bet · G401CU40 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:40 om mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslånm. 1980/81:194) Regeringen har i proposition1980/81:194 () föreslagit att 1. godkänna deändringar i grunderna för markvillkoret och markprisprövningen som förordats iregeringsprotokollet, 2. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om att temporärt slopakonkurrensvillkoret och att konkurrensvillkoret inte gällerinföra produktionskostnadsbelåning för hyres- och bostadsrättshus som inteupphandlas i konkurrens. I detta sammanhang behandlas motionerna 1980/81: 2194 avPer m. fl. (s) vari föreslås 1. att riksdageninte godkänner de ändringar i grunderna för markvillkoret ochmarkprisprövningen som förordats i regeringsprotokollet, 2. att riksdagengodkänner a. vad i motionen förordats i fråga om att temporärt ändrakonkurrens villkoret, b. vad i regeringsprotokollet och motionen förordats ornproduktions kostnadsbelåning för hyres- och bostadsrättshus som upphandlats efter förhandlingsentreprenad eller uppförts i egen regi, 2201 avLars m. fl. (vpk) vari föreslås att beslutar 1. att avslåproposition 1980/81:194 vad gäller ändring av grunder och villkor förmarkvillkor, markprisprövning, konkurrensvillkor och produktionskostnadsbelåning, 2. att som sinmening ge regeringen fill känna att markförvärvslånemöj-ligheten skall kvarståäven efter utgången av /81, 3. att som sinmening ge regeringen till känna att markförvärvslån bör vara amorteringsfriaunder för att därefter amorteras . CU 1980/81: 40-41 1 1988/81. CU1980/81:40-1 2 3 behandling, gällande ordning I syfte att förbättra kommunernasmöjligheter att styra plangenomförandet, att möjliggöra en kommunalmarkfördelning och att eliminera konkurrensen om exploateringsmark föreslogs iproposition 1974:150 ett s. k. markvillkor: som förutsättning för bostadslån skallgälla att marken förvärvals från i första hand kommun. godtogförslaget och anförde (CU 1974:36 s. 28): I motionerna 1974:1902 (m),yrkandet 1, samt 1907 (fp), yrkandet D 2, föreslås avslåpropositionen i denna del. Motiven är dock oförenligt skilda. 1 den förstnämndamotionen (m) uppfattas markvillkoret som en ytterligare åtgärd för attstimulera kommunerna till en socialistiskt inriktad markpolilik och innebärandeen inte önskvärd monopolställning i vad gäller mark för slalsbelånadbostadsbebyggelse. I den sistnämnda motionen (fp) delas i propositionen anfördasynpunkter på behovet av ett omfattande kommunalt markinnehav men anförs attstrikta regler om anbudskonkurrens skulle fylla samma grundläggande syfte, setttill den slutliga produkten. Elt restriktivt tillämpat konkurrensvillkor skulleenligt motionärerna också leda fill en väsentlig ökning av kommunernasmarkinnehav. Reservanter (m) anförde bl. (s. 72): De motiv för yrkandet om avslag påmarkvillkoret som framförs i motionen 1974:1902 (m) finner utskottet bärande.Det finns ingen anledning att genom införande av markvillkoret skapa ettkommunalt markmonopol för bostadsbyggande med statliga län. Genom förslaget ipropositionen elimineras rådande konkurrensförhållanden mellan statligt belånadoch icke statligt belånad bostadsproduktion. Enligt utskottets uppfattning böri stället åtgärder som skärper konkurrensen inom bostadssektorn vidtas. Utgångspunktenför elt sådant synsätt bör vara en konsumentinriktad bostadsproduktion avmiljömässigt och kvalitativt goda bostäder till rimliga priser. Vid en sådanbedömning finns del inget skäl att införa ett markvillkor som endast tillåteralt produktionen sker på kommunalägd mark. Självfallet innebär inte detta ställningstagandeatt samhället inte skall kunna förvärva mark för bebyggelseplanering och andraviktiga ändamål. En kommuns inflytande över sanering och bostadsproduktion bör- enligt utskottets mening - ske genom en rullande markplanering och inte påsätt som föreslås i proposifionen. har i motioner (tn) föreslagits att markvillkoretskall upphävas eller inskränkas. har avslagit dessa förslag (CU1975:7, s. 