bet · G401CU2 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:2 'r-w' ..:.'.,... .,'.." i'''. om ändring av benämningen till Dalarnaslän I motion 1979/80:1505 ay.BjörnKörlof m.fl. (tn, c, fp), hei)iställs.,att hos regeringen begär att benämningen ändras till . ,.;. ; ,.-. . .. -...-, . ,,-, Utskottet beslöt den 5.;februari ,,1980 anmodariksaritikvarieämbetet, statens lantmäteriverk och,i: alt yttra sig över motionen. ,,:,.;,. Utskottet beslöt bereda kulturutskottettillfälle att yttra sig över motionen jämte inkomna remissyttranden. Samtligayttranden bifogas detta betänkande som bilaga. Utskottet behandlade (CU1977/78:25) en motion med samma yrkande som det nu föreliggande. Därvid ansågutskottet - i likhet med kulturutskottet som yttrade sig även över 1978 årsmotion - att det låg ett betydande kulturellt värde i att länsnamnen bibehålls.Inte minst viktigt ansåg civilutskottet det vara att ett namn med så unikhistoria som benämningen fick leva kvar som länsbeteckning. Civilutskottetanförde att en namnändring inte borde genomföras utan att önskemål däromomfattades av en bred opinion med lokal förankring. Den av ett enigtcivilutskott avstyrkta motionen avslogs av . Som kulturutskottet konstaterar har alla de myndighetersom avgivit yttrande till civilutskottet avstyrkt den nu föreliggande motionen.Vad som anförts i motionen har inte gett kulturutskottet anledning att ändrauppfattning i frågan. Inteheller civilutskottet finner anledning att frångå sitt tidigare ställningstagandei frågan. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet att riksdagenavslår motion 1979/80:1505. På civilutskottets vägnar . 1980/81. CU198Ö/81:i ' 2 Närvarande: . (), Per (), RolfDahlberg (m), (), (), (), (). (), (), Berfil (), (), (), i (c), () och (ifp).' ' '''";" '' '"'" (), Berfil () och'i ' (c) anser att utskottets yttråhde ochhemställan bort lyda: ' Som anförs i motionen torde namnet ha väsentligtstörre spridning och genomslagskraft än benämningen . 'Sålundahar alla de stora folkrörelserna, turistreklamföretag, militärförbarid,massmedia, m.fl. namnet ingående i namnet medan beteckningenKopparbergs län huvudsakligen ingår i verksamheter knutiia till statligainstitutioner av typen' länsarbetsnämnd och länsbostadsnämnd samt iverksamheter med anknytning till . framhåller i sitt remissyttrande det faktumatt både i tal och skrift är det helt dominerande begreppet även närman syftar på länet. Styrelsen fäster stor vikt vid detta förhållande. Enligt utskottets mening är det av stor betydelse att denspridning som namnet har både inom landet och internationellt ävenkommer till uttryck genom att beteckningen används som namn på länet. Dessutombör erinras om att landskapsbegreppet är mycket äldre än länsbegreppet somtillkom främst i administrativt syfte . Namnet harsåledes inte i nämnvärd utsträckning slagit igenom som länsnamn under ca 300år. Mot bakgrund av de båda benämningarnas olika utbredning och användning är,som motionärerna anför, tiden nu kommen att göra landskap och län till en enhetsom till namnet har samma ursprung som landskapsbeteckningen - en beteckningsom visat sig livskraftig och som ofta kommit till uttryck genom namngivningenav olika verksamheter som bedrivs i . Tanken på ett namnbyte stöds ävenav reservanter i styrelse. Det av utskottet förordade namnbytet bör ske under enövergångstid och i former så att den offentliga verksamhet som användernamnet åsamkas så små extra kostnader som möjligt. Det bör ankommapå regeringen att besluta om de närmare åtgärder som erfordras i sammanhanget. Medhänvisning till det ovan anförda hemställs att med bifall till motion1979/80:1505 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. CU1980/81:2 3 yttrande 1980/81:1 y över motion om ändring av benämningen tillDalarnas län Genom beslut harcivilutskottet berett kulturutskottet tillfälle alt yttra sig över motion1979/80:1505 om ändring av benämningen till . Kulturutskottetvill med anledning härav anföra följande. Utskottet har tidigare i yttrande till civilulskottetavstyrkt en motion med samma yrkande som det som föreligger (KrU1977/78:2y). Utskottet framhöll därvid som sin uppfattning att det ligger ettbetydande kulturellt värde i ett bibehållande av gamla namn på orter ochområden, däribland länen. Namnen är en del av vårt kulturarv som det ärangeläget alt slå vakt om. Utskottet ansåg att en namnändring inle börgenomföras utan ingående överväganden och inte ulan att önskemålet om enändring bärs upp av en bred opinion med lokal förankring och därjämte, kan gesen stark saklig, motivering. Dessa synpunkter ansåg utskottet särskilt.viktigai fråga om ett namn med en så kulturhistorisk klang som . Den nu föreliggande motionen har med utförligamotiveringar avstyrkts av alla de myndigheter som avgivit yttranden tillcivilutskottet i ärendet. Vad som anförts i motionen har inte gett kulturutskottetanledning att ändra uppfattning i fråga om den föreslagna namnändringen.Utskottet föreslår därför att civilutskottet avstyrker motion 1979/80:1505. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), ()! (), (), (), AnnaEliasson (c), i Kumla (s), (),,StinaEliasson (c) och (). 1' 1980/81. CU1980/81:2 4 Remissyttranden över motion 1979/80:1505RIKSANTIKVARIEÄMBETET Såsom motionären framhåller harnamnen på de svenska landskapen urgammal hävd, och de är fortfarande i regelväl kända av allmänheten, ehuru ofta vissa oklarheter kan råda i områden, därsmärre skillnader mellan landskaps- och länsgränser förekommer. Landskapsnamnensom sådana är därför väl värda att bevara, och de torde inte heller - bortsettfrån nämnda, smärre oklarheter - ge anledning till missförstånd eller varahotade av utplåning. Landskapsnamnen grundar sig på en successivt framvuxenindelning, som till sitt ursprung sannolikt ligger före den svenskanationalstatens uppkomst. De har däremot aldrig varit principiellt relateradetill länsindelningen. Denna tillkom i sina huvuddelar under förra delen av1600-talet men hade föregåtts bl a av de medeltida slottslänen, som kunde varaväxlande till både namn och utsträckning och hade förvaltningsmässiga ochfiskaliska uppgifter. Länens namn har också utformats enligt växlandeprinciper. En grupp av länsnamn är utformade på i princip samma sättsom de äldre slottslänen, dvs. namngivnaefterett befäst slott (typ ,, , och ). En annan grupp har namngivitsefter residensstäderna (typ , , , , Kristianstadoch ), vilka också i flera fall har befästa slott. En tredje grupp harnamn efter de ingående landskapen och kan i vissa fall helt eller nästan heltsammanfalla med dessa (typ , , , ochVärmland), medan de i andra fall avviker väsentligt från landskapens utbredning(typ , och ). De tre nordligaste länen harnamngivits efter äldre landsdelsbenämningar, som i äldre tid kan ha haftväxlande betydelse och av vilka ett nu också uppfattas som ett landskapsnamn(). Mot denna bakgrund framstår namnet somhelt unikt bland våra länsnamn. Det är nämligen namngivet efter en äldrebergshanterings- och industriort, som är belägen i länets residensstad. Stadenoch länet kan ses som ett bebyggelsehistoriskt respektive administrativt utslagav Falu alltsedan medeltiden utomordentligt stora industrihistoriskaoch statsfinansiella betydelse. I inget annat landskap har järn- ochkopparhantering varit direkt bebyggelseskapande på samma sätt som i Dalarna.Gruvan var också en förutsättning för landets yttre politikoch är därför av nationell betydelse. Namnet är visserligen också socken- ochförsamlingsnamn och löper därför knappast isk att försvinna, om länsnamnetändras. Bergets unika historiska roll motiverar dock ur CU 1980/81:2 5 kulturhistorisksynpunkt, att länet också för framtiden behåller det namn, som det buritalltsedan sin tillkomst . NamnetDalarna har som mofionären framhåller stark hävd i iokah bruk och folkligtradition. Det kommer därför med all sannolikhet för framtiden att liksom nubrukas i skilda sammanhang, och någon risk för bristande eller felaktigidentifiering torde inte föreligga. En likriktning av läns- och landskapsnamnenskulle däremot innebära, att även landskapet går förlusfigt ett synligt uttryckför ett i dess historia utomordentligt viktigt skede. () har inhämtat yttrande frånortnamnsarkivet i (OAU). OAUs yttrande bifogas. För egen del får LMVanföra följande. Landskapoch län är, som berörs i OAUs yttrande, skilda begrepp med olika användning ochsyfte. En majoritet av länsnamnen bygger på annan grund än landskapsnamnen. Attläns- och landskapsnamnen i stor utsträckning inte stämmer överens torde iallmänhet inte innebära några olägenheter. Landskapsnamnen är, som motionärernapåpekar, oavsett länsindelningen och länsnamnen väl förankrade hos allmänheten,vilket kommer till synes i uttryck som smålänning, dalkarl, östgöte och skåningsamt i namn som , , ochDala-Demokraten. har i likhet med namnet gammal hävd som namn på länetrespektive landskapet. Allmänt vedertagna