bet · G401UbU12 · 1980-12-31 00:00:00 — Inom ramen för denna resursskall man lokalt kunna göra särskilda undervisningsinsatser. En besparing meddenna utformning begränsas enligt propositionen därför till ca 179 milj. kr.per år. Den frigjorda timplanetiden bör enligt propositionenläggas ut som elevtimmar på schemat och förslagsvis rubriceras specialarbete.Den bör kunna läggas ut som sammanhängande pass. UbU1980/81:12 II av gymnasieskolans timplaner möjligt för skolledningen atti viss utsträckning förlägga koncentrationsdagar, skrivningar m.m. till denfrigjorda tiden. Därigenom anses den reella minskningen i antalettraditionella lektioner för eleverna bli betydligt . avser att senare föreslå regeringen att förelägga enproposition med förslag till nya timplaner att träda i kraft tidigast fr. o. m.hösten 1982. Föredraganden avser också att föreslå regeringen att SÖ får iuppdrag att genomföra motsvarande timplaneförändringar för specialkurser. Idetta sammanhang anmäls att initiativ kommer att tas till en översynav statsbidraget till gymnasieskolan. I motionerna 1980/81: 72 (yrkandena 8 och 9) och 1980/81:104 (yrkande I e i denna del) yrkas avslag på regeringens förslag tillriktlinjer för timplaneförändringar i gymnasieskolan. Enligt den förstnämndamotionen bör föreslagen genomsnittlig minskning av antalet lärarleddalektioner i gymnasieskolan inte genomföras, eftersom den innebär ettbetydande ingrepp i gymnasieskolans timplaner. Minskningen av lektionsantaletanses komma att bli större för ämnena på de tre- och fyraåriga linjerna än inomyrkesutbildningen pä de yrkesinriktade studievägarna. Detta innebär, sägermotionärerna, en betydande försämring av gymnasieskolans möjligheter att geeleverna den bildning och omvärldsorientering som är en av dess huvuduppgifter.Andra besparingsförslag förs fram. t. ex. åtgärder för att motverkadubbelutbildning och för att fylla vakanta utbildningsplatser samt punktvisrevision av statsbidrag till driften av gymnasieskolor. Motionärerna anser attden mest ändamålsenliga åtgärden för att skapa en mer rationell organisation avutbildningen pä gymnasial nivå är att åstadkomma en närmare samverkan mellangymnasieskolan och motsvarande utbildning inom vuxenutbildning.Pågående utredningsarbete om en ökad samverkan mellan i första handgymnasieskola och vuxenutbildning bör därför påskyndas. Utskottet vill med anledning av propositionen i denna deloch motionsyrkandena anföra följande. Av den i propositionen förordade genomsnittligaminskningen av antalet undervisningstimmar i gymnasieskolan (304 milj.kr.) avses fyra tiondelar (125 milj. återgå som en förstärkningsresurs förlärarhandledning vid specialarbete. Nettominskningen av den lärarleddaundervisningen förutsätts således bli i genomsnitt . Denna minskning kanuppvägas något genom propositionens förslag om en friare användning avnuvarande resurser för grupptimmar, timme till förfogande och olikastödinsatser samt genom förläggning av skrivningar och för skolans elevergemensamma aktiviteter m. m. till den frigjorda tiden. Enligt utskottets mening bör föreslagen minskning avantalet undervisningstimmar i gymnasieskolan inte vara fastlåst till igenomsnitt . Regeringen bör pröva om åsyftad besparing kan åstadkommas ocksågenom andra åtgärder än vad som föreslagits i propositionen, t. ex. genom UbU1980/81:12 12 åtgärder föreslagna i motion 1980/81:72. Målsättningen förarbetet bör vara att man når en besparingseffekt som motsvarar i huvudsak detbelopp som anges i propositionen. Arbetet med timplanerna bör bedrivas ikontakt med gymnasieutredningen. I tilläggsdirektiv (Dir 1979:63) framhåller föredraganden att det är nödvändigt att tillgängligaresurer för gymnasial utbildning utnyttjas pä mest effektiva sätt. Utredningenfick därför i uppdrag att ta initiativ till en försöksverksamhet med fördjupadsamverkan när det gäller gymnasial utbildning mellan gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Utskottet anser i likhet med vad som anförs itilläggsdirektiven och i motion 