bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — som beslutade om de skärpta häleribeslämmelsernaantogs nya regler om ätalsprövning vid arbetsmiljöbroll som förorsakatkroppsskada eller sjukdom. Även den lagstiftningen grundade sig på enpromemoria från BRÄ (1978:7). 1 samband med atl antog en nyhandelsbolagslag beslutades också ändringar i aktiebolagslagen. Dessalagändringar byggde bl. a. på tvä promemorior från BRÅ, en om revisorersverksamhet (1978: 2) och en om förstärkt skydd för del bundna aktiekapitalet(1979:5). Ändringarna, som träder i kraft den . innebär bl. a. attdel införs skyldighet att till aktiebolagsregistret anmäla vem som har utsettstill bolagels revisor. Vidare åläggs ett aktiebolag, vars aktiekapital har gåttförlorat, att anlita godkänd eller auktoriserad revisor. f. o. alt man borde införa krav på kvalificeradrevisor i alla aktiebolag. Vad sålunda anfört gavs regeringen lillkänna (LU 1980/81:4). De beslutade ändringarna i aktiebolagslagen innebär ocksåatl åtgärder vidtas som motverkar alt en bolagsordning ändras av illojala skäl.Även på denna punkt bygger lagändringarna på nyssnämnda förslag av BRÅ. Ändringarnainnebär alt ges möjlighet all förhindra alt ett bolag glider urkontrollsystemet på grund av alt del bytt firma eller ändrat ort. där styrelsenhar sitt säte. Förslag till regler om skyndsam handläggning av skaltemållades fram av BR.Å i en promemoria (1978:6). Enligt förslaget bordeförlursregler införas avseende alla skatter och avgifter som omfattas avskattebrottslagen. Förslaget övervägs f. n. inom . Del kan härtilläggas att inom BRÅ pågår arbete med atl finna nya möjligheter atteffektivisera förfarandet i bl. a. skattebrollsprocessen. Endiskussionspromemoria i ämnet avses bli framlagd vid slutet av . JuU1980/81:21 II En skärpning av lagstiftningenn-rot dobbleribrotl föreslogs av BRÅ i en annan promemoria (1979:4).Lagstiftning grundad på denna promemoria beslutades av under hösten1980 (prop. 1979/80: 179. JuU 1980/ 81: 12, rskr 43). Lagstrftningsåtgärdernariktar sig mol fastighetsägare som främjar illegal spelklubbsverksamhet genomatt upplåta lokaler för klubbarna. 1 en promemoria (1979:6) om kriminalisering avföroreningar av miljön har BRÅ föreslagit all nya bestämmelser i ämnet införs ibrottsbalken. Förslaget har legat lill grund för den proposition (1980/81: 108)om ändring i (miljöbrotl) som har förelagts . 1propositionen föreslås bl. a. att straffbestämmelser för miljöbrotl ochvållande lill miljöstörning införs i . Åtgärder i syfte att förbättra spaningen efter stulnamotorfordon har föreslagits i en promemoria (1979:7). De i promemorian upptagnaförslagen övervägs inom trafiksäkerhetsverket och. såvitt gäller förfarandetvid bilskrolning, inom . BRÅ har vidare lagt fram en promemoria (1979: 8) sorngäller advokaters verksamhet. 1 promemorian föreslås en rad åtgärder som syftartill all motverka risken för atl advokater som i sin yrkesutövning kommer ikontakt med ekonomisk brottslighet själva medvetet eller omedvetet underlättarsådan brottslighet. BRÅ:s förslag övervägs f n. i (jfrstatsrådsberedningens proposilionsförleckning lill 1980/riksmöteavseende ). Inom övervägs också en promemoria (1980:I) från BRÅ om likvidationsförfarandelenligl aktiebolagslagen. 1 promemorian läggs fi-am förslag som syftar till altförbättra kontrollen vid aktiebolags likvidation. Förslag på grundval avpromemorian har lagts fram i proposition 1980/81: 146. Till regeringen har från BRÅ vidare överlämnats enpromemoria (1980: 2) om beskattning av räntefria län och en promemoria (1980:3) om skatteregler vid utlandslransaktioner. Förslagen i den senare promemoriansyftar bl. a. till atl göra del svårare för illojala skattskyldiga atl medhjälp av vissa utlandslransaktioner uppnå oberättigade skatteförmåner. 