bet · G401UU20 · 1980-12-31 00:00:00 — Under posten Särskilda programfinansieras ämnesinriktad verksamhet, personal till FN:s biträdande expertersamt insatsförberedelser och resultatvärdering. SIDA föreslår för budgetåret1981/82 att anslag till Särskilda program på 163 milj. kr. exkl. ett beräknatbidrag till Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF), som överförsfill anslaget för internationella biståndsprogram. Vidare har ett av SIDAföreslaget bidrag på 5 milj. kr. för miljövård förts till anslagspostenSärskilda miljö- och markvårdsinsatser. Efter denna överföring uppgår SIDA:sförslag fill 158 milj. kr. Regeringen anser den ämnesinriktade verksamheten vara ettviktigt och värdefullt komplement till det landinriktade samarbetet ochföreslår att anslagsposten uppräknas till 160 milj. kr., varav 123 milj. kr.anslås till den ämnesinriktade verksamheten. Ämnesinriktad verksamhet bedrivs i samarbete rriedFN-organ och andra mellanstatliga organisationer och avser ändamål som normaltinte ryms inom enskilda landprogram. Ämnesområdena är bl. a. hälsovård,handikappfrågor, lantbruk, kooperation, undervisning, sysselsättning,handelsfrämjande och energi. En närmare redovisning lämnas i propositionen pås. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motion 1980/81:1093 av m. fl. (vpk), variföreslås att hemställer hos regeringen om åtgärder föratt ge handikappfrågorna hög prioritet i svensk biståndsverksamhet, dels motion 1980/81:1199 av (c), varihemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder och nationelltoch UU1980/81:20 73 internationellt agerande för att få slut på dessa brottsom sker från flera läkemedelsföretags sida, dels motion 1980/81:1203 av EssePetersson (fp), vari hemställs 1. att riksdagenuttalar att projektprogram för drogfria samhällsmiljöer i enlighet med motionenaktualiseras av SIDA inom ramen för det svenska biståndsarbetet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts i vad detgäller initiativ och samordning med olika biståndsländer för uppbyggnad avrehabiliteringsanläggningar för drogska-dade människor, 3. att riksdagenbegär att regeringen vidtar åtgärder för att alla biståndsarbetare får engrundläggande utbildning om de internationella drogproblemen, främst i vadgäller det område som han/hon skall arbeta inom, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendebehovet av intensiv bevakning och uppföljning av den internationellanarkotikautvecklingen främst genom FN:s och WHO:s olika organisationer ochinstitutioner, dels motion 1980/81:1206, yrkande 24, av . (s), vari hemställs att beslutar 24. att medelsramen för Särskilda program i förhållandetill regeringens förslag minskas med 47 milj. kr. till 113 milj. kr. /82 samt att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om medel för miljö- och markvårdsinsatser inom dennaanslagspost. I fjolårsbetänkandet 1979/80:20behandlade utskottet anslagsposten Särskilda program relativt utförligt.Utskottets då gjorda överväganden ledde bl. a. till slutsatsen attanslagsposten för ämnesinriktad verksamhet borde förbli i stort sett oförändradtill dess ytterligare erfarenhet vunnits av försöken att koncentrera dettabistånd till vissa angivna områden. Mot bakgrund av att en successiv översyn avbiståndsområdet i fråga inletts avstyrkte utskottet en då föreliggande motionom en utvärdering av verksamheten. Utskottet delar regeringens bedömning att denämnesinriktade verksamheten är ett viktigt och värdefullt komplement fill detlandinriktade samarbetet. Av detta skäl kan utskottet inte fillstyrka denmycket kraftiga sänkning av anslagsposten Särskilda program som förslås iyrkande 24 i motion 1206. I beaktande av att regeringen föreslår en höjning av anslagetutöver SIDA:s förslag vill utskottet emellertid erinra om sina i ovannämndabetänkande framförda synpunkter på en koncentration av ifrågavarande bistånd. UU1980/81:20 74 I detta avsnitt behandlar utskottetäven ett antal motionsyrkanden som till en del berör biståndsområdena underposten Särskilda