51 s. 22), finner fortfarandeinte något skäl att frångå denna uppfattning. Utskottet avstyrker alltsåförslaget i motion 1980/81:1930 (s) om åtgärder i syfte att få till stånd enförändring av ägarstrukturen i . kommunisterna begäri motion 1980/81:1933 att regeringen skall ta initiativ att till samhälletöverföra den kraftrörelse inom och som inte tillfördesSSAB vid bildandet. I den under allmänna motionstiden väckta motionen1980/81:602 föreslås en omförhandling med i syfte att den delav bolagets kraftresurser som har utgjort en integrerad del av dess tidigarestålframställning skall överföras till samhället. 3 1980/81. NU 1980/81:44 22 har den 16mars 1981 i skrivelse till regeringen redovisat ett avtal som ingåtts medGränges AB om köp av viss kraftrörelse som f. n. ingår i . Avtalet ärför sin giltighet beroende av statsmakternas godkännande. Genom det träffade avtalet synes de två här behandlademotionsförslagen i viss mån komma att tillgodoses. Hithörande frågor fordraremellertid ytterligare beredning inom . Utskottet avstyrker numotion 1980/81:602 och motion 1980/81:1933 (vpk) i här behandlad del. Perspektivplaner m. m. I proposition 1980/81:67 lämnas (s.12 f.) en redogörelse för innehållet i 1980. Planen harfogats till propositionen som bilaga 1. De förslag beträffande somframläggs i propositionen och i de motioner som behandlas i det följande utgårfrån bedömningarna i denna perspektivplan. Efter det att propositionen lades fram för ochmotionstiden gått ut har styrelsen för beslutat inleda MBL-förhandlingarmed de anställdas organisationer omen översyn av strukturplan och 1980års perspektivplan. Underlaget för dessa förhandlingar utgörs av Perspektivplan81, ett dokument som företagets styrelse ställt sig bakom den 5 mars 1981.Syftet är bl. a. att genomföra en anpassning till lägre produktionsnivå vidSSAB:s metallurgiska enheter och att upphöra med järnmalmsbrytningen i Stråssa.Enligt företagsledningen finns det små möjligheter att få till stånd enlångsiktig lönsamhet för mellansvenska järnmalmsgruvor. Ett utdrag urSSAB:s pressinformation om innehållet i Perspektivplan 81 är fogat till dettabetänkande som bilaga. Enligt propositionen (s. 12) uppskattas förlust förår 1980 bli ca 500 milj. kr. Utskottet har inhämtat att senare bedömningar inomSSAB tyder på att driftsresultatet kommer att vara ytterligare ca 100 milj. kr.sämre. Resultatet efter avskrivningar och finansiella kostnader torde sålundaför uppgå till storleksordningen -600 milj. kr. De nämnda beslutenav styrelsen får ses mot bl. a. denna bakgrund. Företagsledningenhar inför utskottet framhållit att det f. n. är ytterst svårt att bedömaresultatet för . I motion 1980/81:1933 (vpk) föreslås att som sinmening skall uttala att stålindustrin bör betraktas som en basnäring som kräverresurser från samhället och hemställa att regeringen lägger fram förslag om. "erforderliga" medel för investeringar i så att nuvarandepersonal kan ges sysselsättning. Vidare önskar motionärerna ettriksdagsuttalande med begäran om att en ny plan för framtidsinriktningutarbetas. Denna plan bör enligt motionen grundas på bl. a. samhällsekonomi,integrerad produktion, ny teknik och förädling. NU1980/81:44 23 På förslag av utskottet harmotionsyrkanden av samma innebörd avslagits av vid tidigaretillfällen. Senast skedde detta (NU 1978/79:43 s. 23 f.) och våren1980 (NU 1979/80:51 s. 24 f.). Utskottet har fortfarande samma inställning ochavstyrker alltså de här aktuella förslagen i motionen 1980/81:1933 (vpk). I det föregående har erinrats omatt anvisade 850 milj. kr. som strukturlån och 255 milj. kr.som rekonstruktionslån till . Medlen