bet · G401AU22 · 1980-12-31 00:00:00 — Motion1420 av () och () innehåller ett yrkande omen översyn av reglema för verksamhetsbidraget. Avsikten är att sådana bidragäven skall beviljas invandrarnas religiösa organisationer. Invandrar-och minoritetsorganisationer som är att anse som riksorganisationer kanerhålla verksamhetsbidrag. Som villkor gäller att organisationen skall ha sinhuvudsakliga verksamhet förlagd till och att den själv står för en delav kostnaderna för verksamheten. Dessutom skall organisationen varademokratiskt uppbyggd, dvs. de enskilda medlemmarna skall ha det avgörandeinflytandet över organisafionens verksamhet. Invandrarverkethar efter en utvärdering av statsbidraget till invandrarnas riksorganisationerlagt fram förslag till nya rikfiinjer för den framtida fördelningen avverksamhetsbidraget. Enligt förslaget är det önskvärt att så mångaorganisationer som möjligt omfattas av verksamheten. Bidraget föreslås bestå avett grundbidrag och en rörlig del, som är beroende av medlemsanstalet. kan få verksamhetsbidrag via frikyrkoråd enligtförordningen (1974:404) om statsbidrag fill vissa trossamfund. För budgetåret1980/81 har den vägen totalt 28,8 milj. kr. fördelats till religiösatrossamfund, därav 5,6 milj. kr. Somframgår av det anförda finns det möjligheter för invandrarnas religiösaorganisationer att få statliga bidrag till sin verksamhet. När det gäller de avinvandrarverket administrerade bidragen finns det villkor som gäller för allabidragsmottagare. Från verkets anslag har bidrag inte utgått till religiösaorganisationer. Utskottet är inte berett att föreslå någon ändring ibidragsvillkoren. Med hänvisning till vad sålunda anförts avstyrksmotionsyrkandet. Bidrag till avgränsade projekt m. m. har invandrarverketmöjlighet att stödja projekt som vänder sig till invandrare eller syftar tillökad förståelse och kontakt mellan invandrare och svenskar. /80beviljades 194 bidrag på sammanlagt 3,8 milj. kr. Invandrar-ochminoritetsorganisationer, svenska organisationer samt kommuner och landstingvar de största bidragsmottagarna. Invandrarverketvill höja projektanslaget med 2,6 milj. kr. till 6,5 milj. kr. I likhet medföregående år avser verket att prioritera barn- och ungdomsprojekt samtprojekt som särskilt riktar sig till invandrarkvinnor och flyktingar. Dämtövervill verket satsa på projekt med syfte att öka svenskarnas kunskaper ominvandrare och invandrarfrågor. föreslår oförändrat anslag eller 3,9 milj. kr. för kommande budgetår.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag. Det innebär att utskottetavstyrker ett yrkande i vpk-mofionen 1067 att anslagsposten skall beräknas ienlighet med verkets förslag. AU 1980/81:22 14 Utskottet behandlar i detta sammanhang motion 1108av m.fl. (vpk) om ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom.Förslaget motiveras av den ökande utslagningen bland arbetslösainvandramngdo-mar med därtill hörande problem i form av social nöd,drogmissbruk och kriminalitet. Resurser bör därför enligt motionärerna ställastill kommunemas förfogande, som skall organisera och administrera projektet.Kostnaderna för verksamheten föreslås bli täckta av ett statsbidrag som i sintur finansieras med en särskild arbetsgivaravgift. Invandrarverkethar i samråd med bl. a. AMS, och socialstyrelsengjort en kartläggning av samhällets insatser för invand-ramngdomar och i enskrivelse till lämnat förslag till olika åtgärder.Dessa övervägs f. n. i . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet förslaget i motionen. Isammanhanget kan också nämnas att i budgetpropositionen redovisas en delsärskilda åtgärder för att förbättra invandrarungdomarnas situation, bl. a.särskilda introduktionskurser i gymnasieskolan, särskilda beredskapsarbetenför invandramngdomar samt ett förslag om utökade resurser för ett projekt förvägledning och rehabilitering inom ramen för arbetsmarknadsinstitutensverksamhet för utsatta gmpper bland invandrarna. Avmedel från anslagsposten Informationsverksamhet finansieras invandrarverketsarbete med att ge invandrarna samhällsinformation och sprida kunskap blandsvenskarna om invandrarna och deras förhållanden. För innevarande budgetår har3,6 milj. kr. anslagits till verksamheten. föreslog i sinanslagsframställning att anslaget skall höjas med . Medelstillskottetsikall användas bl. a. till en ny version av den gmndläggandesamhällsinformation som ges till alla nykomna invandrare, det s. k.invandrarpaketet, och projektet invandrarkunskap till svenskar. uttalar att det statsfinänsiella läget inte tillåter någon ökning avinvandrarverkets informationsmedel. Prioritet skall inom ramen för oförändratanslag ges åt de båda projekt som ovan nämnts. Ävennär det gäller medlen till informationsverksamhet ansluter sig vpk i motion1067 till invandrarverkets anslagsframställning. Vpk vill dessutom i motion 1064att ytterligare medel skall beviljas till informationsinsatser inomfolkrörelserna. Motionärerna påpekar att det finns klara tendenser främlingsfientlighet i samhället. Folkrörelserna sägs här kunna göra eninsats för att motverka fördomar och skapa vidgade kontakter mellan svenskaroch invandrare. För att stödja detta arbete föresläs i mofionen att 3 milj. kr.anvisas under en ny anslagspost för informafions-insatser genom folkrörelsernasom inrättas under anslaget D 3. Utskottetkan av statsfinänsiella skäl inte ansluta sig till motionsyrkandena utanbiträder förslaget i budgetpropositionen. När det gäller bidrag tillfolkrörelserna vill utskottet dessutom framhålla att samarbetet med de svenskafolkrörelserna ingår som en viktig del i verkets arbete med att AU 1980/81:22 15 spridakunskap om invandrama. Genom konferenser och andra former av överläggningar harförsök gjorts att stimulera organisationernas arbete. Arbetet har en starkknytning fill verkets bidragsgivning fill projekt inom föreningslivet. () och () begär i sin motion 617 att eninformationsskrift om företagsetablering skall utarbetas pä de vanligasteinvandrarspråken. Bakgmnden är de svårigheter invandrare möter när de harstartat eller vill starta eget företag i . Gällande regler omföretagsbildning, beskattning, socialförsäkringsavgifter, arbetarskydd ochanställningsskydd är enligt motionärerna svåra att tillägna sig för personermed annat modersmål än svenska. Den efterlysta informationsskriften sägs kunnabåde ha en viss näringspolitisk betydelse och förhindra en del lagöverträdelsersom begås av okunnighet. Invandrarverketavser att i den nya upplagan av invandrarpaketet presentera vissinformation under rubriken företag. Här kommer bl.a. att tasupp frågor om bokföring, deklaration, mervärdeskatt, skatter ochsocialavgifter. Med hänsyn till att problemet är uppmärksammat synes motioneninte behöva föranleda någon åtgärd. Utskottetsställningstaganden beträffande de olika anslagsposterna innebär att utskottetansluter sig till den medelsanvisning som föreslås i propositionen under punktD 3. arbetar med översättnings-och granskningsuppdrag från statliga myndigheter, kommuner, organisationer m.m. Antalet uppdrag har fördubblats . Översättningsverksamhetenfinansieras av uppdragsgivarna enligt en fastställd taxa. Spräksektionen harockså uppgifter som anslagsfinan-sieras, t.ex. att göra terminologiskasammanställningar. I propositionen sägs under punkt D 4 att verksamheten vidsektionen under /82 bör kunna bedrivas i huvudsakligenoförändrad omfattning utan någon höjning av statsbidraget. Statsrådet således att anslaget bestäms till . anmäls attstatskontoret fått regeringens uppdrag att utreda behovet avöversättnings-tjänster samt föreslå hur denna verksamhet bör organiseras inomstatsförvaltningen. Utskottet tillstyrker denbegärda medelsanvisningen. Tvåspråkigpersonal inom offentlig förvaltning m. m. I motion 