program. I motion 1203 föreslås i yrkande 1 att SIDA aktualiserarprojekt för drogfria samhällsmiljöer i det svenska biståndssamarbetet, iyrkande 2 att samordning sker med olika biståndsländer för uppbyggnad avrehabiliteringsanläggningar, i yrkande 3 att biståndsarbetare får utbildningom de internationella drogproblemen och i yrkande 4 att en bevakning ochuppföljning av den internationella narkotikautvecklingen sker genom WHO och FN. Missbruk av droger som alkohol och narkotika är ett svårtsamhällsproblem av internationell karaktär. Det har därför en plats även ibiståndssamarbetet mellan länderna. Utskottet hade anledning att behandla fråganom bistånd på alkoholpolitikens område och framhöll då i sitt betänkande UU1978/79:27 att SIDA har möjlighet att tillmötesgå framställningar frånmottagarländer eller enskilda svenska organisationer om svenskt bistånd pådetta område. Det ökande bruket av narkotika i världen är även detutomordentligt allvarligt. Av stor betydelse är det som kan göras för atterbjuda producenterna av narkotikaråvaran - ofta fattiga bönder - möjligheteratt odla och till konkurrenskraftiga priser sälja ersättningsgrödor. På dettaområde gör FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel () redanett viktigt arbete. Som framgår på annan plats i detta betänkande stöderSverige akfivt verksamhet och är en av de största bidragsgivarna. Det finns dock begränsningar i och andra organsmöjligheter att aktivt ingripa mot narkotikahanteringen. Starka ekonomiskaintressen står bakom-den och kan erbjuda stigande priser till råvaruodlarna.Odling sker också numera på många håll i världen. Drogproblemen bör självfallet inte enbart angripas frånutbudssidan. Det är även viktigt att berörda länder försöker komma till rättamed missbrukets orsaker och erbjuda lämplig vård för missbrukets offer. Dessauppgifter faller enligt utskottets uppfattning i och för sig väl inom ramen förvårt bilaterala biståndssamarbete. En förutsättning för ett framgångsriktbistånd på detta område torde emellertid vara att de mottagande länderna självaanser frågan angelägen. SIDA bör inte vara förhindrat att, där så är påkallat, idialogen med mottagarländerna söka intressera dessa för detta viktiga områdeoch - om önskemål därom framförs - ställa svenska resurser till förfogande. Ettsamarbete med och andra enskilda organisationer kan i dettaavseende vara fruktbart. För SIDA:s medverkan i detta sammanhang är detnaturligtvis angeläget att - som framhålls i motionens yrkande 4 - berördpersonal har god kännedom om drogproblemens natur. VV1980/81:20 75 Utskottet utgår från att regeringenpå lämpligt sätt beaktar vad som ovan anförts och får därmed föreslå att motion1203 anses besvarad. I motion 1199 föreslås skyndsammaåtgärder nationellt och internationellt för att få slut på läkemedelsföretagenshänsynslösa försäljningsansträngningar i . Utskottet delar mofionärens uppfattning att en sanering avden internationella läkemedelsmarknaden och av marknadsföringen av läkemedel iu-länderna är önskvärd. Eftersom utsikterna för direkta ingrepp motläkemedelsföretagen ofta visat sig vara begränsade, bör frågan enligtutskottets mening i första hand angripas därigenom att själva gespraktiska möjligheter att bedöma och kontrollera läkemedelsutbudet. WHO arbetarsedan en tid i detta syfte på en specificerad förteckning över ett begränsatantal läkemedel som skulle kunna täcka grundläggande behov. har också övervägt möjligheten att åstadkomma en koordinering avu-ländernas inköp av läkemedel, bl. a. i mening att förstärka u-ländernasförhandlingsposition gentemot läkemedelsföretagen och därmed förhoppningsvisnedbringa priserna. följer med intresse dessa strävanden, vilka bådaskulle innebära ett steg mot den av motionären önskade saneringen avläkemedelsförsäljningen. För svenskt vidkommande har läkemedelsföretag ochhälsovårdsmyndigheter gemensamt inrättat den s. k. läkemedelsberedningen varsuppgift bl. a. är att vid behov kunna erbjuda svenskt kunnandesärskilt på läkemedelskontrollens och