19, 197.5/76:22 s. 30, 1977/78:27 s. 23-24). Villkoret som det preciserats genom 6 §bostadsfinansieringsförordningen återges i bilaga 1. CU1980/81:40-41 3 3.2 Särskild prövning av markpriset Enligt 16 § BFF utgår inle lån försmåhus eller sådant flerfamiljshus som uppförs i område utan samlad äldrebebyggelse, om det pris till vilket marken förvärvats överstiger vad som ärskäligt. Vid bedömningen av prisets skälighet skall hänsyn ej tas till i prisetingående kostnad för alt ställa marken i ordning för bebyggelse. I övrigt skallbedömningen i tillämpliga delar ske med ledning av de värderingsgrunder somgäller vid expropriation. 1 princip prövas det pris som lånesökanden betalt. 1vissa fall prövas dock också del pris som föregående ägare betalt. Dennaprövning av markpriset syftar till alt främja det allmänna bostadspolitiskaintresset av att markpriset hålls på en skälig nivå. Bosladsmyndigheternasmarkprisgranskning har (prop. 1967:100 s. 180) avsetls vara ett stöd ikommunernas markpoliliska strävanden. I den nämnda propositionen 1974:150föreslogs att det skulle ställas elt principiellt krav på anbudsupphandling ochalt bostadslån inte skulle lämnas för bygge i egen regi såvida inte kommunen påförhand lämnat medgivande eller statlig bostadsmyndighet funnit särskilda skäl.Regeln skulle inte gälla den som på egen hand uppför ett småhus åt sig själv.Vidare föreslogs beträffande förhandlingsentreprenad motsvarandeundanlagsmöjligheter. I motion (m) föreslogs att del skall ligga i kommunenshand alt ställa ett konkurrensvillkor- förutsatt att kommunen själv på egenmark tillämpar den fria konkurrensens regler. Vidare föreslogs i motion (fp)bl. a. en striktare tillämpning medan en motion (c) syftade till undantag vid byggeav ett mindre antal småhus. tillstyrkte propositionen i huvudfrågan.Riksdagen följde utskottet. Reservanter (m) ansåg (CU 1974:36 s. 75-76) bl. a. attutskottet borde ha uttalat: Utskottet tillstyrker motionen1974:1902 (m) i denna del. Som framhålls i motionen bidrar departementschefensförslag inte till att skapa konkurrens i bostadsbyggandet. Förslagen ipropositionen ger i stället motsatt effekt och medför fortsatt ensidigtgynnande av vissa bostadsbyggnads- och förvaltningsformer. Vid ett sådantställningstagande avstyrks alltså departementschefens förslag liksom förslageti motionen 1907 (fp), yrkandet D 1, medan förslaget i motionen 1974:1904 (c),yrkandet 7 delvis, dock tillstyrks. En reservant (fp) ansåg (s. 76-77) att utskottet borde haanfört: Utskottet avstyrker motionen1974:1902 (m) i denna del med hänsyn främst till att en föreslagenkonkurrensregel saknar tillämpningsbar fasthet. Det uppgivna syftet skulledärmed kunna helt omintetgöras. I motionen 1974:1907 (fp) förordas att kravet påanbudskonkurrens uppställs som villkor för statlig bostadslångivning. Dennaprincip bör gälla all 1* 1980/81. CU1980/81:40-41 4 mark och alla företagsformer. En strikt tillämpning häravförmodas tillgodose kravet att projektering och byggande anpassas tillkonsumenternas krav på bästa möjliga produkt till lägsta möjliga kostnader. Utskottet kan i princip ansluta sig till motionärernasuppfattning att vid ett uppfyllande av denna målsättning större avseende börfästas vid valet av konkurrensvillkor än vid frågan om markägandet. Det tordenämligen knappast vara markägandet som sådant, snarare formerna för beslut ombyggnadsrätt som är bestämmande för kommunernas inflytande i bostadsplaneringen. Med vad utskottet tidigare anfört beträffandemarkvillkorets tillämpning vid sanering torde motionärernas synpunkter i dennadel ha tillgodosetts. Härutöver bör enligt utskottet tillgodoses framfördaönskemål om en förstärkning av tillämpningen av de i propositionen föreslagnakonkurrensreglerna. Detta kan ske på så sätt att i anförda fall öppnas enmöjlighet för bostadslånemyndigheten att vägra bostadslån på samtliga dessakonkurrens-prövningsgrunder, även om kommunen tillstyrkt detsamma och särskildaskäl kan åberopas. Viktigt är därvid att kommunen ochlånemyndigheten vid den prövning av marktilldelningen som tillagts dem beaktarvad som sägs i propositionen om att "Byggherrarnas skicklighet sombyggherrar och förvaltare bör . . . vara utslagsgivande för fördelningen avbyggherreuppdrag". Detta innebär i sig också, vilket även betonas ipropositionen, ett understrykande av vikten att byggandet faktiskt sker i olikaförvaltningsformer. Förslaget i den ovan nämnda(m)-motionen upprepades och avslogs (CU 1975/76:22 s. 31) avriksdagen mot reservation (m). 