1980/81:72 att det är angeläget att på ett merrationellt sätt utnyttja anvisade resurser för den gymnasiala utbildningen. Regeringen bör ta ytterligare initiativ till åtgärder somfrämjar ett bättre utnyttjande av resurserna på det gymnasiala stadiet.Riksdagen har anvisat medel till gymnasieskolan för att den skall kunna ta emotinte bara hela 16-årskullen utan även äldre sökande. Av utlagda elevplatserinom den grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan finns pä vissa studievägarplatser som inte tagits i anspråk innevarande läsår. En strävan bör vara attutnyttja gymnasieskolans resurser fullt ut. Enligt utskottets uppfattning kanrationaliseringsvinster göras om man visar återhållsamhet med samtidigtanordnande av samma gymnasieskolutbildningar såväl inom gymnasieskolan sominom vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Utskottet föreslår att beträffande riktlinjerför timplaneförändringar i gymnasieskolan och initiativ till åtgärder somfrämjar ett bättre utnyttjande av utbildningsresurserna på det gymnasialastadiet med anledning av proposition 1980/81:20 och motionerna 1980/81:72yrkandena 8 och 9 samt 1980/81:104 yrkande le i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utskottet tillstyrker förslaget ipropositionen om att statsbidraget för särskilda kostnader för industri och hantverk helt skall upphöra fr.o.m. den 1 juli 1981.För /81 har beräknats ett totalt medelsbehov för ifrågavarandeändamål om ca 26 milj. kr. Frågan om den framtidagrundutbildningen av lärare liksom fortbildning och vidareutbildning av demsamt frågan om forsknings- och utvecklingsarbetet rörande skolan bereds f. n.inom med anledning av dels lärarutbildningsutredningensbetänkande (SOU 1978:86) Lärare för skola i utveckling, delsskolforskningskommitténs betänkande (SOU 1980: 2) Skolforskning ochskolutveckling. UbU1980/81:12 13 I förevarande proposition föreslårregeringen att redan nu skall godkänna att den del av fortbildningenav lärare m.fl. som gäller personallagsutbildningen (PLAG) ochskolledarutbildningen (SLUG) skall omstruktureras i syfte att spara omkring 21milj. Personallagsutbildningen bör enligt propositionen fr. o.m. /81 förläggas till studiedagar och annan undervisningsfri tidi syfte att eliminera all vikariekostnad. Denna beräknas uppgå till 5 milj. kr.Vidare beräknas kostnaderna för resor och traktamenten minska med 1 milj. kr.Målen för personallagsutbildningen får dock inte åsidosättas. Okonventionellalösningar för att uppnå dem bör prövas. Skolledarutbildningen består av kursperioder, hemarbete dåarbetsav-lastning ordnas samt samhällsinriktad praktik. Föredragande statsrådetföreslår att kurstiden skall minskas frän 25 och att densamhällsinriktade praktiken om sammanlagt skall minskas betydligt ochförläggas så att vikariekostnader behöver utgå under endast fem dagar.Förslagen beräknas medföra en besparing om sammanlagt 12 milj. kr. Genom en höjd effektivitet inom skolledarutbildningen ochgenom samordning med personallagsutbildningen beräknas kostnaderna förskolledarutbildningen kunna minska med ytteriigare 3 milj. kr. I motion 1980/81:72 (yrkande 10) yrkas att skallavslå regeringens förslag om omstrukturering av personallags- ochskolledarutbild-ningarna. Motionärerna pekar pä att sparåtgärderna inriktats påde två fortbildningsprogram som skall förnya skolarbetet. De anser att om besparingarunder fortbildningsanslaget är nödvändiga borde olika fortbildningsändamålgranskats förutsättningslöst. De anser det oacceptabelt att minska densamhällsinriktade praktiken inom skolledarutbildningen dä ett av de mestväsentliga inslagen i SIA-reformen är att stärka sambandet mellan skolan ochsamhället. Motionärerna erinrar om att personallagsutbildningen frän börjanavsågs omfatta men minskats till hälften innan denstartade. Utbildningen är därt'ör enligt motionärernas mening extra känslig förytterligare nedskärningar. En besparing på 2 milj. kr. föreslås dock i motionen(yrkande 11).Denna besparing skalluppnås genom en bättre samordning mellan personallags-ochskolledarutbildningarna och göras inom ramen för både fortbildningsanslagetoch driftanslagen till och gymnasieskolan. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet attdel är nödvändigt att spara även beträffande personallags- ochskolledarutbildningarna. Det är i den nya situationen viktigt att man inteåsidosätter målen för de berörda utbildningarna. Beträffandepersonallagsutbildningen har inte föreslagits några begränsningar av dedirekta utbildningskostnaderna eller av de personalgrupper som deltar iutbildningen. Genom att utbildningen t. ex. förläggs till studiedagar och annanundervisningsfri tid och anordnas pä kursdeltagarnas hemorter eller näraliggandeorter skapas möjligheter UbU1980/81:12 14 för fler att delta i utbildningen. När det gällerskolledarutbildningen, som är en mycket kostnadskrävande utbildning, har docken viss minskning av kurstiden måst tillgripas, liksom en minskning avpraktiktiden. Utskottet anser att bör godkänna dessa och övrigaföreslagna omstruktureringar av personallags- och skolledarutbildningarna ochavslå yrkandena 10 och 11 i motion 1980/81:72. Övriga frågor rörande skolväsendet förläromedelsinformation (SIL), som startade sin verksamhet , hartill uppgift att samla och sprida information om läromedel, främja produktionav goda läromedel i ämnen där det är brist på lämpliga läromedel samt varacentral myndighet för rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade (RPH). Informationen om sådant material somläromedelsproducenterna begärt att få registrera hos SIL finansieras medavgifter frän producenterna. Med producentavgifterna finansieras också ' avövriga kostnader för SIL. Resterande kostnader för SIL. kostnaderna förinformation om invandrarläromedel, produktionsstödskostnaderna samt kostnadernaför verksamheten vid RPH bekostas genom anslag på statsbudgeten. 1 mofion 1980/81:72 (yrkande 12) yrkas att skallbesluta att hos regeringen anhålla om förslag till nytt system för finansieringav SIL:s verksamhet. Det nya förslaget skall innebära att nuvarande producentavgifterför registrering av läromedel ersätts med generella producentavgifterrelaterade till producenternas försäljning av läromedel till kommunerna.Inkomsterna från denna avgift skall täcka inte bara kostnaderna för läromedelsinformationen,med undantag av informationen om invandrarläromedel, utan ävenproduktionsstödet. med det nya finansieringssystemet bör också ettsystem för prisövervakning av läromedel införas (yrkande 13). Utredningen (U 1976:04) om läromedelsmarknaden har avgettsitt slutbetänkande (SOU 1980: 15) Läromedlen i skolan. Förslag om bl. a. denframtida läromedelsinformationen samt finansieringen av denna och administrationenav produktionsstödet övervägs f. n. inom . Med hänvisning till den pågående beredningen av olikaläromedelsfrägor föreslär utskottet att avslår motion 1980/81:72yrkandena 12 och 13. I motion 1980/81:72 anförs attbesparingarna i proposition 1980/81:20 huvudsakligen är inriktade påtransfereringarna till hushållen och kommunerna, medan förslag att begränsa denstatliga administrationen nästan helt saknas. I motionen föreslås att sparmålskall sättas upp inför kommande ställningstaganden till förslag (SOU 1980:5)från skoladministrativa kommittén, SAK (U 1978: 17) och förslag (SOU 1980:2)från skolforsknings- UbU1980/81:12 15 kommittén (U 1978:09). Besparingar i den statligaskoladministrationen bör enligt motionen kunna göras genom en minskning avkostnaderna för SÖ och länsskolnämnderna med sammanlagt 10 milj. kr. (yrkande14). Genom att, som skolforskningskommittén föreslagit, i större utsträckningän f. n. förankra forsknings- och utvecklingsarbetet i skolorna bör det enligtmotionärerna vara möjligt med en besparing under anslaget Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet med 10 milj. kr. (yrkande 15). Utskottet anser att inte nu bör ta ställningtill de frågor som f. n. bereds inom med anledning avförslagen från SAK och skolforskningskommittén. bör därför avslåmotion 1980/ 81:72 yrkandena 14 och 15. Enligt motion 1980/81:104 (yrkande2) bör uttala att anslag för /82 ej bör upptas förstatsbidrag till privatskolor, riksinternatskolor och vissa andra skolor medenskild huvudman. 