namn som har kulturhistorisktintresse, vilket måste anses vara fallet med , bör i enlighetmed tillämpade principer för ett ändamålsenligt ortnamnsskick inte ändras utanstarka skäl. Det kan tilläggas ätt en ändring också innebär en del olägenheterav rent praktisk art, som inte är avgörande men heller inte bör förbises, t exändringar på de allmänna kartorna. Iförevarande fall har tillräckliga skäl för ändring inte anförts i motionenenligt LMVs uppfattning. LMV får därför avstyrka bifall till motionen. Omriksdagen inte skulle finna skäl att avslå motionen bör frågan hanteras så attden utreds och därefter läggs fram för ställningstagande. LMV är berett att somortnamnsmyndighet utföra ett sådant utredningsuppdrag. ' Riksdagsmotion 1979/80:1505 med hemställan attriksdagen hos regeringen skall begära att namnet ändras tillDalarnas län haråv CU1980/81:2 6 civilutskottet remitterats till lantmäteriverket föryttrande. har remitterat frågan fill ortnamnsarkivet iUppsala. Arkivet får i ärendet anföra följande. Motionenanger som skäl för förslaget att namnet har större spridning ochgenomslagskraft än länets nuvarande namn, att det nuvarande namnet på länet utgör en källa tillmissförstånd i olika sammanhang, .., att folkrörelserna, turistreklam, militärförband,massmedieverksamhet, flygplats, industriutställning etc har namnet Dalarnaingående i namnet på den verksamhet det gäller, att namnetKopparbergs län framstår som en anomali, och att tiden torde vara kommen att göra landskap och län begrepps-mässig enhet. Delvis i polemik moicivilutsköttets betänkande 1977/78:25 med anledning av motionen 1977/78:850 avsamme huvudmofionär och med samma yrkande framhålls vidare bl a att landskapsnamnet har ett saiinolikt större kulturelltvärde än nuvarande länsbenämning, attDalarna är den äldre benämningen, att redan från 1300-tälet även avsett området frånBy till samt Västerbergslagen, att namnet inte här samrna hävd och intenyttjats av invånarna lika mycket som , att det synes tveksamt om namnet skulle ha enunik historia som länsnamn och att namnet bör förbehållas den kultur och denverksamhet som är förknippad med Kopparberget i . Landskapet är ett bebyggelsehistorisktrgeografisktbegrepp medan länet är ett kameralt-administrativt begrepp: Att "göra landskap och län till en begreppsmässig enhet" är varken möjligt eller önskvärt. Det kan då anses fördelaktigt att de båda begreppen har olika, beteckningar, vilket bidrar till att undvika missförstånd. Namnet har äldst avsett landet kring Siljan ochÖster- och . Detta framgår bl a av namn som Darlkarlsbo i StoraTuna, och , namn som inte är meningsfulla pådalkarlarnas eget område. Än avser man i t ex Svärdsjöbygden med"dalsocknarna" socknarna kring Siljan och . komdet kamerala begreppet hundare att omfatta i stort sett det nuvarandelandskapet (utom , och finnmark) samt bergslag.Inom detta område var Dalalagen gällande. Namnet Kopparberget är känt från1288, i olika böjningsformer av den latinska översättningen mönscupri, från detta år i både svensk och latinsk form. CU1980/81:2 7 syftande på koppargruvan vid . Då länet organiserades1647 blomstrade gruvbrytningen, varför det var naturligt att förläggaresidenset hit och ge länet namn efter rikets största industriort. Frågan om landskapsnamnet eller länsnamnet har det störstakulturella värdet är föga meningsfull. har sitt administrativa centrum vidKopparberget, och namnet är såtillvida mera sakligt mofiverat än namn somSkaraborgs län med säte i och med säte i . En huvudtanke i motionen synes vara att landskapsnamnetanvänt som länsnamn skulle kunna utnyttjas kommersiellt inom bl a industri ochturism. De flesta landskapsnamnen stöttas inte av likalydande länsnamn, men dettorde inte ha gjorts gällande att turism eller övrigt näringsliv i t ex ,, , eller på skulle hämmas av detta. Som konstateras i motionen är landskapsnamnet mera sprittoch känt än länsnamnet. Om länets namn ändrades enligt motionen, skulle namnetKopparberget leva kvar enbart i den kyrkliga enheten och i det privata industriföretaget ,som lokalt kallas "Bergslaget" och internationellt "Stora".En sådan utveckling ligger inte i linje med de i annat sammanhang uttaladesträvandena att slå vakt om ortnamnens kulturhistoriska värde. i avstyrker förslaget att ändranamnet till . I dettaärende har den rådgivande nämnden hörts. Arkivetanhåller att få del av beslut i ärendet. i harav civilutskott genom remiss anmodats avge yttrande över