3.4 Produktionskostnadsbelåning m. m. De generella reglerna för beräkningav bostadslån för nybyggnad innebär bl. a. att lån utgår med viss andel av ettschablonberäknat låneunderlag och att säkerhet skall ställas inom ett påmotsvarande sätt beräknat pantvärde -ofta lika med låneunderlaget. En generell förutsättning för att bostadslån skall lämnasär enligt 15 § BFF att kostnaden inte "väsentligt överstigerpantvärdet". Kan lån beviljas enligt detta villkor får sålunda enligt degenerella reglerna de kostnader som inte kan täckas inom pantvärdegränsenbetalas med egen insats eller krediter på öppna marknaden utan räntebidrag. Statsmakterna har (prop. 1979/80:100 bilaga 16 s. 51,53-56, CU 1979/80:22 s. 38-41) öppnat möjlighet till s. k.produklionskostnadsbelåning för hyres- och bostadsrättshus som uppförts efteranbudskonkurrens. Syftet angavs vara att snabbt stimulera nybyggnad avbostäder. Beslutet innebär att i princip de anbudsbaserade kostnaderna läggsfill grund för beräkning av låneunderlag och pantvärde trots att de överstigerde schablonberäknade. Därav följer att kostnader utöver pantvärdet -överkostnader - kan täckas med räntebidragsberätligande bostadslån. Fortfarandegäller dock även i dessa fall att kostnaden inle väsentligt får överstigapantvärdet. Är detta fallet kan över huvud laget inte bostadslån beviljas. CU1980/81:40-41 5 har härefter (CU1980/81:4) vidgat övergångsreglerna så att produktionskostnadsbelåning kundemedges även för vissa hus som tidigare upphandlats efterförhandlingsentreprenad eller byggts i egen regi. Bestämmelserna om produktionskostnadsbelåning ges i 11 b §förordningen (1978:384, ändrad 1980:57) om beräkning av låneunderlag ochpantvärde för bostadslån (BLP). Bostadsslyrelsen har gett föreskrifter därtill(BOFS 1981:11). I anslutning lill att reglerna omproduktionskostnadsbelåning antogs anförde civilutskottet (CU 1979/80:22 s. 39-40)bl. I motioner görs ingen annaninvändning mot förslaget än att det enligt motion 1979/80:1833 (s), yrkande 5,bör gälla även vid upphandling genom förhandling och i egen regi efter prövningi varje enskilt fall. Det s. k. konkurrensvillkoret innebär att lån i vissa fallkan utgå även om byggnadsarbetena inte enligt huvudregeln "upphandlasgenom infordrande av anbud och genom prövning och antagande av anbud utanföregående förhandling med anbudsgivaren" (11 § BFF). Lån kan sålunda utgåäven i andra fall, t. ex. vid förhandlingsentreprenad, om "upphandlingenkan antagas vara minst lika fördelaktig och även i övrigt lämplig" (13 §).Är det inte fråga om upphandling, dvs. att markägaren själv skall bygga (egenregibygge)kan också lån utgå "om kostnaden för bygget bedömes ej överstigakostnadsnivån vid upphandling på sätt som eljest krävs för att lån skall utgåoch om egenregibygge med hänsyn till omständigheterna i det särskilda falletkan anses vara en lämplig produktionsform" (14§). Motionärernas ståndpunkt kan förefalla bestickande:konkurrensvillkoret skall gälla och tillämpas som förut och innebära att lånlämnas eller inte -beviljas lån skall lånemöjligheterna vara lika. Ettgrundläggande syfte med förslaget om produklionsanpassad belåning är emellertidockså att stimulera till upphandling i konkurrens och därmed åstadkommagynnsamma effekter på kostnadsutvecklingen. Bostadsministern har anfört (s. 55)att om detta grundläggande syfte inte skulle uppnås bör självfallet systemetmed produklionsanpassad belåning avvecklas. Sakfrågan gäller med dessautgångspunkter huruvida man önskar stimulera en fortsalt övergång lillupphandling i konkurrens eller inte. Utskottet ställer sig för sin del på den linje sompropositionen anger och som innebär att även reglerna omproduktionskostnadsanpassad belåning bör användas för att främja denkonkurrensprincip som beslöts efter förslag i prop. 1974:150 i syfte alt pressaner byggnadskostnaderna. Det är visserligen möjligt att konkurrensreglerna ärbehäftade med brister. Statsmakterna får emellertid ta ställning lill dennafråga när under nästa budgetår redovisar sitt uppdrag attbelysa effekterna av mark- och konkurrensvillkoren. 