bet · G401CU5 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottet hänvisade tillhyresrätlsutredningens och underhållsfondsutredningens arbete samt till dåaviserade förslag beträffande räntebidrag. 1 det nämnda betänkandetbehandlades också elt motionsförslag (s) beträffande överväganden om deallmännyttiga bostadsföretagens sociala merkostnader m. m. Utskottet avstyrkteförslaget och hänvisade till att företagen och deras riksorganisation hadetillräcklig överblick och sakkunskap för att kunna sammanfatta dessa speciellaförhållanden. Reservanter (s) stödde motionen. CU 1980/81:6 15 Liknande frågor har också aktualiserats i det inomSABO bedrivna och med byggforskningsmedel stödda utvecklingsprojektetAllmännyttig bo-stadsförvaltning. 1 yttrande (CU 1979/80: 1 y) till finansutskottetförordade civilulskottet en ytteriigare konkretisering av de administtaliva ochorganisatoriska övervägandena beträffande bostadsfinansiering i syfte att nåfram lill en alternativ lösning med tolalfinansiering. I avvikande mening (c.m, fp) förordades att man inte skulle överväga en tolalfinansiering.Finansutskottet föreslog att skulle begära att frågan om vissarationaliseringar i administrationen av bostadsfinansieringssyslemel ses överoch all därvid också kunde övervägas om de statliga bostadslånen kundeöverföras till instituten. Vad civilulskottet förordat fördes vidare ifinansutskottet som reservation (s). Regeringenhar med anledning av riksdagsbeslutet tillkallat enutredningsman för att se över bostadsfinansieringssyslemel. Enligt beslut med avslag pä motioner (s)resp. (vpk) skall hyresförlustlån inte lämnas för att täcka förluster somuppkommer . 1 motion 1980/81: 109 (vpk) yrkande 6 föresläs på nyttatt lån får lämnas även för senare förluster dock endast när det gällerallmännyttiga bostadsföretag. Motionärerna föreslår också att redan beviljadehyresförlustlån till allmännyttiga bostadsföretag efterges i sin helhet. Någranya skäl för att förlänga möjligheterna lill hyresförlusllån, om än för en delav beståndet, har inte anförts. En förlängning har inte heller föreslagits frånnågot annat håll. Utskottet har inle funnit anledning förorda att riksdagenskulle gå ifrån sitt tidigare beslut. Det finns enligt utskottets mening inteheller anledning alt ändra eftergiftsreglerna. Imotion 1980/81: 76 yrkande 2 föreslås att begär förslag om entemporär hyresgaranti. Garantin skulle innebära att hyresförlustlån enligt nugällande t;egler skulle kunna lämnas för förluster som uppkommer ide flerbostadshus som påbörjas I december 1980~-21 december1981. Förslagetsbegränsning till angivna byggen får ses mot bakgrund av syftet att stimulera enökad igångsättning. Förslaget avser att få igång sådana projekt som vilardätför att byggherren befarar uthyrningssvårigheter - projekt som sålunda inletillgodoser en klart konstaterad efterfrågan. Enligt utskottets mening böremellertid del obestridda syftet att få fram en bostadsproduktion som svararmot behoven inte främjas genom elt CU1980/81:6 16 stöd som har värde endast för lägenheter som byggs pålager för senare behov. Den härifrån helt skilda frågan om bygg- ochboendekostnadsnivåns effekter på efterfrågan får diskuteras - och diskuteras -utiftån andra utgångspunkter. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget. Förslaget i motion 1980/81:76 (s)yrkande 3 är att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotion 1980/81:71 anförs om skärpt kostnadskontroll. Vad som anförs är att enskärpt kostnadskontroll, inte minst i samband med produktionskostnadsanpassadbelåning, bör genomföras för att motverka eventuella kostnadsökningarförorsakade av vissa av motionärerna föreslagna stimulansåtgärder. Deåberopade stimulansåtgärderna är - utöver den sänkning av den garanteraderäntan som också regeringen föreslår - slopad mervärdeskatt och den ovanbehandlade uthyrningsgaranlin. Utskottet har ovan avstyrkt del sistnämndaförslaget. behandlar efter yttrande från civilutskottet (CU1980/81: 3 y) förslaget att slopa mervärdeskatten i vissa fall. beslut torde komma alt fattas utifrånförutsättningen att förslagen beträffande mervärdeskatt och uthyrningsgarantiinte skall genomföras. Utskottet noterar, bortsett från detta, att denkostnadskontroll som görs vid långivningen, bl. a. utifrån anbudspriser vidproduktionskostnadsbelåning, ansetts som effektiv enligt sina förutsättningar.Dess referensramar är det i princip schablotibeiäknade låneunderlagel resp.den tolerans som ligger i bedömningen av vilka kostnader därutöver som skallgodtas. Motionärerna har inte närmare pieciserat sina önskemål i denna del.Utskottet har tidigare (CU 1979/80:22 s. 39) enhälligt ansett att det fiånstatsmakternas sida inte fanns anledning att antyda nägon procentuell gränsinom vilken kostnaden får överstiga låneunderiagel. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet även det här behandlade motionsförslaget. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang notera den allmäntomfattande uppfattningen att prisutvecklingen inom bostadsbyggandet varitoroande och att en fortsatt utveckling i samma riktning kan innebära eltallvarligt hinder för bostadsbyggandet. För att få underiag till åtgärderdärför har tillkallats en utredare med uppgift bl. a. att kartlägga utvecklingenav byggnadspriserna, uppmärksamma förändringar genom skärpta byggnormer,undersöka om produktionsapparaten är anpassad till dagens förutsättningar ochatt belysa eventuellt samband mellan samhällets ökade generella stöd ochbyggprisutvecklingen. Frågan om byggprisutvecklingen kommer att ha centralbetydelse för statsmakternas överväganden. Hyresstopp genom särskilt stöd till allmännyttigabostadsföretag 1 motion 1980/81: 109 (vpk) yrkande2 föreslås begära förslag från regeringen om sådana ränte- ochamorteringsfria län till de allmännyttiga bostadsföretagen som täcker såvälderas reguljära kostnadshöjningar CU1980/81:6 17 års nivå som deras särskilda ökade kostnader.Syftet är att genom dessa ökade subventioner läsa hyresnivån i dessa förelagoch därmed också, utan motsvarande subventioner, läsa hyresnivån i övrigahyreshus - ett hyresstopp. Förslaget innebär sålunda i praktiken alt hyresnivåni beståndet och den framtida produktionen skulle låsas vid en nivå somunderstiger nivå. Skillnaden mellan vad som kan täckas med dessa hyroroch nuvarande eller framlida verkliga kostnader skulle dä betalas överstatsbudgeten för allmännyttan och i övrigt av fastighetsägarna oberoende avförmåga och skälighet i det enskilda fallet. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Även bortsett fränfrågan huruvida sociala problem i vissa bostadsförelags förvaltning skallmötas med samhälleliga driftbidrag är del uppenbart orimligt all staten resp.de enskilda fastighetsägarna skulle ta på sig ett generellt betalningsansvarför vissa uppkomna och även framtida kostnadsökningar inom hyreshussektorn. Totalfinansiering m. m. Yrkande 4 i motion 1980/81: 109(vpk) innebär alt skall begära förslag om en statligtotalfinansiering genom en statlig bostads- och samhällsbyggnadsbank avbostadsbyggandet och dess följdinvesteringar. har senast under föregående (CU1979/80:22 s. 22) avstyrkt ett motsvarande förslag med hänvisning lillriksdagens tidigare principiella och bekräftade ställningstagandetill frågan om totalfinansiering - statlig eller via bostadsinstituten.Pågående utredning får visa om det finns anledning att överväga om de statligabostadslånen bör överföras till bostadsinsliluten. Utskottet avstyrker därförmotionsförslaget. Begäran om ytterligare förslag Utskottet avstyrker yrkandet 3 imotion 1980/81: 109 (vpk) att skall begära ett förslag om sädanaändrade finansieringsregler som kan såväl stimulera bostadsbyggandet som gelägre hyror. Som tidigare (CU 1979/80:22 s. 31-32) anser utskottet alt ettsådant allmänt önskemål inte ger några konkreta och realiserbara nyautgångspunkter för överväganden. 1. beträffande hyre.sförlustlån ochuthyrningsgaranti all avslår motionerna 1890/81:76 yrkande 2 och 1980/81:109 yr kande 6, 2. beträffandekostnadskontroll all avslår motion 1980/ 81: 76 yrkande 3, 3. beträffandehyresstopp genom särskilt stöd till allmännyttiga bostadsföretag att riksdagenavslår motion 1980/81: 109 yrkande ? CU1980/81:6 18 4. beträffandetotalfmansiering m.m. att avslår motion 1980/81: 109 yrkande 4, 5. beträffandebegäran om ytterligare förslag alt avslår mofion 1980/81:109 yrkande3. Pä civilutsköttets vägnar PER Närvarande: Se under betänkande CU 1980/81:5. Per Bergmun, , LarsHenrikson. , , och , alla (s), har reserverat sig mot betänkandet i följande delar. I