motionen1979/80:1505 om ändring av namnet till . har för yttrande för sin del remitteratärendet till , AB, turistservice AB,, och . (Dessayttranden har inte bifogats remissyttrande.) Namnen på landskap i har urgammal hävd. Dock harde geografiska områden som ingått i begreppen varit oklara. (fornsv.Dalar, i ) har ursprungligen betecknat de områden som genomflutits avDalälven och speciellt då Väster- och Österdalälvarna. Uppgifterna om detmedeltida omfattning är oklara men landskapet omfattade troligenfrämst socknarna kring de båda älvarnas dalgångar, möjligen också socknarna längsälven söder om älvmötet. Först efter 1644, då de norska CU1980/81:2 8 områdena och ockuperades, har landskapet kommitatt omfatta det område som kallas . liksom övrigalandskapsnamn i betecknar kulturbygder och har sin tradition i tidigmedeltid. De hör i vissa fall förmodligen ihop med en äldre administrativindelning kopplad bl. a. till de olika s. k. landskapslagarna, t. ex. Upplandoch . Landskapens geografiska omfattning har dock inte allfid varitdensamma. Genom kungligt brev 1647 bildades , som komatt benämnas hövdingadöme. Det nya länet kom att omfattaNäsgårds län, , Säters län. Öster , Wäster och WästerBergslagen (, fill vilken räknades , kom att ingå i ÖsterDalarne). Hövdingadömet, eller "storlänet", bestod således av sexdelområden. Länsgränserna har förändrats ,sålunda fillhör nu norra delen av finnmark, ,och delar av finnmark, . Dessa delar ingårdock i landskapet. Det är viktigt, inte minst ur kulturhistorisk synpunkt,att skilja mellan det uråldriga landskapsbegreppet och det förhållandevismoderna länsbegreppet som tillskapades i vår historia då svenskbyråkrati organiserades - den svenska stormaktsfiden. Landskapen fick ofta naturbetonade gränser som höll sammankulturbygder med specifika särdrag. Skogs- och bergområdet mellanVästerdalälven och är ett sådant gränsland, liksom skogarna öster omOrsasjön-Siljan och i sydost. Länet däremot skapades för den statligaadministrationen i stormaktstidens "storsverige" men har genom sinmer än 300-åriga tillvaro kommit att bli en väsentlig del i det modernaSveriges kulturhistoria. Det anförda utesluter inte att namnet på landskapetoch länet sammanfaller. Så är fallet i frågan om bl. När detgäller är överensstämmelsen visserligen inte fullständig menavvikelserna är så små att de inte rimligen kan tillmätas någon betydelse idetta sammanhang. Ett av de skäl som kan tala för el t bifall till motionenär att ofta på något sätt sammanblandas med i Ljusnarsbergskommun i län. Ett skäl som väger tyngre iir naturligtvis att ärdet helt dominerande begreppet. Det råder ingen tvekan om att detta gällerockså som beteckning på det område som motsvarar länet. Denna användning avbegreppet är inte heller förbehållen osakkunniga personer. Så snart en formellprecisering inte är ofrånkomlig och ett krav på "myndighetsspråk"därmed kan undvaras används regelmässigt beteckningen . Belysande är t.ex. att de allra flesta organisationer (ideella, ekonomiska, fackliga ellerpolitiska, bransch- eller yrkesorganisationer) som har länet somverksamhetsområde använder ordet . CU 1980/81:2 9 företag(, , , , Radio ). Man talar om t.ex. södra , flera tidningar innehåller ordformen , riksdagsmän angeskomma från (trots att de är valda för länet) eller sitta på"Dala-bänken" etc. synes ingå, förutom i benämningen på , endast inamnet på statliga institutioner av typen länsarbetsnämnd och i subjekt knutnatill landsting eller kommuner, t ex läns utvecklingsfond. Även detav och kommunerna ägda bolaget för kollektivtrafiken i länet avsesemellertid innehålla ordet . Huruvidaman vid en avvägning mellan de olika synpunkter som kan läggas på frågan omlänets namn bör låta det faktiska språkbruket eller historiska skäl varaavgörande kan vara föremål fördelade meningar. vill för sin delfästa mycket stor vikt vid det faktum att är det i både tal och skrifthelt dominerande begreppet även när man syftar på länet. Det är också det endabegrepp som används vid marknadsföring av länet inom och i utlandet. Länsstyrelsenfinner trots allt ej att skälen överväger för det namnbyte som föreslås imotionen. Besluti detta ärende har fattats av styrelsen. I beslutet deltog landshövding jämte ledamöterna ochAnna-Lena . LedamöternaTure Byttner, och var skiljakfiga beträffandeförslaget att avstyrka namnbyte. slutliga handläggningen deltog även länsråd , förste länsassessorStig Holback och länsantikvarie , föredragande.