1 promemorian (1980:4) lämnas en lägesrapport ominformationsutbyte mellan myndigheter mot bakgrund bl.a. av den nyasekretesslagen. Promemorian har legal till grund för förslagen i en nyligen avriksdagen bifallen proposition om informationsutbytet mellan myndigheter som bekämparorganiserad och ekonomisk kriminalilel (prop. 1980/81:78. KU 12). BRÅ har lagt fram ytterligare tre promemorior inomramen för sitt översynsarbele beträffande den organiserade och ekonomiskabrottsligheten. I den ena promemorian (1980:6) belyses vissa frågor som hängersamman med slatlig och upphandling; del gäller närmast frågan JuU1980/81: 21 12 om att upphandling inte bör komma i fråga från sädananäringsidkare som har brustit i sina förpliktelser mot det allmänna. Den andra promemorian (1981: I) innehåller förslag lill nya regler ombokföringsbrotl i . 1 den tredje promemorian (1981:2) läggs framförslag som syftar lill att motverka illegal kreaturshandel. Avslutningsvis skall här nämnas alt i en inom BRÅupprättad rapport (1980:5) har redovisats en undersökning rörande missbruk avsubventioner lill industrin. Vissa uppgifter i anslutning till motionerna' Remissbehandling m. m. Motionerna 1979/80: 1120 och1979/80: 1864 har remissbehandlats. En inom utskollel upprättad sammanställningöver remissyllrandena fogas lill detta betänkande som bilaga /." Utskollel har vidare inhämtat yttrande över motionerna1120 och 1864 jämte inkomna remissyttranden däröver från finansulskollei.skalieutskol-tet. lagutskottet, socialutskottet, jordbr-uksutskottet,näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet och civilutskollel. Yttrandena fogastill betänkandet som bilaga 2:18. Motionerna 1980/81:237 och 1980/81:1098 har överiämnatslill justitieutskottet från näringsutskotlel. Näringsulskollel har i sambanddärmed avgetl yttrande som fogas lill delta belänkande som bilaga 3. Framställningen i detta avsnitt följer i huvudsak depunkter som har upptagits i motion 1120. Valutakontrollen m. m. Den valutakontroll som förekommer iSverige sker framför allt genom valutaregleringen, som är etlekonomiskt-politiskt instrument som används för atl nå de centrala mål som harfastställts för den ekonomiska politiken. Den författningsmässiga grundvalenför valutaregleringen utgörs av valulalagen (1939: 350). Valulalagen årenfullmaktslag och ger regeringen rätt atl under vissa förutsättningar utfärda ilagen angivna valularegle-rande föreskrifter. Huvudbestämmelserna i valutalagen om vad devalutareglerande föreskrifterna får innehålla innebär bl. a. följande. Regeringen kan föreskriva att bara och, efterriksbankens bemyndigande, annan bank och postverket får driva handel medutländska betalningsmedel. Bestämmelser får också meddelas bl. a. om altsvenska Avser, om ej annat anges, forhållandena l.o. den Iapril 1981. JuU1980/81:21 13 och utländska betalningsmedel, fordringar och värdepapperinte utan särskilt tillstånd får föras ut ur eller pä annat sätt förasöver till utlandet och att sådana tillgångar inle får föras in lill Sverigeutan tillstånd av . De valutareglerande föreskrifter som regeringen harmeddelat återfinns i valulaförordningen (1959: 264). Denna har fäll singiltighet förlängd i sänder. 1 en framlagd proposition(1980/81: 163) föreslås all valutaregleringen får fortsatt giltighet t. o. m. den30 . Beträffande gällande valutareglerande föreskrifter skallhär försl sägas atl , liksom andra industriländer, inte tillämpar någonvalutareglering i fråga om löpande utlandsbelalningar, dvs. normalabetalningar i samband med näringsverksamhet och andra liknande betalningar övergränserna. Föreskrifterna i valutaförordningen gäller väsentligen s. k.ka-pilalbetalningar. Därmed avses bl. a. betalningar i samband med direktainvesteringar och personliga kapitalöverföringar. Enligt valutaförordningen ligger all växling mellanutländsk och svensk valuta under kontroll. kan dock getillstånd t. ex. ål bank all driva handel med utländska betalningsmedel ochfordringar. Förutom regleringen av valulahandeln upptar valulaförordningen treolika avsnitt som innehåller skilda förbud mol valuladisposiiioner ulan riksbankenstillstånd. Ett avsnitt innehåller förbud mot atl ulan riksbankenstillstånd föra ut betalningsmedel, värdepapper, guld m.m. Del andra avsnittetinnehåller motsvarande förbud mol införsel. Resande får emellertid ulföra ochinföra resevaluta till ett belopp som medger. 