var avsedda att möjliggöratidigareläggning av vissa investeringar som finns upptagna i . Av proposition 1980/81:67 framgår att har redovisat tillregeringen att förutsättningar inte längre föreligger för att genomföra vissaav projekten. De beräknade kostnaderna för dessa uppgår enligt propositionentill sammanlagt . Enligt beslut avsågs dessa kostnaderbli täckta genom rekonstruktionslän till ett belopp av . ochgenom strukturlån till ett belopp av . har begärt attregeringen ställer dessa medel till förfogande utan bindning tillspecificerade projekt. har företaget förklarat sig ha för avsikt atttill tre utvecklingsbolag med verksamhet i , och Ludvikakommuner, nämligen , och ,överföra sammanlagt ca 90 milj. kr. av dessa medel. önskemål beträffande möjlighet att ta i anspråknyssnämnda drygt 196 milj. kr. fillgodoses inte genom proposition 1980/81:67. Istället har regeringen uttalat (s. 36) att, om ytterligare kapital ärnödvändigt för att strukturförändringarna skall ske i önskvärd takt, aktieägarnabör skjuta till detta i proportion till sitt aktieinnehav. I motion 1980/81:1930 (s) föreslås att skallgöra ett uttalande av innebörd att skall kunna ta i anspråk"kvarvarande medel" av nyssnämnda drygt 196 milj. kr. försysselsättnings- och utvecklingsfrämjande åtgärder inom företaget. Motionärernasyftar på det belopp om ca 121 milj. kr. som återstår sedan 30 milj. kr.anslagits för att finansiera en anläggning för granultillverkning i Grängesbergoch 45 milj. kr. anslagits som medelstillskott till vissa utvecklingsbolag. Ettförslag av liknande innebörd finns i motion 1980/81:1929. Där avses dock attett belopp om ca 106 milj. kr. skall ställas till förfogande för"andra sysselsättningsskapande ändamål" än investering för granultillverkning(30 milj. och medelstillskott till vissa utvecklingsbolag (60 milj. Frågorna om medelsanvisning till investering förgranultillverkning i och till vissa utvecklingsbolag behandlarutskottet senare i detta betänkande (s. 24 resp. 29). Vad gäller övriga delarav förslagen i de båda nyssnämnda motionerna får utskottet anföra följande. Inte heller utskottet är berett att förorda åtgärder avden innebörd som föreslogs av och som har avvisats genom den föreliggandepropositionen. Härav följer att utskottet avstyrker förslagen i motionerna1980/ NU1980/81:44 24 81:1929 och 1980/81:1930 (s) av innebörd att belopp istorleksordningen ca 106 resp. ca 121 milj. kr. skulle ställas till som lån för sysselsättnings- och utvecklingsfrämjande åtgärder inomföretaget. Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att förslagets innebördär oklar såväl när det gäller fördelningen av beloppet mellan struktur- ochrekonstruktionslån som när det gäller de närmare villkoren för ifrågavarandelån. omfattar numeraanläggningar i , och . En redogörelse för beskrivningen i perspektivplanen avgruvdivisionens problem finns i propositionen (s. 15). Av redogörelsen framgårbl. a. att en framtidsprodukt för kan vara granulerad höganrikadslig. En utvärdering av fullskaleförsök med denna produkt planeras äga rumunder . Som framgått av det föregående (s. 22) har SSAB-ledningeni gjort bedömningen att det finns små möjligheter att fåtill stånd en långsiktig lönsamhet för företagets mellansvenskajärnmalmsgruvor. har i pressinformation (bilaga) meddelatbl. a. att omfattande åtgärder har inletts för att förbättra gruvdivisionensresultat. skall förlusterna hållas på så låg nivåsom möjligt. Detta skall enligt ske genom fortsatta rationaliseringar ochökad produktivitet som brytningen koncentreras till de mesthögvärdiga malmpartierna. Den tekniska livslängden för gruvorna i Dannemoraoch