1 avsaknad av grundadeöverväganden i annan riktning bör statsmakterna söka upprätthålla och skärpa deår 1974 fastlagda principerna. Motionsförslagel avstyrks därför. Reservanter (s) yrkade bifall tillden av majoriteten avstyrkta motionen och anförde bl. (s. 71-73): Regeringens förslag innebär sålundaatt produktionskostnadsbelåning blir möjlig vid obunden anbudsupphandling medanden inte blir möjlig vid förhandlingsentreprenad och egenregibygge. CU1980/81:40-41 6 formell och medger inga undantag. Även om t. ex. enförhandlingsentreprenad innebär att upphandling kan konstateras vara uppenbartmer fördelaktig än en bedömd anbudsupphandling får den sämrebelåningsmöjligheler. Regeringens motivering för att genom en ändring avlåneunderlagsreglerna i sak ändra konkurrensvillkoret för statligbostadsbelåning förefaller utskottet inte övertygande. För det första skulleett bifall till regeringens förslag innebära alt man föregrep den utvärderingav konkurrensvillkoret som pågår innan ställning tas fill om det finns ettbehov att ändra det. För det andra och i sak allvarligare är attregeringsförslaget röjer ett främlingskap inför verkligheten. Bostadsministernstes är bestickande: "konkurrens" verkar gynnsamt på kostnadsutvecklingen.Detta kan vara riktigt som en teoretisk modell - den grundfråga som troligenavsiktligt inte berörts av hänsyn till närliggande produktionsintressen är ombyggmarknaden fungerar enligt denna teoretiska modell. Utskottet har iandra sammanhang konstaterat att det behövs en genomlysning av prisbildningeninom byggsektorn mot bakgrund av att anbudspriserna ökar på ett sätt som intekan förklaras av mätbara faktorer. Ändringarna i strukturen på byggsektorn harostridigt minskat förutsättningarna för att generellt tillämpa den klassiskaekonomiska konkurrensmodellen. Det anförda har lett utskottet lillbedömningen alt bör följa förslaget i den socialdemokratiskapartimotionen och ge möjlighet fill produklionskostnadsbelåning även vid deförhandlingsentreprenader och egenregibyggen som kan godtas enligt ett i sakoförändrat konkurrensvillkor. Det blir därmed inte fråga om alt främja dessasenare upphandlingsformer -syftet är att i avvaktan på ett användbartytterligare bedömningsunderlag tillämpa nuvarande villkor. Detta innebär atttillämpningen av sistnämnda upphandlingsformer fortfarande utsätts för enkritisk prövning av länsbostadsnämnden från fall till fall. Vad utskottetanfört i denna del bör med bifall till förslaget i densocialdemokratiska partimotionen som sin mening ge regeringen till känna. På grundval av uppgifter i deansökningshandlingar som ligger lill grund för preliminärt beslut om statligtbostadslån upprättar () en särskildlåneobjektsstatistik, som bl. a. innefattar uppgifter avseendeproduktionskostnader och pantvärden. Kostnadsutvecklingen för statligt belånade flerfamiljshusoch gruppbyggda småhus samt förhållandet mellan produktionskostnad (Pk) ochpantvärde (Pv) med fördelning på kvartal framgår avnedanstående tabell. Genomsnittlig Pk kr/m2 lägenhetsyta Genomsnittlig Pk kr/m2 bostadsyta 1979:1 1979:11 1979:111 1979: IV 3 352 3 453 3 345 3 617 110,3 108,8 105,4 108,7. 