1 avsnittet omutgående betalning ges, utöver förbudet mot konkret utförsel, ett allmäntförbud för den som är bosall i all betala lill den som är bosall iutlandet. 1 det tredje avsnittet förbjuds den som är bosatt i all utanriksbankens tillstånd förfoga över utländska betalningsmedel,banktillgodohavande m. m. på sådanl sätt atl hans innehav av sädana tillgångarminskas. Enligt regeringens bemyndigande ijuni 1977 har chefen för ekonomide-partemenlel tillsatt en kommitté(valulakommiltén. E 1977:03) med uppdrag atl se över valularegleringen ochvahrlalagsliftningen. 1 direktiven lill kommittén (kommittéberättelsen 1978 delII s. 211) understryks all valulaförfatlningarnas irtformning och tillämpningfår ses mot bakgrund av våra internationella åtaganden i det ekonomiska samarbetetinom och utveckling (). har i dessa organisationer förbundit sig allfritt medge löpande transaktioner. Vidare har , framhålls det idirektiven, anslutit sig lill stadga för liberalisering avkapitalrörelser; stadgan föreskriver all medlemsländerna successivt JuU1980/81:21 14 skall avveckla restriktioner mot kapitalrörelser i denulslräckning som är nödvändigt för effektivt ekonomiskt samarbete. Kommittén bör enligl sina direktiv särskilt studera treproblemområden, nämligen dels svenska företags direktinvesteringar i ullandel,dels värdepappershandel och övriga finansiella transaktioner samt dels denförfattningsmässiga utformningen av valularegleringen. inbegripet frågan om förebyggandeoch beivrande av överträdelser och kringgående av valularegleringen.Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. När det gäller det sistnämnda huvudområdet för kommitténsarbete bör enligl direktiven prövas om det nuvarande principiella förbudet molalla valutairansaktioner bör bibehållas eller om den ändringen bör vidtas atlalla dylika transaktioner ulom de som särskilt undantagits bör vara tillåtna.Enligt direktiven bör en sådan utformning av regelsystemet eftersträvas altmöjligheterna att kringgå valutaregleringen minimeras och att överträdelserkan beivras. När del gäller frågor om överträdelser avvalutabestämmelserna anförs i direktiven fortsättningsvis bl. a. följande. Vid sidan av uppenbaraöverträdelser av valutaförordningen förekommer inle sällanskentransaktioner av olika slag. Dessa transaktioner överensstämmer - så långtde kan följas frän svensk sida -sålunda formellt med gällande lagregler men kanmisslänkas ha en annan faktisk och med valuialagsiiftningens syfte ickeförenlig innebörd. Möjligheten till den valulaflykl som här åsyftassammanhänger i första hand med en strävan vid hittillsvarande tillämpning altså litet som möjligt belasta allmänheten med fysiska kontroller ochregislr-eringar av olika slag. Denna "öppenhet" i valularegleringenbör i princip bestå. Utredningen bör dock undersöka i vad män etl effektivarekontrollsystem kan åstadkommas utan nämnvärd störning av det stora antaletlegala betalningar. Svårigheterna atl inom valutaregleringen fä enkla ochklara men effektiva och ändamålsenliga regler sammanhänger också medalt valutaregleringen ofta rör komplicerade affärstransaktioner. Möjligheternaatt arrangera skenaffärer eller andra kringgående transaktioner blir sä mycketstörre som löpande betalningar inle blir föremål för prövning i . Detbör därför övervägas hur utan att ett betungande kontrollsystembyggs upp skall kunna övervaka alt förbjudna kapital-betalningar inte utförsunder sken av atl vara löpande. Omprövningen av de materiella reglerna ivalutaförordningen bör också ske mol bakgrunden av de ertarenheler som vunnitsinom beträffande möjligheterna att på olika sätt kringgå nuvaranderegler. Även privatpersoners kapitaltransaktioner behöver utredas mot denna bakgrund.De försök alt kringgå valutaregleringen som del här kan vara fråga om torde ivissa fall ha sin grund i strävanden all undgå beskattning här i