bedöms av till utan nya omfattandeinvesteringar. Järnmalmsbrytningen i måste dock upphöra under sommaren1981 till följd av avsättningssvårigheter, anförs det vidare. I motion 1980/81:1930 (s) föreslåsett riksdagsuttalande av innebörd att den investering som behövs förgranultillverkning bör sättas i gång . Kostnaderna för investeringenuppgår enligt motionärerna till ca 30 milj. kr. Motionens förespråkare iutskottet har upplyst om att motionen innebär att detta belopp bör anslås tillSSAB i form av lån för rekonstruktionsändamål. Motionärerna synes därvidförutsätta samma lånevillkor som för det i proposition 1980/81:67 föreslagnalånet om 85 milj. kr. Sistnämnda lån är avsett att finansiera kostnader för enny ugn till universalvalsverket i (se s. 27). kommunisterna föreslår i motion1980/81:1933 att skall begära att regeringen lägger fram ett förslagom anslag till för investering i en anläggning för tillverkning avgranuler i . Mot bakgrund av redogörelsen för pågående försök medhöganrikad granulerad slig från vill utskottet framhålla vikten avatt erforderliga investeringar kommer till stånd . NU1980/81:44 25 på ett lagerhus för den nödvändiga härdningen avgranulerna, en investering som har kostnadsberäknats till 30 milj. kr.Utskottet föreslår att dels i ett uttalande ställer sig bakom vadutskottet här anfört, dels anvisar 30 milj. kr. som rekonstruktionslån tillSSAB. För lånet skall gälla samma lånevillkor som för det belopp av 85 milj.kr. som i proposition 1980/81:67 föreslås bli anvisat som rekonstruktionslåntill och som utskottet återkommer till senare i detta betänkande (s. 27).Vad utskottet här anfört innebär att motion 1980/81:1930 (s) tillstyrks i nuberörda delar. Beslutar enligt utskottets förslag tillgodoses i sakockså det här behandlade förslaget i motion 1980/81:1933 (vpk). - Utskottetvill tillägga att det givetvis utgår från att regeringen ställer medlen tillSSAB:s förfogande endast under förutsättning att de nämnda försöken ledertill ett posifivt resultat. Delegationen för mellansvenskgruvindustri inrättades av regeringen. fickdelegationen i uppdrag att granska vissa förslag beträffande i . Uppdraget föranleddes av ett riksdagsbeslut våren1979 (NU 1978/79:43 s. 17). Förslagen gällde bl. a. utredning avförutsättningarna för tillverkning av järnsvamp och järnpulver i Grängesbergoch för uppförande av ett nytt sinterverk i . I den socialdemokratiska partimotionen 1980/81:1930föreslås att skall begära att förutsättningarna för en ökadvidareförädling av malmen från gruvor utvärderas och redovisasför . Motionärerna syftar på de projekt som har nämnts i föregåendestycke. Någon rapport från mellansvenska gruvdelegationens arbete förelåg intenär motionen avlämnades. Motionärerna anför att de fackliga organisationer somhar deltagit i delegafionens arbete är synnerligen kritiska mot resultaten avdetta. Enligt motionärerna måste förutsättningarna för kulsinterverk,järnsvampverk och järnpulveranläggningar snabbt utvärderas av det företag somäger gruvorna, dvs. 1 avvaktan på att detta utvärderingsarbete genomförsbör, anser motionärerna, inga åtgärder vidtas som försämrar förutsättningarnaför gruvdriften. Det betyder bl. a., fortsätter de, att länspumpningen avgruvorna i och Håksberg bör fortsätta. Också i motion 1980/81:1932 framförs önskemål omutvärdering av de nyssnämnda projekten i . En rapport (Ds I 1981:2) från delegationen förmellansvensk gruvindustri offentliggjordes . I dennarapport sägs bl. a. att delegationen bedömer att marknadsbilden för kulsinterinte ger något utrymme för att uppföra ett kulsinterverk i (s.131). I fråga om järnsvamp skulle däremot en