1 ett statsfinan-siellt läge, när omfattande besparingarmåste göras, måste enligt motionärernas mening samhällets stöd till enskildverksamhet inom skolans område drabbas i första hand. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra omatt föreslagen besparing är svår att uppskatta och att det möjligen inte ärfråga om någon besparing, eftersom vid en eventuell avveckling av skolornaelever där kan komma att få föras över till det allmänna skolväsendet och därföranleda kostnader för stat och kommun. Förändring i bidragsgivningen till imotionen nämnda skolor bör inte övervägas förrän resultat föreligger frånarbetet inom kommittén (U 1979: 13) angående skolor med annan huvudman än statoch kommun. Utskottet föreslår att avslår motion 1980/81:104 yrkande2. 2 Högskola och forskning I propositionen redovisashuvuddragen av de besparingar inom högskolans område som måste göras /82 med anledning av den nu aktuella sparplanen. Föredragandensavsikt är att budgetproposition föra upp besparingarna vidberäkningen av anslagen för angivna budgetår. En utgångspunkt för förslaget ärenligt föredragande statsrådet att högskoleutbildning och forskning ärverksamheter vars resultat märks först pä lång sikt. Besparingar ochrationaliseringar inom dessa områden får till följd därav långsiktigaverkningar och måste därför, menar föredraganden, genomföras på ett sådant sättatt de centrala delarna av högskolan hålls intakta, dvs. att en god kvalitetstimuleras i yrkesutbildning och återkommande utbildning samt iforskningsverksamhet och att förnyelsen främjas inom både utbildning ochforskning. UbU1980/81:12 16 Bcsparingsförslagen påhögskoleområdet uppgår enligt propositionen till . Drygt 25 milj.kr. hänför sig till en minskad dimensionering av den grundläggandehögskoleutbildningen. Huvuddelen av besparingarna i övrigt avser minskningarav kostnaderna per utbildningsplats, av medel för forsknings- ochutvecklingsarbete samt av lokalkostnader, 1 propositionen anför föredragandestatsrådet att det nu är nödvändigt att åstadkomma en ökad rationalisering inomhögskolans adminisiiativa verksamheter. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)har fått vidkännas de sedvanliga tväprocentiganedskärningarna av anslagen. menar loredraganden, nöilvändigt atthögskoleenheternas styrelser åstadkommer motsvarande rationaliseringar i sinaadministrativa verksamheter. Föredraganden avser att återkomma till denna frågai budgetproposition. I motion 1980/81:72 (yrkande 16) anförs att föredragandestatsrådets uttalande borde ha följts av konkreta förslag i propositionen. Deframtida besparingarna på högskoleområdet bör enligt motionärerna i första handinriktas på att begränsa byråkratin inom högskolan. Det finns, anser motionärerna,tecken på att de byråkratiska inslagen i högskolan är onödigt stora. Byråkratininom högskolan bör därför minskas och kostnaderna för den begränsas. Sådanaåtgärder skulle leda till besparingar på högskolans område. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av vad föredragande statsrådet anfört omadministrationen inom högskolan och om sin avsikt att återkomma till frågan ibudgetpropositionen anser utskottet att det inte är påkallat för attnu göra något uttalande i frågan. Motion 1980/81:72 yrkande 16 bör däiföravslås av . Avslag på propositionen i vad avsersamtliga besparingar inom högskoleutbildning och forskning yrkas i motion1980/81; 104 (yrkande 1 f). Motionärerna anser att besparingarna inskränkermöjligheterna till fria studieval och medför en ännu hårdare anpassning avutbildningen till näringslivets behov. Det är enligt utskottets uppfattning nödvändigt att medanledning av sparplanen göra besparingar också inom högskolans område.Utskottet kan därför inte tillstyrka ett yrkande som innebär avslag päpropositionen i dess