bet · G401NU49 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:49 över proposition 1980/81:98 om jämte motioner I detta betänkande behandlas dels proposition 1980/81:98 ommedelstillskott till [Ncb], dels sju motioner som har väckts med anledning av dennaproposition, dels en motion från allmänna motionstiden rörandeNcb. Propositionen och motionerna redovisas i det följande. Utskottet har haft tillgång fillkompletterande skriftligt material och har fått muntliga upplysningar av en radpersoner. En redogörelse för beredningsarbetet lämnas i ett särskilt avsnitt(s. 4). 1. till Teckningav aktier i på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudfiteln anvisa ett reservationsanslag av , 2. till Lån tillNorrlands på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /81 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservafionsanslag av , 3. bemyndigaregeringen att överlåta statens aktier i . Ncb ägs avstaten och till av ett antal skogsägarföreningar. harhemställt om ett fillskott av ägarka-pital för en nödvändig omstruktiirering avföretaget. I propositionen redovisas en preliminär överenskommelse som harträffats efter förhandlingar mellan staten och de berördaskogsägarföreningarna om ett sådant tillskott. Med viss avvikelse från dennaöverenskommelse anges i propositionen följande riktlinjer för en finansiellrekonstruktion av Ncb. 1 1980/81. NU1980/81:49 2 nuvarande aktiekapital bör betraktas som i stort settförbrukat. Staten skall begära att det sätts ned till vad som kan ansesmotiverat. De s. k. industrilån som har lämnats till företaget, i första handav enskilda personer, konverteras till aktiekapital. Nytt statligt ägarkapitaltillförs företaget genom en ökning av aktiekapitalet med 300 milj. kr.Regeringen skall när det gäller de nytecknade aktierna ha samma möjlighet somtidigare att överlåta av staten innehavda aktier till annan ägare. Statenställer vidare 100 milj. kr. fill Ncb:s förfogande i form av ett långfristigtlån, vilket ersätter en lånegaranti, avseende industrigarantilån, somregeringen beviljade företaget (jfr prop. 1980/81:101 s. 41, NU1980/81:46). Avsikten med de nämnda åtgärderna anges vara att skapa enfinansiell och soliditetsmässig grund för en omstrukturering av Ncb i ordnadeformer. De motioner som har väckts medanledning av propositionen är följande: 1980/81:2006 av (), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering vidlokalisering av företag till södra delen av , 2. som sin meningger regeringen fill känna vad i motionen anförts om gynnsammarelokaliseringsbidrag än vad som normalt gäller för stödområdet i fråga, 3. som sin meningger regeringen fill känna vad i motionen anförts om åläggande för berördaskogsvårdsstyrelser att aktivera till ökat skogsbilvägs-byggande och ökadeavverkningar, 1980/81:2017 av m. fl. (s), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeskogsägareföreningarnas insyn i , 2. bemyndigarregeringen att i enlighet med vad som anförs i motionen överlåta statens akfieri , 3. som sin meninguttalar vad som i motionen anförs angående en eventuell försäljning avföretagets skogsegendomar, 4. som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförs angående utvärderingen avutvecklingsmöjligheterna för de nedläggnings-hotade enheterna inom företagetoch den fortsatta driften vid dessa enheter samt att resultatet redovisas förriksdagen , 5. som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförs om behovet av särskildainsatser för att möta sysselsättningsproblem på berörda orter om nedläggningarskulle bli aktuella. NU 1980/81:49 3 1980/81:2025 av () och KarinIsraelsson (c), vari hemställs att begär att regeringen - ifall andraåtgärder ej vidtas -fillser att en fortsatt drift av pappersbruket i Hörneforsfår ske i enlighet med vad som har skisserats i motionen, 1980/81:2026 av m. fl. (c), varihemställs att uttalar sig för vad som i motionen anförts beträffandeskogsägareföreningarnas inflytande i NCB, 1980/81:2027 av (), vari hemställsatt vid behandlingen av proposifion 1980/81:98 också prövar detförslag som föreligger från den grupp som utrett