1499 av m.fl. (s)behandlas frågan om tvåspråkighet hos myndigheter och andra samhällsorgan.Motionärerna framhåller vikten av att invandrare kan kommunicera pä sitt egetspråk i AU 1980/81:22 16 sinakontakter med samhällets organ. En aldrig så väl utbyggd tolkservice kan inteersätta en direkt kontakt två människor emellan. Motionärerna betonar att detär viktigt att invandrarnas möjligheter till personlig service hos ohkasamhällsinstanser i möjligaste mån tas fill vara. Det bör till en del kunna skegenom effektivare samordning och användning av de resurser som redan finns. Idetta syfte begär motionärerna att man skall kartlägga i vilken omfattning deti dag finns tvåspråkig personal hos myndigheterna. Detta arbete skall innefattainte bara tvåspråkighetens omfattning utan också hur de nuvarande resursernaanvänds och vilka samordningsmöjligheter som finns. Det framhålls att det ärviktigt att undersökningen görs i samarbete med de fackliga organisationerna. Imotionen behandlas också frågan vilket meritvärde tvåspråkighet skall tillmätasvid tillsättning av vissa tjänster inom statsförvaltningen. Motionärernapåpekar att det inom vissa arbetsområden där kontakter med invandrare ärvanliga är särskilt värdefullt med tvåspråkig personal. Som exempel nämnspolisen, domstolarna, arbetsförmedlingen och försäkringskassorna. För attstimulera rekryteringen av tvåspråkiga till sådana tjänster föreslårmotionärerna att kunskaper i flera språk skall räknas som särskild merit vidtjänstetillsättning. En sådan ordning skulle bl. a. ge ökad status åttvåspråkighet vilket i sin tur skulle vara av stor betydelse för invandrarbarnensoch invandramngdomens självkänsla och identitet. Utskottetvill inledningsvis påminna om att det i riktlinjerna för den svenska invandrar-och minoritetspolitiken har fastslagits att samhället skall sträva efter att geinvandrarna samhällsservice på deras eget språk. Genom samhällsinsatser skallinvandrarna ges reella fömtsättningar att bibehålla det egna språket. De skallockså ha möjlighet att själva välja i vilken grad de vill behålla och utvecklasin urspmngliga kulturella och språkliga identitet. Detta har tagit sig uttrycki förordningen (1976: 310) om åtgärder för invandrare i vilken det anges attinvandrares och språkliga minoriteters behov av samhällsservice inom ramen förtillgängliga resurser skall beaktas vid planering av myndigheternas verksamhet. Antaletspråkgmpper bland invandrarna i är betydande. Det heltdominerande invandrarspråket är finska. De invandrare som är i behov avsamhällsservice pä sitt modersmål kan få detta dels genom tolk, dels genom attpersonalen behärskar invandrarens språk. Till frågan om tolkar återkommerutskottet i ett kommande avsnitt. När det gäller samhällsservice på invandrarenseget språk kan inledningsvis konstateras att någon lagstadgad rätt förinvandrare eller minoritet att erhålla sådan service inte finns. På skolansområde har dock invandrarbarn under vissa fömtsättningar rätt att fåundervisning av lärare som behärskar hemspråket. Sådan undervisning ges på ett50-tal språk. I avtalet mellan de nordiska länderna om kulturellt samarbete avår 1971 finns också ett visst stöd för tvåspråkig service i skolan. Frågan om en nordiskspråkkonvention, som har diskuterats sedan AU1980/81:22 17 mitten av , håller på att slutföras.Konventionen går ut på att nordiska medborgare skall ha rätt att utan särskildkostnad använda sitt eget språk vid hänvändelse till myndighet eller annatoffentligt organ i , förutsatt att den sökande har svårt att användamyndighetens språk. Enligt nuvarande planer skall konventionen ratificeras inomkort. Frågan om service på det egna språket skall ocksåbehandlas av invandrarpolitiska kommittén. Utredningen har till uppgift attbl. a. klara ut frågan om samhällets möjligheter på att erbjudaspråkliga minoriteter i utbildning, vård och service pä deras