106,9 105,3 106,9 108,2 Genomsnittlig Pk kr/m2 BRA, p* Genomsnittlig Pk kr/m2 BRA, p* 1980:1 1980:11 1980:111 1980:1V 4 178 4 447 110,4 107,1 109,3 111,0 3 421 3 444 3 481 3 712 110,2 109,9 107,1 108,1 * BRA, p = primär bruksarea, totalt (för bostäder ochlokaler). Vid kvartalsvis redovisning blirdet statistiska underlaget förhållandevis litet. För flerbostadshusen harantalet objekt per kvartal varierat från 23 till 123, medan småhusprojektenvarierat från 115 till 334. Variationer som i sig kan ge upphov lill förändringari statistiken. Förändringar av produktionskostnaderna mellan olikakvartal kan också påverkas av byggprojektens geografiska spridning,förändringar i projekt-storlek samt förskjutningar i byggandet mellanexploaterings- och saneringsområden. I sammanhanget måste också vägas ineffekter som har sin grund i att ingående byggprojekt kan vara av mycket olikakaraktär och därmed uppvisa en mycket olikartad kostnadsbild. För avlägenheterna i flerbostadshus är överkostnaden, mätt genom förhållandet mellanproduktionskostnad och panivärde, högre än . För av lägenheterna iflerbostadshusen var produktionskostnaden lägre än pantvärdet. Vid ingången av infördes dessutom nya mätregler.För objekt som fått byggnadslov efter har ytbegreppet primärbruksarea ersatt de tidigare använda begreppen bostadsyta och lägenhetsyta. Pågrund av de ändrade mätreglerna har vissa schablonmässiga omräkningar av delarav underlagsmaterialet måst göras, vilket kan ha haft viss inverkan. Det här anförda betyder att jämförelser avproduktionskostnadsförändringarna mellan olika kvartal måste göras med storförsiktighet. Delta gäller inte minst den i delta sammanhang redovisadetidsperioden. Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppdrag att utreda prisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsaker m.m. (byggprisutredningen). Inom utredningen pågår enligt vad utskottet erfaritf. n. arbete med följande huvudfrågor: CU 1980/81:40-41 8 1. analys av prisutvecklingen , 2. analys av normförändringar 1975-1980, 3. analys och beskrivning av den kommunbestämda delenav kostnadsutvecklingen, 4. analys av belåningssystemet, 5. beskrivning av samhällssubvenfionerna till boendet. Analysenav prisutvecklingen koncentreras till att bedöma kostnadskonsekvenserna avändrade produktionsförutsätiningar inom bostadsproduktionen efter 1975.Normändringar anses ha drivit på kostnadsutvecklingen. För vissa mer betydandenormändringar gör byggprisutredningen studier av kostnadskonsekvenserna i eltkort perspektiv. Därutöver kartläggs de nya normer som införts under perioden.Vad gäller belåningssystemet pågår försöksvisa beräkningar och tester av ettdelvis nytt belåningssystem som bl. a. syftar till en förenkling av nuvarandeberäkningar. 1 konsekvens med en ändring av belåningssystemet för huset kommeräven ett ändrat belåningssyslem för marken att föreslås. Vad gäller samhälletssubvention av boendet pågår f. n. en kartläggning av subventionernas storlek. Antalet påbörjade lägenheter per kvartal sedan år1979 har uppgått till följande antal enligt statistiska centralbyrånspreliminära uppgifter. Dessa uppgifter har använts för att lägenhetstalen skallvara jämförbara. I samband med att långtidsutredningutarbetats har också olika beräkningar gjorts av det framtidanybyggnadsbehovet. Dessa har baserats på olika förutsättningar avseendebefolkningstillväxt, hushållsbildning, avgången av lägenheter samt inkomst-och prisutveckling. För harbostadsstyrelsen beräknat nybyggnadsbeho- CU1980/81:40-41 9 vet till 55 000 lägenheter . Med hänsyn till detunderskott i produktionen som uppstått anser dockstyrelsen det vara rimligt att räkna med ett nybyggnadsbehov på i genomsnitt 60000 lägenheter . redovisar i sin rapport tvåalternativa produktionsnivåer. Den ena anger ett nybyggnadsbehov på 50 000 ochden andra ett behov på 45 000 lägenheter . 