Hörneforsfabrikens framtid, 1980/81:2028 av m. fl. (vpk), varihemställs att med anledning av proposifion 1980/81:98 och med ändringav berörda delar däri hos regeringen hemställer 1. om nödvändiga åtgärder för att NCB skall avyttraHörneforsfabriken till de anställda, i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. om åtgärder för att tillgodose Hörneforsfabrikensbehov av björkmas-saved, i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. om åtgärder för att tillhandahålla statligfinansiering för genomförandet av nödvändiga investeringar i , ienlighet med vad som anförs i mofionen, 4. om att de villkor för genomförandet avHörneforsprojektet som anförs i motionen beaktas, 5. om åtgärder för att NCB skall driva massafabriken iKöpmanholmen vidare i nuvarande omfattning, i enlighet med vad som anförs imotionen, 6. om åtgärder för att NCB skall fortsätta planeringenav en ombyggnad av massafabrik, enligt det förslag som redovisatsi mofionen, 7. om att ett lokahseringslån till NCB förmodernisering av Väja-sågen bör beviljas, i enhghet med vad som anförs imotionen, 8. om åtgärder för att NCB skall avyttraJohannedal-fabriken till annan ägare, i enlighet med vad som anförs i motionen, 1980/81:2033 av (), vari hemställsatt hos regeringen hemställer att förutsättningarna för att skapa ettsjälvständigt prövas i enlighet med vad som anförts i motionen ochinom ekonomiska ramar som angivits i proposifionen. Denmotion från allmänna motionsfiden som behandlas här är 1980/81:805 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställerom skyndsamma åtgärder för att förhindra de planerade nedläggningarna [inomNcb] och att inga beslut om nedläggning bör fattas innan ärendet föreläggsriksdagen för ställningstagande. 1*1980/81. NU1980/81:49 4 Utskottets beredning av ärendet Utskottet har vid sin behandling avärendet haft tillgång till den rätt omfattande akt som ligger till grund förpropositionen. Under ett inledande skede av beredningsarbetet harutskottet fått muntliga upplysningar av styrelsens ordförande direktör och t. f. verkställande direktör , Ncb, och avstatssekreterare , industridepartementet. Projekt avseendefortsatt drift vid två nedläggningshotade enheter - fabriker ochmassafabriken i - har redovisats för utskottet genom särskildaföredragningar av den s. k. Hörneforsgruppen resp. av representanter för defackliga organisationerna i . Förutsättningarna för fortsatt driftvid Dynas fabriker i har belysts av företrädare för kommun och defackliga organisationerna i . Särskild uppmärksamhet har utskottet ägnat åt frågan omett lån som Ncb har tagit upp hos ett konsortium bestående av Post- ochKreditbanken, PKbanken, och ett antal utländska banker. Villkoren för detta lånmedger att det nu kan sägas upp för omedelbar betalning (se s. 6).Verkställande direktören för PKbanken har för utskottetklargjort långivarnas inställning i frågan. Utskottet har därefter i ämnet hörtdels industriminister , dels statssekreterare , ekonomidepartementet.Riksbankschef och riksgäldsdirektör samtfinansdirektör , , har inför utskottet uttalat sigi första hand om vilka verkningar för den svenska utlandsupplåningen som kanförutses för den händelse Ncb skulle bli försatt i konkurs. Under den därpåföljande överläggningen - - anförde en talesman för utskottetssocialdemokratiska grupp bl. a. följande: Enligt vår uppfattning måste- näringsutskottet avregeringen begära skriftligabesked om det av regeringen föreslagna kapitaltillskottet till NCB nu bedöms geföretaget en sådan ekonomisk styrka att det tillfredsställer banker och övrigakreditgivare. Dessutom bör regeringen redovisa om den avser att föreslåytterligare åtgärder för att förhindra en betalningsinställelse/ konkurs förNCB, om en sådan skulle aktualiseras. Utskottet beslöt med anledninghärav att framföra begäran om kompletterande besked från regeringen enligt vadsålunda angivits. Industriministern meddelade att regeringen avkonsfitufio-nella skäl ansåg sig inte böra lämna besked till utskottetskriftligen. Inför utskottet besvarade han muntligen de ställdafrågorna. Skrivelser har inkommit till utskottet från