språk. har ofta återkommit till kravet attinvandrarna i största möjliga utsträckning bör fä service på sitt eget språk.Särskilt har framhållits vikten av tvåspråkig personal inom områdenabarnomsorg samt hälso-och sjukvård. Verket har bl. a. liksom motionärernaföreslagit att en inventering skall göras av tillgäng på tvåspråkig personalmed syfte att tillvarata deras språkliga och kulturella kompetens samt atttvåspråkighet skall utgöra en merit vid tjänstetillsättningar. Senast harverket i en skrivelse till med förslagtill åtgärder för invandrarungdomarna pekat pä vikten av tvåspråkighet inomutbildning och arbetsliv. a. framhålls att kunskap i invandrarspråk börvara en merit för tillträde till olika utbildningar. Det är också viktigt attkunskap i invandrarspråk betraktas som en värdefull merit vid rekrytering avpersonal inom offentlig service. Dessutom sägs att den tvåspråkiga personalsom redan finns genom fortbildning bör kunna utnyttjas bättre pä sina arbetsplatser.Invandrarverket har också gjort en försöksinventering av tvåspråkighetensomfattning i två kommuner och ett landsting. Därvid framkom att det endast påskolans område finns tvåspråkiga anställda i nägon större omfattning.Resultatet av inventeringen kommer att tillställas regeringen. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har inomhögskoleområdet tagit initiativ till ett projekt om invandrarna i den högreutbildningen. Avsikten med detta projekt är bl. a. att skapa förutsättningarför att öka rekryteringen av tvåspråkiga personer till högskoleutbildning,speciellt till utbildningar för yrkesområden där det föreligger särskilda behovav tvåspråkiga yrkesutövare. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av attsamhällsservice till invandrare kan ges direkt på invandrarens eget språk. 1många fall, t. ex. vid psykisk vård och rådgivning, är detta helt nödvändigt omvården skall bli meningsfull. Det är dock mindre vanligt att tvåspråkigatjänster inrättas. Tillgången på tvåspråkig personal svarar inte heller motbehoven, och kunskap i flera språk är vanligen inte någon betydelsefull meritvid tjänstetillsättningar. Som ovan redovisats har invandrarverket tagit olikainitiativ som syftar till att förbättra den tvåspråkiga servicen. Verket harsålunda hos regeringen aktualiserat förslag som ligger i linje med motionärernasom inventering av tillgängen pä flerspråkig personal och meritvärdering avtvåspråkighet vid tjänstefillsättningar. AU 1980/81:22 18 skalaav tillgängen pä tvåspråkiga tjänstemän har som nämnts på försök genomförts avinvandrarverket. Försöket skall redovisas förarbetsmarknadsdepartementet. Utskottethar samma grundläggande synsätt som motionärerna. Del är önskvärt att man tartill vara den språkliga kompetensen hos anställda och pä olika sätt bl. a. isamband med rekryteringar ser till att befattningar, där kunskaper på olikaspråk är betydelsefulla, i möjligaste män besätts med innehavare med sädanakunskaper. Som utskottet ser det är det närmast en självklarhet att relevantaspråkkunskaper i sådana sammanhang skall betraktas som en merit. Utvecklingenmot en ökad tvåspråkighet hos offentliga organ måste föras vidare, och detgäller därvid att inte minst ta vara pä den resurs invandrarna själva utgör.Med hänsyn till att de frågor motionärerna tagit upp redan är aktuella iregeringens kansli synes det inte erforderligt med någon åtgärd från riksdagenssida på grund av motionen. Utskottet förutsätter sålunda att arbetet drivsvidare och att resultaten i lämpligt sammanhang redovisas för . I syfte att förbättra tolkarnas arbets- ochlöneförhållanden föreslär m.fl. (m) i motion 1859 dels attdet i förvaltningslagens 9§ skall föreskrivas att myndighet vid behov av tolk iförsta hand skall använda en av kommerskollegium godkänd tolk, dels att enenhetlig tolktaxa bör tillämpas av statliga och kommunala myndigheter. Dennuvarande