riket. Dettahar lett fill att etl samarbete mellan och skattemyndigheternainletts . Den valuta- och skatlebrottslighet del här gäller börbekämpas. Kommittén bör la ställning till vilken grad avrestriktivitet som bör gälla och vilken övervakning som privatpersonersutlandslransaktioner bör utsättas för saml i vad män detta kan ske medgenerella, för den enskildes JuU1980/81:21 15 personliga integritet mindre ingripande medel. Vidare börövervägas om kontroll och brottsförebyggande verksamhet bör tillföras ökaderesurser. En fråga som kommittén enligldirektiven bör behandla med förtur är hur en effektivare kontroll avvalutabeslämmelsernas efterlevnad skall kunna uppnås, t. ex. genom en utvidgadstickprovskontroll vid gränsstationerna, och vilka lagstiftningsåtgärder som iså fall påkallas. Kommittén har avgetl ett delbetänkande, (SOU1980:51) Valutareglering och ekonomisk politik, innehållande expertrapportersoni belyser bl. a. valularegleringens samhällsekonomiska verkningar. Kommitténavser alt lägga fram sitt slutbetänkande under är 1982. 1 kommitténs delbetänkande återfinns ett avsnitt,utarbetat av kommitténs sekretariat, om valutakontroll och slatistikinsamling(s. 92 ff). Där diskuteras bl.a. de allmänna förutsättningarna för kontrollerav skilda transaktionsslag. 1 sammanhanget konstateras atl man har en begränsadkunskap om storieken av de transaktioner som inte behöver registreras, l.ex.handelskr'editerna. har vidare avstått frän möjligheten lillkontroll genom generella dispenser från anmälningsskyldighet för t. ex.likvider för varuexport, normal resevaluta, kvittning av fordringar och skuldermellan två förelag etc. Enligt vad som sägs i delbelänkandet kommer en storvolym anmälningsplikliga betalningar och transaktioner aldrig till riksbankenskännedom, då valutaanmälan inle lämnas enligl gällande regler. När del gäller kontrollmöjligheterna sägs vidare idelbelänkandet all dessa är avhängiga av de resurser som kan avsättaför uppsökande verksamhet, en aktivitet som varit av begränsadomfattning. I fråga om transaktioner som över huvud tagel inle anmälstill är enligt vad som anförs i delbelänkandet riksbankensmöjligheter all bedriva någon målinriktad eller uppsökande kontroll mycket små.Ett avgörande hinder är alt banken saknar befogenheter att genomföra rutinmässigarevisioner hos förelag eller enskilda. I delbetänkandel anförs avslutningsvisföljande i denna del. Ett sammanfallande omdöme omriksbankens kontrollverksamhet ger närmast vid handen all kontrollinsatserna äri hög grad koncentrerade (ill områden där del bästa underlaget föreligger,alltså rörande transaktioner för vilka banken själv meddelat tillstånd och därsannolikheten torde vara förhållandevis låg aft några oegentligheter finns atluppdaga. Till icke ringa del är dock kontrollen betingad av stadslikbehov ochbehovet alt övervaka all utfärdade villkor iakttas. På de mer svårtillgängligakonlrollornrådena är granskningen avsevärt mer sporadisk och i huvudsakbegränsad till stickprov. Någon uppsökande verksamhet av revisionskaraktär isyfte atl spåra icke anmälda illegala valutairansaktioner förekommer inle ochär heller inle medgiven enligt gällande bestämmelser för verksamheten. JuU 1980/81:21 16 När del gäller vissautlandslransaktioner skall här också erinras om den förut omnämnda promemorian(1980: 3). som BRÅ har avlämnat till regeringen, om skatteregler vidutlandslransaktioner. De regler som föreslås i promemorian syftar som förutsagts bl. a. lill alt göra det svårare alt med hjälp av vissautlandslransaktioner uppnå oberättigade skatteförmåner. En regel i förslagettar sikte på sådana transaktioner som går ut på atl minska det svenskabeskattningsunderlaget genom vissa betalningar lill utlandet. När en betalningsom avser ränta, ersättning för immateriella rättigheter eller vissatjänsleprestationer går lill en mottagare i ett lägskatleland skall enligtförslaget avdragsrält för betalningen inle medges förrän den skatl-skyldige päett övertygande sätt bevisar atl transaktionen inte