helhet i vad avser högskolan. Yrkande 1 f i motion1980/81: 104 bör därför avslås av . Grundläggande högskoleutbildning m. m. Föredraganden anför i propositionenatt han i budgetpropositionerna för budgetåren 1979/80 och 1980/81 redovisatvissa riktlinjer för hur besparingar inom högskoleområdet bör kunnaåstadkommas. Dessa riktlinjer innebär sammanfattningsvis att deutbildningslinjer vilkas anlagningskapacilei UbU 1980/81:12 17 intekan utnyttjas till fullo eller vilka syftar till en verksamhet inom en för deutbildade osäker arbetsmarknad i första hand bör få en minskad dimensionering.Därvid bör man, fortsätter föredragande statsrådet, hellre lägga ned en linje idess helhet vid en eller flera högskoleenheter än minska antagningstalet på enlinje vid samtliga högskoleenheter där den förekommer. Pä så sätt bör det varamöjligt att skapa en mer rationell arbetsfördelning mellan högskoleenheterna.Innebörden i de nyssnämnda riktlinjerna är vidare den att en hårdare granskningbör göras av utbudet av enstaka kurser. I motion 1979/80:72 understryks vikten av att entillräckligt hög antagningskapacitet upprätthålls inom högskolan, eftersom destora ungdomskullar som genomgår gymnasieskolan kan förväntas ökaefterfrågan pä högskoleutbildning . I motionen behandlas ocksåfrågan om nedläggning av utbildningar vid de mindre högskolorna. Motionärernaförutsätter att, om ett påtagligt större sökandeintresse uppstår medett arbetsmarknadsbehov, en ökning av högskoleutbildningen i första hand återsker genom att sådan utbildning anordnas på de orter där utbildningar nuföreslås upphöra. De små högskolorna behöver en bas av fasta linjer för attkunna utgöra ett stöd för den regionala utvecklingen. Vad motionärerna nuanfört om den fortsatta utbildningsplaneringen föresläs som sinmening ge regeringen till känna (yrkande 17). Utskottetvill först erinra om de riktlinjer för resursplaneringen som utskottet uttaladesig för vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 1979/80:100,UbU 1979/80:28, rskr 1979/80:292). Utskottet uttalade därvid bl. a. att enanalys av frågan om hur den s. k. 16-årspuckeln påverkar efterfrågan påutbildning kan medföra att resursbehovet för högskolan behöver prövas från nyautgångspunkter. Regeringen har sedermera givit UHÄ i uppdrag att göra en sådananalys. I avvaktan på resultatet av detta uppdrag anser utskottet att riksdageninte behöver göra något förnyat uttalande i frågan. Utskottet erinrar vidare omatt utskottet vid samma tillfälle uttalade sig om vissa principer förutbyggnaden av högskoleutbildningen. Uttalandet innebar bl.a. ettkonstaterande av att tidigare beslut om utbyggnadsorter skall ståfast och att det ankommer på regionstyrelserna att bedöma den lämpligautbyggnadstakten på de olika utbyggnadsorterna. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är betydelsefullt för de små högskoleenheterna att ha enbas av allmänna utbildningslinjer som grund för sin verksamhet. Närförutsättningar för en ökning av utbildningsutbudet föreligger, skallutskottets ovan nämnda uttalande beaktas. Utskottet anser det inte påkallat förriksdagen att göra något förnyat uttalande med anledning av debesparingsförslag som förelagts . Med hänvisning härtill börriksdagen avslå motion 1980/81:72 yrkande 17. Föredraganden anför i propositionen att han räknarmed en besparing avseende arkitektutbildningen. Den bedrivs f. n. vid tekniskahögskolan i 2 1980/81. UbU 1980/81:12 18 (70 nybörjarplatser), vid (50 nybörjarplatser) ochvid i (60 nybörjarplatser). Enligt föredragandens mening ärde närmaste årens arbetsmarknadsutveckling för arkitekter avhängig av ettflertal svårbedömbara faktorer, t. ex. byggnadsverksamhetens omfattningoch den offentliga sektorns andel av den samlade samhällsekonomin ochtillväxten i denna. Någon expansion av betydelse förväntas f. n. inte. Motdenna bakgrund och med hänsyn till den låga sysselsättningsgradeninom arkitektkåren talar starka skäl för en avsevärd minskning avplaneringsramarna för arkitektlinjen med 60 platser