tolkutbildningen bedrivs dels av studieförbund och folkhögskolor förutbildning av kontakttolkar, dels vid universiteten för mer kvalificeradutbildning. Utbildningen av kontakttolkar omfattar sammanlagt inomtvå av fern huvudområden. Högst 1800 personer avses bli utbildade varje är.Statsbidrag utgår enligt en särskild förordning (1977:461). Utbildningen viduniversiteten syftar till att utbilda tolkar för kvalificeradetolkningsuppdrag. Kommerskollegiumär den sttitliga myndighet som prövar tolkarnas yrkesfärdighet och lämplighet.Verksamheten regleras i tolkförordningen (1975:590). Den som klarar kollegietsprov blir godkänd tolk (skyddad benämning). Proven visar om tolken när upp god minimistandard. Godkända tolkar som har stor erfarenhet av tolkning inomrättsväsendet resp. hälso- och sjukvärden kan efter särskilda kvalificeradeprov få bevis pä att de har speciell kompetens som rättstolkar resp.sjukvårdstolkar. Det finns drygt 600 godkända tolkar. Av dessa är omkring100 rätts- eller sjukvårdstolkar. I9§ förvaltningslagen (1971:290) stadgas att när en myndighet har att göra mednågon som inte behärskar svenska språket eller är allvarligt hörsel- ellertalskadad bör vid behov tolk anlitas. AU1980/81:22 19 förvaltningsprocesslagen finns också särskildabestämmelser om anlitande av tolk. (Ju 1978:09)arbetar med en översyn av förvaltningslagen. Därvid kommer ocksålagens 9§ att behandlas. Ett förslag kan väntas . Medhänvisning därtill är utskottet inte berett att gä närmare in på den avmotionärerna föreslagna lagändringen. Motionsyrkandet därom avstyrks alltså. När det gäller tolkarnas arvoden är dessa fastställdagenom centrala överenskommelser. Det gäller dels för tolkar inom rättsväsendet,dels för tolkar som förmedlas av kommunala tolkförmedlingar till olikasamhällsorgan. I båda fallen är taxan för godkända tolkar högre än för andratolkar. Utskottet är inte berett förorda att skall göra någotuttalande som får betydelse för ersättningens nivä när det gäller tolkning.Sådana ersättningsfrågor avgörs som ovan framgår i annan ordning. Motionenavstyrks alltså även pä den punkten. antog är 1972 lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare (svenskundervisningslagen). Lagen ålägger arbetsgivare attbereda varje utländsk arbetstagare som saknar kunskaper i svenska språketledighet under högst för att delta i svenskundervisning medsamhällsorientering. Arbetsgivaren skall betala arbetstagaren lön understudietiden, även om undervisningen äger rum utanför ordinarie arbetstid. Lagenhar reviderats och har därvid fått ett utsträckttillämpningsområde. I motion 1063 av m. fl. (vpk) föreslås ettstort antal ändringar av svenskundervisningslagen. Motionärerna vill bl. a.att antalet studietimmar skall utökas till 340 och att lagen också skallomfatta invandrare som inte har anställning, i första hand ungdomar ochhemarbetande kvinnor. Finansieringen av undervisningen föreslås bli ordnadgenom kollektiva avgifter som läggs pä företagen. har som tidigare nämnts till uppgift att seöver samtliga former av svenskundervisning för vuxna invandrare och utredafrågan om åtgärder för att ge grundläggande kunskaper i svenska språket ochsvenskt samhälls- och arbetsliv för vuxna invandrare i . Dä kommitténavser att presentera resultatet av sitt arbete senare i är anser utskottet attdet saknas skäl till att nu behandla de i motionen upptagna frågorna. 