läkemedelsdistributionens område. Ettbistånd på detta område skulle, även det, kunna förstärka u-ländernasmöjligheter att bemästra de problem det stora internationella läkemedelsutbudetmedför. Med vadsom ovan anförts får motion 1199 anses besvarad. I motion 1093 föreslås attregeringen vidtar åtgärder för att ge handikappfrågorna hög prioritet i svenskbiståndsverksamhet. Detta är ett område som ägnats ökad uppmärksamhet undersenare år. FN har proklamerat 1981 som det internationella . Försvenskt vidkommande har i anledning därav en särskild beredningsgrupp tillsattsmed företrädare för myndigheter och enskilda organisationer. I samarbete med de multilaterala organisationerna harSverige verkat för intensifierade insatser för handikappade. , som år 1980antog nya riktlinjer för insatser för handikappade barn, får svenskt stöd förspecialundervisning av sådana barn och deras föräldrar i . Dennainsats är intressant inte minst som pilotprojekt. Även inom WHO bedrivs ettviktigt arbete på handikappområdet. Som exempel kan nämnas att en försöksverksamhetpå bynivå i ett antal länder har inletts av WHO. Särskilda program föreslås vidare medel som skall UU 1980/81:20 76 kunna användas för insatser med anledning av detinternationella . SIDA är också inställt på att i ökande utsträckning förafram handikappfrågorna i det landinriktade biståndet. Inte minst ärförebyggande åtgärder av stor betydelse. Det är emellertid på detta områdesärskilt vikfigt att själva uppfattar åtgärder för handikappade somangelägna. Om så inte är fallet försvåras ett verksamt bistånd på området.Därför är det, enligt utskottets mening, viktigt att SIDA i dialogen och påannat sätt försöker stärka opinionen i till förmån förhandikappinsatser. Med hänvisning till det ovan anförda får utskottet föreslåatt motion 1093 anses besvarad. 4.10 Enskilda organisationer Propositionen (s. 110-113) användshuvuddelen av bidragen till enskilda organisationer för undervisnings- ochhälsovårdsinsatser. En mindre del avser projekt för landsbygdsutveckling ochvolontärverksamhet. Av en tabell i propositionen framgår att knappt hälften avutbetalningarna går till missionssamfunden. Sammanlagt gick ungefär lika myckettill de humanitära, kooperativa och fackliga organisationerna under budgetåret1979/80. Därav erhöll de kooperafiva och fackliga organisationerna () och /(LO/TCO) tillsammans 27 milj. kr. eller en fjärdedel av de samladeutbetalningarna för utbildningsverksamhet i . Normalt avser stödet till de enskilda organisationernasverksamhet bidrag till samarbete med systerorganisationer i u-länderna.Huvuddelen av bidragen lämnas för verksamhet i programländerna. /80 gjordes dock de största insatserna i . Därnäst istorleksordning kom , , och . Under denna anslagspost föreslårregeringen vidare att medel avsätts för en ny, fristående fredskår, somorganiseras och drivs av de enskilda organisationerna. Avsikten är att den nyafredskåren i huvudsak skall finansieras med statliga medel och ges en särskildfinansiell ram inom anslagsposten. Ännu återstår dock en rad frågor att lösa innan en nyfredskår kan börja verka. Den viktigaste gäller vilka mottagarländer som skallutväljas. Verksamheten bör åtminstone till en början begränsas till ett ellertvå programländer. Man måste också finna lämpliga arbetsuppgifter förfredskårsdeltagarna. Här kan biståndskontoren och beskickningarna i berördamottagarländer bli behjälpliga i ett uppbyggnadsskede. Regeringen ser det ocksåsom naturligt att den nya fredskåren nära knyts till de enskildaorganisationernas fältadministration. En annan utestående fråga gäller UU1980/81:20 77 Den får lösas i samband med det förslag omu-landsutbildning som föreläggs (prop. 1980/81:117). Verksamheten kan inte komma i gång i någon nämnvärd skalaförrän efter /82. Under detta budgetår räknar regeringen med attett belopp på högst . skall vara tillräckligt för den nyaorganisationen. Under kommande budgetår bör fredskåren finansieras av SIDAmed ett schablonbidrag per deltagare. Därtill skall läggas ett