har skatle-flyktskaraktär. En annan bevisregel, som föreslås i BRÅ:s promemoria,syftar till att underlätta för del allmännas representant alt föra talan i målom s.k. omfaklureringsaffärer. Dessa innebär atl man vid import- ellerexport-affärer sätter in ett utländskt rättssubjekt som mellanled och genomprissättningen på varor e. d. låter mellanledet la hand om den handelsmarginalsom borde ha redovisats som vinst hos del svenska företaget. Sädana inkomstöverföringarkan enligl promemorian f. n. korrigeras endast om det visas att det föreliggerintressegemenskap mellan den svenske näringsidkaren och del utländskaförelaget. Intressegemenskapen döljs i många fall genom att del utländskamellanledet etableras i ett land som inte lämnar ut uppgifter omägariorhållandena. Vanligen är del fråga om etl lägskatleland. För all man även i dessa fall skall ha kvar möjlighetenlill skaitemässig korrigering hos det svenska förelaget föresläs i promemorianatt kravet om påvisad intressegemenskap slopas i de fall där den utländskehandelspartnern är etablerad i ett lägskatleland. Fullmäktige i rikshanken pekar isill yttrande pä att valulakommiltén närmare har alt utreda möjligheten av allfinna kontiollformer som innebär effektivare valutakontroll ulan alt kontrollenblir alltför betungande tor allmänheten och förelagen. Fullmäktige anför vidarebl. a. att nuvarande resurser för konlrollarbelel inom ärtillräckliga för att utöva den valutakontroll som nuvarande regleringsniväerfordrar. Under föregående år har fullmäktige emellertid beslutat om enmindre personell förstärkning för valutakontrollarbelel. 1 avvaktan pävaluiakommilléns förslag och slalsmaklernas ställningslagande härtill finnerfullmäktige all det inle föreligger skäl för en mer väsentlig förstärkning avriksbankens resurser för valutakontrollen. Fullmäktige fr'amhåller vidare altsamarbetet mellan olika myndigheter är nödvändigt för alt samhället effeklivtskall kunna bekämpa den ekonomiska brottsligheten. För att inom nuvarande JuU1980/81:21 17 valutareglering uppnå en förbättrad valutakontroll anserfullmäktige del lämpligt all intensifiera samarbetet med andra myndigheter. En minoritet inom fullmäktige har i särskilt yttrandeanfört all man inte delar uppfattningen alt nuvarande resurserskulle vara tillräckliga för att utöva den valutakontroll som erfordras.Enligl minoritetens uppfattning bör del vara möjligt atl med relativt enklamedel förbättra den nuvarande kontrollen, bl. a. genom den högt utveckladedatatekniken som tillämpas i banksystemet. Minoriteten anför vidare att valutakommitténs direktivnärmast syftar lill en liberalisering av nuvai-ande valulareglering. Riksåklagaren framhåller att en skärpt kontrollverksamhetpå valutaregleringens område framstår som angelägen. Enligl riksåklagarensmening bör resultatet av valuiakommilléns arbete dock avvaktas innanytteriigare åtgärder vidtas i syfte all förbättra kontrollen. anför alt en förbättring av dennuvarande valutakontrollen är önskvärd pä grund av all valutairansaktioner meroch mer har kommit alt spela en viktig roll vid ekonomisk kriminalilel.Styrelsen delar därför motionärernas upfaltning atl förbättrade kontrollmetodersamt karlläggning av olika utlandslransaktioner på valutaområdet börkomma lill stånd. BRA anser all även inom ramen för gällande lagstiftningutrymme bör finnas för förbättringar av valutakontrollen. I sammanhanget är detenligt BRÅ viktigt alt riksbanksfullmäktige ser till all erforderliga resurserställs lill förfogande för behövliga kontrollåtgärder. BRÅ anför vidare alt kampen mol den avancerade ekonomiskabrottsligheten är etl så allmänt och viktigt samhällsintresse atl hänsyn dlldetta måste tas vid överväganden på l.ex. Det hade enligt BRÅvarit önskvärt alt detta kommit till ännu tydligare uttryck i direktiven lillvalulakommiltén. Enligt BRÅ:s uppfattning är det emellertid, oavsett omtilläggsdirektiv utfärdas eller ej, knappast möjligt för kommittén all fullgörasitt uppdrag ulan alt närmare pröva möjligheterna all effektivt kontrolleraden valulareglering man föreslår. Bankinspektionen framhåller det angelägna i atl valulabrottförebyggs och beivras. I sammanhanget erinrar emellertid bankinspektionen attsådana brott är svåra atl upptäcka; vid kontrollen måste hänsyn tas lill denlegitima trafiken, som inle får otillbörligt försvåras. När det gäller valutakontrollen vid gränserna anförgeneraltullstyrelsen alt oegentligheter på valutaområdet som har anknytninglill ekonomisk brottslighet av större omfattning eller mera regelbunden artinte kan annat än slumpmässigt avslöjas genom en förstärkt gränskontroll.