1. att med bifall tillpropositionens förslag till för /82anvisar elt förslagsanslag av . AU1980/81:22 20 2. beträffanderepresentation för invandrarnas religiösa organisa tioner i de till invandrarverket knutna referensgrupperna attriksdagen avslår motion 1980/81: 1420 yrkande 2, 3. att medbifall till propositionens förslag fill Åtgärder för flyktingar för /82 anvisar ett förslagsanslag av 4. beträffandeomfördelning av medel till förmån för stiftelsen attriksdagen avslår motion 1980/81:1838, 5. att riksdagenmed bifaill till propositionens förslag samt med avslag på motionerna1980/81:1064 och 1980/81: 1067 till Åtgärder för invandrarna för budgetåret1981/82 anvisar ett reservafionsanslag av , 6. beträffandeöversyn av reglerna för verksamhetsbidrag till in-vandrantas organisationer attriksdagen avslår motion 1980/81:1420 yrkande 1, 7. beträffande ettsocialt stödprojekt bland invandrarungdomar att avslår motion1980/81:1108, 8. beträffandeen informationsskrift om företagsetablering på de vanligaste invandrarspråken attriksdagen avslår motion 1980/81:617, 9. att medbifall till proposifionens förslag till Översätt ningsservice för /82 anvisar ett förslagsanslag av , 10. beträffande åtgärder föratt öka tillgången på tvåspråkig perso nal hos offentliga organ m.m. attriksdagen avslår mofion 1980/81:1499, 11. beträffande användningenav tolkar och ersättningen till dessa att avslår motion 1980/81: 1859, 12. beträffande ändringar ilagen om svenskundervisning m. m. att avslår motion 1980/81:1063. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), () ochGörel (). AU1980/81:22 21 Åtgärder för att öka tillgången på tvåspråkig personal hosoffentliga organ m. m. (mom. 10) , ,, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 18 som börjar "Utskottet har" och slutar "förriksdagen" bort ha följande lydelse: Utskottet har samma grundläggande synsätt sommotionärerna. Det är önskvärt att man tar till vara den språkliga kompetensenhos anställda. För att effektivare kunna utnyttja den kompelens som finns blanddem bör man fullfölja den förberedande inventering som gjorts avinvandrarverket med en gmndligare kartläggning av det slag som föreslås i densocialdemokrafiska motionen. Man bör således undersöka hur mänga tvåspråkigaanställda som finns hos de statliga myndigheterna och hur myndigheterna använderden språkliga resurs dessa anställda representerar. Den föreslagna kartläggningen bör genomföras utandröjsmål. Därmed får man en uppfattning om vilka ytterligare insatser sombehövs för att driva pä utvecklingen mot en ökad tvåspråkighet inom deoffentliga organen. I det fortsatta arbetet måste ingå att öka tillgången påtvåspråkig personal i de grenar av den offentliga verksamheten där man haråterkommande kontakter med invandrare. En av de åtgärder som ligger nära tillhands att vidta är att räkna tvåspråkighet som särskild merit vid tjänstetillsättningar.Regeringen bör som ett första steg mot en sådan ordning ta upp överläggningar iämnet med de statsanställdas organisationer. Vad nu sagts om meritvärdering av tvåspråkighet harbetydelse inte bara vid tillsättning av statliga befattningar utan i lika höggrad vid rekrytering av kommun- och landstingsanställd personal som i sittarbete kommer i kontakt med invandrare. Regeringen bör sålunda även ta uppöverläggningar i meritvärderingsfrägan med företrädare för kommun- och landstingsförbundenoch de kommunalanställdas organisationer. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört medanledning av motion 1499. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande åtgärder för attöka tillgången på tvåspråkig personal hos offentliga organ m.m. attriksdagen med bifall till motion 1980/81: 1499 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. AU 1980/81:22 22 LahjaExner (s) anför: Invandrartidningenhar en vikfig funktion att fylla när det gäller att ge information fillinvandrare. Den i särklass mest lästa och uppskattade avdelningen i tidningenär frågespalten, som baseras på läsarnas brev. Eftersom arbetet med att besvarabreven har en avgörande betydelse för tidningens läsvärde och framgång är detav största vikt att denna verksamhet bevaras och utvecklas. Det är myckettveksamt om detta kan ske inom ramen för propositionens förslag. Om det visarsig nödvändigt bör regeringen därför lägga fram ett nytt förslag omytterligare resurser till tidningen.