belopp förkostnader avseende administrafion och utbildning i , som får fastställasår . Regeringen förutsätter att organisationerna själva skall bidra medmedlemsavgifter i enlighet med det förslag som har lagts fram i betänkandet. I detta sammanhang behandlarutskottet mofion 1980/81:1206, yrkande 26, av m. fl. (s),vari hemställs att beslutar 26. att som sin mening ge regeringen till känna vad som imofionen anförts om en svensk fredskår. I mofion 1206 anförs att fleravikfiga frågor återstår att lösa innan en ny fredskår kan börja att verka. Tidkrävs för berörda organisationer att internt diskutera ett deltagande.Mofionärerna är därför inte beredda att på nuvarande stadium biträdaregeringens förslag att inrätta en svensk fredskår utan föreslår att de medelpropositionen upptar utnyttjas för övriga ändamål under anslagsposten Enskildaorganisafioner. Som framgår av propositionen har regeringens förslag ominrättande av en ny fredskår föregåtts av ett utredningsarbete i nära samrådmed berörda organisationer. Utskottet finner det därför naturUgt att nu ställaföreslagna medel fill regeringens förfogande att användas för en fredskår,sedan den organiserats enligt propositionen. noterar utskottet att en rad frågor återstår attlösa innan fredskåren kan börja verka. Det är enUgt utskottets mening angelägetatt dessa frågor löses i samverkan med organisationerna så att den nyafredskåren kan börja fungera mot bakgrund av en bred enighet om syftena ochformerna för dess verksamhet. Med detovan anförda avstyrker utskottet yrkande 26 i motion 1206. UU1980/81:20 78 4.11 Bredare samarbete, förmånliga krediter m. m.Propositionen (s. 113-115) Det bredare samarbetet, som är ettkomplement till det landprogrammerade biståndet, bedrivs med vissa länderutanför programlandskretsen. Beredningen för internationellt tekniskt samarbete(samarbetsberedningen), vilket är det nya namnet på utbildningsberedningen,fick permanent status. Beredningen ansvarar för verkställandetav större delen av insatserna inom det bredare samarbetet. Verksamheten syftar till att utvidga och stärka Sverigesförbindelser med vissa utvecklingsländer. Samarbetet bör utformas på så sättatt ekonomisk och social utveckling i u-landet främjas enligt debiståndpolitiska målsättningarna som relationer med landetfördjupas. En bärande princip bör vara att ett ömsesidigt intresse föreliggersamt att kostnaderna delas mellan parterna. Medel för bredare samarbete har huvudsakligenanvänts för samarbete med , , , ,, , , , och . I propositionen föreslås att 60 milj. kr. upptas förbredare samarbete /82. fattade (prop. 1980/81:41, UU 1980/81:16, rskr 1980/81:122) beslut om införande av ettsystem för förmånliga u-landskrediter. Systemet trädde i kraft den 1 januari1981. För /81 avsattes ett belopp på 60 milj. kr. Regeringen räknar med att detta belopp skall tas i anspråk underinnevarande budgetår. Det finns anledning räkna med ett starkt ökande behov avu-landskrediter, bl. a. i samband med avvecklingen av biståndet till vissaländer samt som en förstärkning av det bredare samarbetet med vissa länder.Många programländer har också visat stort intresse av att få komma iåtnjutande av förmånliga krediter, som ett komplement till det nuvarandelandprogrammerade biståndet. För /82 föreslås ett anslag av 120milj. Utskottet behandlar i dettasammanhang motion 1980/81:1206, yrkandena 14, 20 och 22, av . (s), vari hemställs att beslutar 14. att medelsramen för bredare samarbete med höjstill 20 milj. kr. för /82, 20. att avslå regeringens förslag om en medelsram på 120milj. för förmånliga krediter för /82, UU 1980/81:20 79 22. att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om ett särskilt anslag för u-landspolitiska ändamål. I motion 1206, yrkande 14, hemställs attmedelsramen för bredare samarbete med höjs till 20 milj. kr. Demedel som avsatts för bredare samarbete fördelas som regel inte med bestämdarambelopp ländervis. I stället prövas uppkommande projekt var för sig medutgångspunkt i de allmänna principer som gäller