1utredningsrapporten påtalas att inom en och samma ekonomiska investeringsramkan efterfrågan tillgodoses på olika sätt. Fler lägenheter kan t. ex. byggasinom samma totalram om man ändrar fördelningen mellan flerbostadshus ochsmåhus. På samma sätt kan nyproduktionen öka om investeringarna i ombyggnadoch underhåll minskar. I årets budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 16)redovisade bostadsministern vissa överväganden avseende bostadsbyggnadsbehovetoch redogjorde för ovan redovisade beräkningar av nybyggnadsbehovet.Framställningen utmynnade i slutsatsen att det inte var möjligt att mera exaktange hur många bostäder som behöver byggas under den kommande femårsperioden.Del angavs dock som rimligt att som riktmärke för planeringen t. v. ange eltpåbörjande om ca 55 000 lägenheter . Något förslag att skullegodkänna denna bedömning lades dock inte fram. Mot bakgrund härav och i anledning av vad som uttaladesavseende ombyggnads- och underhållsbehovet anförde civilutskottet (CU1980/81:29, s. 33): Inte heller enligt utskottetsmening finns det anledning för att nu göra några andra preciseradeuttalanden i denna del. Utskottet konstaterar att bostadsbyggnadsbehovet underalla förhållanden är märkbart större än det byggande som, såvitt nu kanbedömas, kan väntas den närmaste överblickbara tiden med nu rådandeförutsättningar. I årets kompletteringsproposition(prop. 1980/81:150 bil. 1.1 s. 125) har igångsättningen av flerbostadshusbedömts kunna hållas uppe nivå även , dvs. Däremot anges att efterfrågan på småhus kan förväntas sjunka 1981dels med tanke på de för småhusägarna försämrade reglerna för räntebidragen,dels med tanke på att hushållens disponibla inkomster torde utvecklas mycketsvagt . Igångsättningen av småhus har därför antagits sjunka till29000 lägenheter, vilket ger ett totalt igångsättande på 46 000lägenheter. Regeringen föreslår attmarkvillkoret slopas i saneringsområden. I motionerna 1980/81:2194 (s) och 2201(vpk) föreslås att inte godkänner detta regeringens förslag. CU1980/81:40-41 10 Regeringsförslaget när det gällersaneringsområden motiveras väsentligen med att markvillkorets effekter där iförsta hand uppnåtts genom det inflytande vid beslut om dispens som kommunernafått samt att behovet av ett sådant inflytande kan tillgodoses genom kommunensyttrande i låneärenden. Detta yttrande får frångås endast då det finnssärskilda skäl. Bostadsministern förordar (s. 8) i anslutning därtill attsådana frågor som kan prövas inom ramen för dispenser från markvillkoret isaneringsområden får omfattas av det kommunala inflytandet i lämplighetsfrågoroch hävdas i yttrandet över låneansökan. Därmed skulle förslaget i denna delinte innebära någon saklig skillnad när det gäller kommunernas möjligheter attställa krav i fråga om överlåtelsepriser, lägenhetsfördelning, gårdssanering m.m. I fråga om markvillkorets övriga avsedda effekter, t. ex.att befästa kommunernas möjligheter att styra plangenomförandet ochmarkfördelningen i saneringsområden, har den gjorda utvärderingen inte gettnågot klart underlag. Det anges som oklart huruvida kommunerna över huvud tagetökat sina direkta markförvärv i sådana områden som en följd av markvillkoret.Däremot har hävdats att markvillkoret kan motverka bygginitiativ. Mot bakgrund av det anförda har utskottet inte funnitbärande skäl till annat än att tillstyrka regeringens förslag och sålundaavstyrka motionerna i motsvarande delar. Regeringen föreslår också att markvillkoret upphävstemporärt vid nybyggnad av styckebyggda småhus i exploateringsområden.Undantaget föreslås gälla i fråga om lån som beviljas den 1 juli1981-den 30 juni 1982. Förslaget anges som ett led i åtgärder för att undanröjahinder för ett ökat bostadsbyggande. Som ovan angetts faller nybyggnad avstyckebyggda småhus utanför markvillkoret utom i fall då marken förvärvatsfrån byggintressent. Syftet har varit att därmed motverka att byggintressentersom förvärvat mark i sådana områden kan utnyttja en monopolställning. Bostadsministern anför (s. 8) att den allmänna dämpningenav efterfrågan på småhus talar för att regeln kan slopastillfälligt utan att det leder till prisökningar. Utskottet ansluter sig tilldenna bedömning. Det bör även noteras att reglerna om låneunderlag och omhögsta godkända kostnad inte påverkas därav. Utskottet tillstyrker sålunda vadi propositionen föreslås härom och avstyrker motionerna i däremot svarandedelar.