Åtgärder måste enligt styrelsens uppfattning sättas in på annat sätt, varvidett förstärkt samarbete mellan olika myndigheter i första hand kommer iblickpunkten. Landsorganisationeni (LO) instämmer i motionärernas förslag i 2 1980/81. JuU1980/81:21 18 nu aktuella liksom i övriga punkter. Förslagen betecknasav LO som angelägna, konstruktiva och väl underbyggda. och anför bl. a. alt friare förhållanden i valulahänseende skulle medförafördelar för svensk utrikeshandel och därmed för bytesbalansen.Bankorganisationerna för-eslår all justitieulskollet inle nu tar ställningtill de av motionärerna väckta sakfrågorna utan i stället finner allvaluiakommilléns förslag bör avvaktas. anser atlvalularegleringen bör minska bl. a. mot bakgrund av att valutalagsliftningenegentligen är en beredskaps-lagstiftning för vilken det inle längre finns någotmotiv. Yttrande från annat utskott har avgetlyttr-ande i ärendet rörande bl. a. valutafrågorna (bilaga 2: I). erinrar härvid om atl det är mycketangelägel all valuta-brottsligheten förebyggs och beivras. Detta får dockenligl finansutskottet inte undanskymma det faktum att hur storakontrollinsatser som än görs så är brotten svära alt upptäcka. Detta beror bl.a. pä all kontrollen måste ta hänsyn till atl den legala valutalrafiken inleonödigtvis försvåras. pekar i sammanhanget på all de löpandebetalningarna över våra gränser, som får genomföras genom valutabank utanriksbankens tillstånd, utgör av samtliga utlandsbetalningar. Enligt finansutskottets uppfattning är del inle nu påkallatatl meddela ändrade direktiv lill valulakommiltén. Denna har enligtfinansutskottets mening till uppgift all överväga de problem ivalutaregleringen som motionärerna lar upp. Finansulskollei förutsätter atlregeringen och fullmäktige i i avvaktan på kommitténs arbete följerutvecklingen och är beredda att ta de initiativ såväl vad gällerresursförstärkningar som ändrade lagregler som erfordras. a. mol bakgrund av det anförda avstyrkerfinansutskottet yrkandena i motion 1120 i vad gäller valutafrågorna. Enminoritet (s) inom finansutskottet redovisar avvikande mening. Kontroll av företag som får statligt stöd Gällande ordning in. Förordningen om regionalpolilisktslöd (1979:632) innehåller regler som syftar lill atl tillgodose samhälletskrav på insyn i och kontroll av företag som beviljats lokaliseringsstöd. Densom får slöd har således skyldighet all regelbundet utan anmaning lämnaredovisning för verksamheten och att meddela förestående förändringar somväsentligt påverkar förelaget, exempelvis äganderällsförändringar,nedläggningar och överlåtelser av viktigare tillgångar. Företaget skall ocksåbereda kontrollorganen tillfälle att JuU1980/81:21 19 1 förordningen har dessutom stadgatsall företag som är aktiebolag eller ekonomisk förening lill sin redovisningskall foga en rapport som visar förelagets utveckling och att villkoren förslödel har uppfyllts. Av rapporten skall framgå att de fackligaorganisationerna vid företaget har beretts tillfälle atl ylira sig över lämnadeuppgifter. Rapporten skall slutligen granskas och bestyrkas av förelagetsrevisorer. Dessa skall om inle särskilda skäl föreligger vara auktoriseradeeller godkända. 1 förordningen finns också regler som möjliggör all beviljatstöd återkrävs resp. sägs upp lill omedelbar betalning. Ansvaret för den rutinmässiga uppföljningen avlokaliseringsstöd åvilar i första hand den regionala utvecklingsfonden.