för det bredare samarbetet. Iproposifionen anges inte något belopp avseende det bredare samarbetet med Cuba.För del har det belopp som använts för bredare samarbetei enlighet med anvisningar begränsats fill 5 milj. kr. Utskottetanser att ett belopp av denna storlek är rimligt även för nästkommande budgetåroch avstyrker därför yrkande 14 i motion 1206. I yrkande 20 i samma motion föreslås attregeringens förslag om en medelsram på 120 milj. kr. för förmånliga krediteravslås. Motionärerna framhåller att systemet med förmånliga krediter ärolämpligt från bistånds-politisk utgångspunkt och att det inte heller tillgodoserexportpolitiska behov. Systemetför förmånliga krediter fill behandlades när det infördes utföriigt avutskottet (UU 1980/81:16). Även vid det fillfället förelåg mofioner sommotsatte sig det föreslagna systemet. Utskottettillstyrkte systemet med förmånliga krediter bl. a. med motiveringen att detskulle kunna bidra till att mobilisera ökade resurser förutvecklingssträvanden. De förmånliga krediterna hade huvudsakligen ettbiståndssyfte och hade utformats med utgångspunkt i de för svenskbiståndspolitik gällande principerna och motiveringarna. Utskottet noteradevidare att systemet skulle införas försöksvis och utvärderas senast efter tvåår. Utskottetvill mot denna bakgrund fillstyrka den av regeringen föreslagna påfyllnaden avkreditsystemet med ytterligare 120 milj. kr. Yrkande 20 i mofion 1206 avstyrksi konsekvens härmed. Iovannämnda betänkande UU 1980/81:16 uttalade utskottet också - vilketmotionärerna erinrar om - att den då pågående enmansutredningen om statsstöddexportkreditgivning borde kunna ge underlag för en bedömning av behovet av ettvidare exportkreditsystem av den typ motionärerna förordar. Under denna rubrik behandlar utskottet ocksåyrkande 22 i motion 1206, vari föreslås att anslagen för , det bredaresamarbetet och systemet med förmånliga krediter sammanförs till ett särskiltanslag för u-landspoli-fiska ändamål. Enligt motionärernas uppfattning skulleen sådan åtgärd, som UU1980/81:20 80 också föreslagits av SIDA, leda till en åskådlig och klarredovisning av de ohka huvudkategorier av u-landsinriktad verksamhet somfinansieras av biståndsmedel. Utskottet kan inte se att det finns vägande skäl förriksdagen att nu besluta om en sådan omdisposition av anslagsposterna utanutgår från att regeringen ordnar anslagsposterna på det sätt den finner meständamålsenligt. Yrkandet avstyrks uarför. 4.12 Samlade hemställanden under punkt 4 Med hänvisning till vad utskottetanfört vid avsnitt C 2 i budgetproposi-fionen hemställer utskottet 1. att beträffanderiktlinjer för det bilaterala utvecklings samarbetet m. m. (punkterna 4.1-4.3) a) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 1, bifaller s.y. regeringensförslag i proposifion 1980/81:100, bil. 6, i ifrågava- och res. 2 (s) s v 2 (c) rande del, samt förklarar motionerna1980/81:1201, yrkandena '' ' 1-3,1980/81:1206,yrkande 4, och 1980/81:15951 ifrågavarande del,besvarade med vad utskottet anfört om inriktningen av b) avslår mofion1980/81:1210, yrkande 1, angående parlamentarisk utredning avu-landspolitiken, c) förklararmotion /81:1206, yrkande 25, angående bi- s.y. 3 (s) ståndskonsortier,besvarad med vad utskottet anfört, d) avslårmotionerna 1980/81:244 och 1980/81:1595 angående resultatvärdering, e) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angående resultatvärdering samt förklarar mofion 1980/81:695 besvarad med vad utskottet anfört, f) avslårmofion 1980/81:1204, yrkande 2, mofion 1980/81:1211 s.y. 4 (m) och motion 1980/81:1210, delyrkande 2 b), angående bundet g) förklararmotion /81:691, mofion 1980/81:1201, yrkande 4, och mofion 1980/81:1204, yrkandena 1,3,4 och 5, angående återflöde av biståndet, besvarade med vad utskottet anfört, h) förklarar mofion 1980/81:1206, yrkande 21, angående importstöd besvarad med vad utskottet anfört, 2. att beträffandesamarbete med enskilda länder (punk terna 4.4-4.5) a) med avslag påmotion 1980/81:1206, yrkande 5, och motion res. 