marknad finnas i ,men de teknisk-ekonomiska förutsättningarna är enligt delegationen ännu intefullt utredda. Delegationen rekommenderar (s. 140) utredningsarbete i regi.Något marknadsutrymme för en järnpulveranläggning i NU1980/81:44 26 finns f. n. inte enligt delegationens bedömning (s. 140). I en reservation till delegationens rapport (s. 141 f.)har två ledamöter-företrädare för ochSvenska indu-stritjänstemannaförbundet - förordat att såväl ett kulsinterverksom en anläggning för järnsvamp uppförs i . Efter den tidpunkt då motionerna 1980/81:1930 (s) och1980/81:1932 avlämnades har, som framgått av det föregående, delegationen förmellansvensk gruvindustri redovisat sina bedömningar rörande möjligheterna atti uppföra järnsvampverk, järnpulveranläggning och kulsinterverk.Resultatet av de undersökningar som begärs i de båda motionerna föreliggeralltså numera. Gruvdelegationens rapport utgör underlag för fortsattabedömningar såväl inom som inom berörda företag. Mot dennabakgrund anser utskottet att inte f. n. har anledning att uttala sigom hur dessa frågor bör handläggas i fortsättningen. Utskottet avstyrkersålunda här behandlade förslag i motionerna 1980/ 81:1930 (s) och 1980/81:1932. Enligt motion 1980/81:1933 (vpk)bör begära att regeringen vidtar erforderliga åtgärder för att tryggagruvbrytningen i gruvor i , och . Ingengruvbrytning skall tillåtas upphöra förrän malmen är utbruten ochersättningssysselsättning har anskaffats. Innebörden av detta förslag är enligt utskottetsuppfattning närmast ett . önskemål om förbud mot nedläggningar. Utskottet anserinte att kan utfärda ett sådant förbud och avstyrker sålunda motion1980/81:1933 (vpk) i här behandlad del. I motion 1980/81:1927 föreslås attriksdagen skall uttala sig för ett fortsatt och utvidgat samarbete mellangruvorna i och . Båda dessa gruvor ingår i , något som enligt utskottets mening möjliggör erforderligtsamarbete. a. denna bakgrund avstyrker utskottet det föreslagnauttalandet. Frågan om det fortsattaprospekteringsarbetet i Håkansboda tas upp i två motioner. En kortfattadredogörelse för det s. k.Håkansbodaprojek-tet har lämnats i det föregående (s.12). Enligt motion 1980/81:1923 bör begära attregeringen ger i uppdrag att fullfölja prospekteringsarbetet iHåkansboda och därefter lägger fram förslag för om hur en framtidabrytning skall genomföras. I motion 1980/81:1927 föreslås riksdagsuttalanden avinnebörd dels att prospekteringen skall fullföljas, dels att gruvdriften vidStråssa ej får avvecklas förrän prospekteringsarbetet vid Håkansboda ärfullbordat. Utskottet har inhämtat från att en utvärdering avpågående prospekteringsarbeten avses komma till stånd ochatt , om fyndigheten visar sig brytvärd, avser att överlåta brytningen till NU1980/81:44 . annat svenskt mineralföretag. Vidare kommer de drygt 200personer som f. n. arbetar i Stråssagruvan att kvarstå i anställning hos SSABt. o. m. . De kommer att ingå i en särskild organisation som får tilluppgift bl. a. att medverka till att finna nya arbeten för personalen. F. n.planeras reservarbeten i för ett 70-tal personer. Innebörden av besked är att den planeradenedläggningen av gruvdriften vid kommer att genomföras påett sådant sätt att investeringarna där kommer att kunna utnyttjas om det bliraktuellt med brytning av Håkansbodamalmen. Mot denna bakgrund anser utskottetatt motionärernas önskemål i sak är tillgodosedda. Några uttalanden avriksdagen behövs således inte. Mineralprocesslaboratoriet iStråssa utgör f. n. en enhet inom . I ett betänkande (NU 1979/80:50s. 12 och 19) har utskottet redovisat att frågan om att utvidga antalet ägaretill laboratoriet har