Hyresförlustlån och uthyrningsgaranti dels det stycke i utskottelsbetänkande på s. 3 som börjar "Några nya" och slutar "avstyrksdärför" bort utgå, dels det stycke som på s. 3 börjar"Förslagets begränsning" och på s. 4 slutar "därförmofionsförslaget" bort lyda: I detta sammanhang bör däremot tas upp förslaget i(s)-motionen - ett förslag som syftar till att undanröja den tveksamhet som nui många fall håller tillbaka en i övrigt motiverad produktion avflerbostadshus. Förslaget kan motiveras såväl med bostadspolitiska syften sommed syftet att genom konkreta åtgärder öka sysselsättningen, ta vara påproduktionskapaciteten i byggsektorn och stimulera industriproduktionen.Varken i besparingspropositionen eller i finansutskottets betänkande däröver görsens försök att påstå alt dessa syften inte är värda att främjas. Det som därförnu måste till är konkreta åtgärder som leder i denna riktning. mening får sådana åtgärder inte avstås om man vill visa en verkligvilja att bidra till att den nuvarande oacceptabla situationen påbostadsbyggnadsområdet ändras till del bättre. Förslaget alt nu garanterahyresförlusllån för i vart fall den produktion som relativt snart kan påbörjasär lämpligt för del avsedda ändamålet och kommer att medföra endast en mycketbegränsad belastning på statsbudgeten . Utskollei tillstyrker därförmotion 1980/81:76 (s) yrkande 2. CU1980/81:6 19 Frågan om en generell förlängningav långivningen för hyresförluster får tas upp på nytt i samband med 1981 årsbudgetproposifion. Förslagets syfte fillgodoses delvis vid ett bifall till(s)-motionen. dels utskottet under I bort hemställa 1. beträffande hyresförlustlån ochuthyrningsgaranti att med bifall till motion 1980/81:76 yrkande 2 och med anledning av motion 1980/81: 109 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, dels den del av utskottetsbetänkande på s. 4 som börjar "Förslaget i" och slutar"statsmakternas överväganden" bort lyda: Förslaget i motion 1980/81:76 (s) yrkande 3 om en skärptkostnadskontroll syftar till att påkalla ytterligare åtgärder för att dämpaden nuvarande utvecklingen av byggpriserna och därmed bl. a. skapaförutsättningar i denna del för en social bostadspolitik. Förslaget innebär eltfullföljande av vad som tidigare utvecklats i en avvikande mening tillcivilutskottets yttrande CU 1979/80:4 y till näringsutskottet och i reservation3 till betänkandet CU 1979/80: 22. Det mest väsentliga och akuta är att få eltgrepp om pi-isbildningen även i anbudsgrundade entreprenader - framför alltgenom att få fram de uppgifter som behövs för att främja allmän kännedom ompris- och konkurrensförhållanden inom denna sektor av entreprenörverksamheten.1 denna del tillgodoser syftet med pågående utredning inte de krav som måsteställas. Angivna uppgifter kan senare utnyttjas för att -efter behandling i enparlamentarisk utredning - skapa förutsättningar för bl. a. en effektiv ochprispressande konkurrens inom områden och sektorer där produktionsapparatensstruktur närmast skapat monopolsituationer. Utskottet tillstyrker sålundamotionsförslagel. dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande kostnadskontroll allriksdagen med bifall till motion 1980/81:76 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 3 Totairinansiering m. m. Reservanterna anser att det styckei utskottets betänkande på s. 5 som börjar "har" och slutar"därför motionsförslaget" bort lyda: Enligt utskottets mening bör frågan om entotalfinansiering av byggandet föras vidare i en förutsättningslös utredning.Kapitalmarknadsutredningens bedömningar har av civilutskottets majoritet (CU1979/80: 1 y) ansetts CU 1980/81:6 20 böraföljas av ytterligare, mer konkreta överväganden av bostadsfinansieringssystemet"i syfte att nå fram till en alternativ lösning medtotalfinansiering" sålunda överväganden som inte bands till visst huvudmannaskaputan endast leddes av syftet att öppna möjligheter för den sakligt ochadministrativt lämpligaste finansieringsformen. Alternativet med en statligtotalfinansiering kan inte avvisas. 1 anslutning till här nämnda övervägandenfår också bedömas om möjligheter finns att inordna även följdinvesteringarbland de prioriterade krediterna. bör däremot inte ge sin anslutningtill det vida förslag som formulerats i (vpk)-motionen. Tryckeri, Stockiiolm 1980