3 (s) 1980/81:1210,delyrkande 2f), bifaller propositionens förslag angående landram för , b) med avslag påmotion 1980/81:1206, yrkande 6, och motion res. 4 (s) 1980/81:1210,delyrkande 2 e), bifaller proposifionens förslag UU1980/81:20 81 angående landram för , c) medavslag på motion 1980/81:1210, delyrkandena 2 e) och 2 f), med avseende på landramar m. m. för , Guinea- , , , , , Sri Länka och Swazi land, bifaller budgetpropositionens förslag avseende dessa länder, d) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 7, bifaller res. 5 (s) propositionens förslag angående landram för , e) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 8, bifaller res. 6 (s) propositionens förslag angående landram för Mogambique, f) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 9, och motion res. 7 (s) 1980/81:1210, delyrkande 2 e), bifaller propositionens förslag angående landram för , g) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 10, bifaller res. 8 (s) propositionens förslag angående landram för , h) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 11, och motion res. 9 (s)1980/81:1210, delyrkande 2f), bifaller proposifionens förslag s.y. 5 (m -(-c) angående landram för , i) avslårmotion 1980/81:1210, delyrkande ), med förslag att återupptas somprogramland, j) avslårmofion 1980/81:1210, delyrkande 2h), angående biståndssamarbete medDemokratiska , k) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 15, bifaller res. 10 (sipropositionens förslag till medelsram för humanitärt samarbete med Latinamerikasamt förklarar motion 1980/81:520, yrkandena 2 och 4, besvarad med vadutskottet anfört, 1) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 12, och motion res. 11 (s)1980/81:1210, delyrkande 2 i), bifaller propositionens förslag till medelsramför , m)förklarar motion 1980/81:1206, yrkande 12, i vad avser medel urkatastrofreserven till , besvarad med vad utskottet anfört, n) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 13, bifaller res. 12 (s)propositionens förslag angående medelsram för , 3. attriksdagen beträffande södra m. m. (punkt 4.6) a) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 16, och motion res. 13 (s) 1980/81:1210, delyrkande 2 j), bifaller propositionens förslag angående medelsram till flyktingar och befrielserörelser i södra b) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 17, bifaller res. 14 (s) propositionens förslag angående medelsram för regionala 4. attriksdagen beträffande katastrofbistånd m. m. (punkt 4.7) 6 1980/81. UU1980/81:20 82 a) förklarar motion 1980/81:1197 ochmofion 1980/81:1206, res. 15 (s) yrkande 18, angående besvarade med vad b) avslår motion1980/81:200, yrkande 2, angående bistånd till POLISARIO, c) avslår motion1980/81:1206, yrkande 18, angående Östra s.y..6(s) . d) avslårmotion 1980/81:913, yrkandena 1-2, angående Demo kratiska republiken , e) förklararmotion /81:1206, yrkande 18, angående besvarad med vad utskottet anfört, f) avslårmotion 1980/81:201, yrkande 2, angående Kampu chea, g) förklarar motion 1980/81:1206, yrkande 19, angående s.y. 7 (s) besvarad med vad utskottet anfört, h) avslårmotion 1980/81:1210, yrkande 3, angående , i) avslår motion 1980/81:914,yrkande 6, angående bistånd till PLO. j) avslårmotion 1980/81:1210, delyrkande 2 k), angående bistånd tillbefrielserörelsen i , 5. att beträffande särskilda program m.m. (punkterna 4.8-4.10) a) med avslag påmotion 1980/81:1206, yrkande 23, bifaller res. 16 (s) propositionensförslag angående särskilda miljö- och markvärdsinsatser. b) med avslag påmotion 1980/81:1206, yrkande 24, bifaller res. 17 (s) propositionensförslag angående anslagsposten Särskilda program, c) förklararmotion /81:1203 angående drogfria samhällsmiljöer besvarad med vadutskottet anfört, d) förklararmotion /81:1199 angående försäljning av läkemedel i besvarad med vad utskottet anfört, e) förklararmotion /81:1093 angående handikappfrågor besvarad med vad utskottet anfört, f) medavslag på motion 1980/81:1206, yrkande 26, bifaller s.y.