och för en väsentlig minskningav hithörande forskningsorganisation. För att uppnå största möjligabesparingseffekt bör enligt föredraganden minskningen genomföras på en endahögskoleort. Vad gäller valet av ort är det enligt föredragandens meningangeläget att den stora bredd i utbildningsutbudet som f. n. finns vid detekniska högskolorna i och bevaras. UHÄ bör få i uppdrag attinkomma med underiag beträffande en sådan avveckling. För /82föreslår föredraganden att man inte gör någon antagning på arkitektlinjen iLund. Imotion 1980/81: 72 (yrkande 18) föresläs att skall besluta attantagning till arkitektlinjen vid i skall ske även läsåret1981/82. Därigenom skulle man uppnå bästa möjliga utnyttjande av befintligaresurser för teknisk utbildning och forskning vid . Enutredning om hur en minskning av arkitektutbildningen kan genomföras föreslåsi motion 1980/81:62. Motionärerna anser att det finns skäl anta attdimensioneringen av arkitektlinjen är för stor. Till utbildningen viduniversitetet i har emellertid knutits en omfattande forskning ochutbildningen har delvis en annan inriktning än utbildningen i ochGöteborg. Utbildningens möjligheter till samverkan med andra delar av universitetetsverksamheter är enligt motionärerna stora och forskningen och utbildningenhämtar i allt större utsträckning uppslag och verksamhetsinriktning i sinakontakter med närliggande regioner. UHÄ bör därför få i uppdrag att bedöma denframtida arbetsmarknadssituationen för arkitekter och förutsättningslöstutreda och inkomma med förslag till hur en minskning av resurserna förarkitektutbildning kan ske. Utskottetanser att en förutsättningslös utredning om arkitektutbildningens dimensioneringoch lokalisering bör göras. Till grund härför bör ligga en analys av denframtida arbetsmarknadssituationen för arkitekter. Även frågan omforskningsorganisationen och dess omfattning bör vägas in i en sådanhelhetsbedömning. Förslag på grundval av en utredning bör kunna föreläggasriksdagen i sådan tid att kan fatta beslut omantagningskapaciteten för /83. Planeringsramen för arkitektlinjenvid i /82 skall vara 30 studerande. Genom enminskad antagning av studerande är det nämligen enligt vad utskottet erfaritmöjligt att uppnå goda besparingseffekter, som vissa olägenheterundviks med att inte ha någon antagning alls. UbU1980/81:12 19 besparing som uppnås genom en minskad dimensionering börenligt utskottets uppfattning kompletteras av ytterligare besparingar inomcivilingenjörsutbildningen och arkitektutbildningen vid i att det sammanlagda besparingsbeloppet uppgår till det belopp om 765000 kr.som angivits i propositionen. Det bör ankomma på styrelsen för universitetetatt inom ramen för sina befogenheter besluta om åtgärder för att åstadkommanämnda besparing. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avproposition 1980/81:20 och motion 1980/81:62 samt med bifall till motion1980/81:72 yrkande 18 som sin mening ge regeringen till känna. I detta sammanhang vill utskottet kommentera uttalandet ipropositionen om bredden i utbildningen på de aktuella högskoleorterna. uppfattning får nämnda uttalande inte tolkas så att det inte ärangeläget att behålla den bredd i utbildningsutbudet vid i representeras av den tekniska utbildningen där. Föredraganden förordar vidare ipropositionen en minskning av planeringsramen för kemistlinjen vid högskolan iSundsvall/, vilket innebär en nedläggning av linjen vid högskolan.Åtgärden innebär en besparing om . I motion 1980/81:67 föreslås att begär hosregeringen att UHÄ ges i uppdrag att undersöka förutsättningarna för attbehälla kemistlinjen vid högskolan. Motionärerna anser att i ställetdimensioneringen av någon annan utbildning vid högskolan bör minskas eller attkapaciteten på kemistlinjen vid något av de större universiteten bör dras ner.Motionärerna menar att utbildningen på kemistlinjen är en viktig förutsättningför att en vetenskaplig kompetens inom de matematisk-naturvetenskapliga och tekniskaområdena vid högskolan i /skall kunna upprätthållas.