aktualiserats. Skälet härtill är att verksamheten endasttill en mindre del betjänar . Frågan om mineralprocesslaboratoriets framtid tas upp imotionerna 1980/81:1923, 1980/81:1927 och 1980/81:1930 (s). I alla tre begärsriksdagsuttalanden av innebörd att regeringen bör ingripa för att säkerställalaboratoriets fortbestånd. I likhet med motionärerna ser utskottetStråssalaboratoriet som en värdefull tillgång för Bergslagens gruvnäring ochmetallurgiska industri. har till utskottet redovisat planer på atttillsammans med Bolidenkoncernen och bilda ensärskild stiftelse som skall vara huvudman för laboratoriet. Utskottet villunderstryka angelägenheten av att frågan om laboratoriets framtid snabbt fåren posifiv lösning. Något särskilt uttalande av i hithörande frågorsynes inte behövas f. n. I det av för budgetåret1979/80 beviljade investeringsanslaget Lån till förstrukturändamål ingår bl. a. ett belopp av 85 milj. kr. för en ny ugn tilluniversalvalsverket i . I proposition 1980/81:67 föreslås att detta beloppi stället anvisas som rekonstruktionslån till enligt de villkor som finnsåtergivna i bilaga 7 till proposition 1977/78:87, dvs, villkoren för det år1978 beslutade rekonstruktionslånet om högst 1 800 milj. kr. I detta sammanhanguttalas (prop. 1980/81:67 s. 23) att motsvarande belopp som har anvisats somstrukturlån inte behöver tas i anspråk. Enligt motion 1980/81:1926 bör det i proposition1980/81:67 föreslagna lånet inte vara bundet till viss angiven investering.Motionärerna, som förklarar sig vara tveksamma till lämpligheten av denifrågasatta investering- NU1980/81:44 28 en, hänvisar bl. a. till att det villkor (prop.1977/78:87 bil. 7) föreskrivs att utbetalning av lånet är beroende av . Utskottet har inhämtat från industridepartementet att, närdet i proposition 1980/81:67 sägs att det föreslagna lånet skall anvisas"enligt de villkor som finns återgivna i bilaga 7 i prop.1977/78:87", endast villkoren rörande ränta och eftergift åsyftas. Det hardäremot ansetts ligga i sakens natur att utbetalning av de anslagna medlen skerpå ansökan av till regeringen på samma sätt som tillämpas beträffande demedel som anslogs som rekonstruktionslån för vissa då angivnaprojekt. På grundval av vad som upplysts i ärendet tillstyrkerutskottet förslaget i propositionen att 85 milj. kr. skall anslås somrekonstruktionslån till och avstyrker motion 1980/81:1926 i motsvarandedel. Därvid förutsätter utskottet att den i proposition 1980/81:67 s. 22 f.gjorda hänvisningen till villkor för rekonstruktionslån ej avser de iproposition 1977/78:87 bilaga 7 § 2 angivna bestämmelserna om utbetalning. I den socialdemokratiskapartimotionen 1980/81:1930 tar man upp frågan om överflyttning av av järnvägsräls från Domnarvet till . Motionärerna erinrar omatt ett beslut om en sådan överflyttning har fattats tidigare inom menännu inte har verkställts. De önskar att som sin mening skall uttalaatt överföringen av rälsproduktionen bör ske . Utskottet vill erinra om att det i propositionen (s. 16)anges att avsikten är att rälstillverkningen skall överföras från Domnarvettill och att undersökningar pågår om möjligheterna att förläggarälsproduktionen till universalvalsverket i . Något särskilt uttalande avriksdagen i denna fråga behövs därför inte enligt utskottets uppfattning. Frågan om ombyggnad avfinvalsverket i tas upp i motionerna 1980/81:1930 (s) och 1980/81:1931. Bådamotionerna utmynnar i förslag om att skall uttala sig för att enmodernisering av detta verk genomförs möjligt. I Perspektivplan 1980 anförs bl. 1980/81:67 s.57 f.) att den för mest rationella lösningen för att uppnå tillfredsställandelönsamhet synes vara en genomgripande ombyggnad av Luleås finvalsverk. Investeringskostnadenberäknas till ca 250 milj. kr., ett belopp som f. n. inte bedöms rymmas inomSSAB:s finansiella ramar. Tills vidare kan finvalsverket i drivas vidaremed smärre förbättringar, uttalas det också i Perspektivplan . berörs också i Perspektivplan 81. I dennauttalas att verket är i tekniskt dålig kondition och har svag konkurrenskraft.Innan investeringar i finvalsverket kan aktualiseras måste enligt planen enrealiserbar och lönsam marknads- och produktinriktning definieras ochfastläggas. Mot bakgrund av vad som sålunda anges i de bådaperspektivplanerna rörande detta projekt anser utskottet att inte haranledning att NU1980/81:44 29 uttala sig om behovet av modernisering av finvalsverket iLuleå. Förslagen i de båda motionerna 1980/81:1930 (s) och 1980/81:1931 om ettuttalande av i frågan avstyrks sålunda. 1 motion 1980/81:1931 föreslåsockså att skall uttala att ett antal uppräknade åtgärder för attfullfölja satsningarna vid järnverket i bör komma till utförande.Motionärerna nämner bl. a. full produktion vid de metallurgiska enheterna,utbyggnad av befintligt koksverk, byggande av ny billetsmaskin och projekteringav fullskaleanläggning av Elredprocessen. Utskottet delar motionärernas allmänna bedömning av attdet är önskvärt att fortsatta satsningar kan genomföras i . De uppräknadeåtgärderna är emellertid föremål för utredningar inom ramen för löpandeplanering och verksamhet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet att riksdagennu gör ett uttalande i hithörande frågor. Behovet av att vissa satsningargörs på det befintliga koksverket i har påpekats i motion1980/81:1932. Utskottet vill understryka betydelsen av att sådana investeringargörs i detta koksverk att dess nuvarande tekniska standard kan upprätthållas. Utskottet tillstyrker i övrigt deförslag om anslag till som läggs fram i proposition 1980/81:67. Det gällerdels ett bidrag av . för att täcka kostnaderna för länspumpning avvissa gruvor, dels ett strukturlån av 17 milj. kr., avsett för investering iombyggnad av plastbeläggningslinjen i . Det konstateras i proposition1980/81:67 (s. 37) att strukturförändringarna inom kommer att leda tillpåfrestningar på sysselsättningen i , och kommuner.Som har nämnts i ett föregående avsnitt i detta betänkande (s. 23) har SSABföreslagit att vart och ett av , och bör få 30 milj. kr. I propositionen uttalar regeringen attresultatet av en inom pågående utvärdering av verksamheten istatligt hel- eller delfinansierade investmentbolag bör avvaktas. Förslaget ipropositionen är att sammanlagt 20 milj. kr. skall anvisas som medelstillskotttill utvecklingsbolag med verksamhet i , och kommuner. Socialdemokraterna föreslår i motion 1980/81:1930 attanslaget skall räknas upp till 45 milj. kr. Avsikten är att vart och ett av detre nyssnämnda bolagen skall få 15 milj. kr. Ocksåmotionerna 1980/81:599 och 1980/81:1929 innehåller förslag om störremedelstillskott fill de tre bolagen än vad regeringen har föreslagit. Utskottetstöder regeringens förslag att 20 milj. kr. nu bör anvisas som 4 1980/81. NU1980/81:44 30 medelstillskott till utvecklingsbolag med verksamhet iBorlänge, och kommuner. Bolagens möjligheter att stärkasysselsättningen på resp. ort kommer härigenom att öka betydligt. Frågan om detbehövs ytterligare medelstillskott får bedömas när resultatet föreligger av denutvärdering av verksamheten i statligt hel- eller delfinansierade investmentbolagsom f. n. pågår inom . De förslag om ytterligaremedelstillskott som framläggs i motionerna 1980/81:599, 1980/81:1929 och1980/81:1930 (s) avstyrks alltså.