de fackligaorganisationerna inom Ncb och från lokalt vid Dynasfabriker. Från Hörneforsgruppen har utskottet erhållit dess rapportUtvecklingsalternativ och en kompletterande promemoria. Vidare hartill utskottet överlämnats en promemoria från i Västernorrlandslän om råvarusituationen för skogsindustrin i länet. NU 1980/81:49 5 Genom proposition 1980/81:98 föreslår regeringenför tredje gången en betydande ekonomisk insats från statens sida i (Ncb). ägdes detta företag av ett antalnorrländska skogsägarföreningar. Det expanderade starkt under 1960- och1970-talen. Dess finansiella bas var emellerfid svag. Med stor upplåning ochotillräckligt eget kapital råkade företaget i akutasvårigheter. Staten gav i det läget hjälp genom ett lån på 400 milj. kr. var företagetssituation i fråga om både likviditet och soliditet än mera brydsam. Denekonomiska rekonstruktion som statsmakterna då medverkade fill innebar attstaten lämnade ett kapitalfillskott av 600 milj. kr. och därmed inträdde sommajoritetsägare i företaget. (NU 1978/79:61 s.7) betonade idetta sammanhang att det var viktigt att förtagets ledare, ägare ochkreditgivare genom erforderliga åtaganden sökte säkerställa företagetsfortbestånd. Staten äger nu av aktiekapitalet i . Återstående 26 %innehas av de skogsägarföreningar som fidigare ägde företaget i dess helhet. Inteheller efter den stora kapitalinsatsen är Ncb ett lönsamt företag.Såsom närmare redovisas i propositionen har Ncb:s verksamhet fortsatt att varastarkt förlustbringande, något som har föranlett dess ledning att förberedaomfattande förändringar av företagets struktur. Ett grundläggande problem ärsvårigheten att anskaffa tillräckligt med skogsråvara inom Ncb:s naturligaupptagningsområde, Skogsägarföreningarna, som enligt långsiktigavirkesförsörjningsavtal skulle svara för huvuddelen av företagetsvirkesförsörjning, har minskat sina leveranser. Kompletteranderåvarukvan-titeter har fått anskaffas genom import. Företagets produktionskapacitetär underutnyttjad. Råvaruförsörjningen på bedöms som osäker. Idagens läge kan konstateras att Ncb utan ett rejält kapitaltillskott kommer attfå träda i likvidation . Skogsägarföreningarna har vidförhandlingar med staten förklarat att de inte kan tillföra Ncb kapital i någonstörre utsträckning. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en rekonstruktionav företaget, innebärande bl. a. att det nuvarande aktiekapitalet sätts nedoch att staten därefter tillskjuter 300 milj. kr. som nytt aktiekapital. Syftetskall vara att skapa en finansiell och soliditetsmässig grund för enomstrukturering av företaget i ordnade former. I denna omstrukturering avsesbl. a, ingå att vissa olönsamma enheter avvecklas -genom avyttring eller nedläggning. åtta motioner som utskottet har att ta upp i sammanhanget finnshuvudsakligen yrkanden som går ut på att skall förena det föreslagnakapitaltillskottet med vissa villkor, i flertalet fall rörande enheter somhotas av nedläggning. NU1980/81:49 6 I mofion 1980/81:2017 (s) riktasinledningsvis kritik mot regeringen för det sätt på vilket dess förslag rörandeNcb har underställts prövning. Propositionen är, säger motionärernabl. a., "så bristfällig att det mest naturliga hade varit att riksdagenåterförvisat den i sin helhet fill regeringen". Utskottet har, såsom finns redovisat i det föregående (s.4), haft tillgång fill kompletterande skriffligt material och fått muntligaupplysningar från många håll, bl. a. av industriministern och av Ncb:s ledning.Den framfida virkesförsörjningen har varit en central fråga vid utskottetsöverläggningar med olika intressenter i ärendet. En annan fråga som utskottethar ägnat stor uppmärksamhet gäller ett lån som Ncb har tagit upp hos ettkonsortium bestående av Post- och , PKbanken, och ett antalutländska banker. I detta ämne vill utskottet här redovisa följande. Lånet, för vilket PKbanken är agent, är på 46,5 milj. U.S. dollar, motsvarande drygt 200 milj. kr. Lånevillkoren medger att lånet nukan sägas upp för omedelbar betalning. De utländska långivarna har hosregeringen uttryckt oro över Ncb:s situation och begärt att bli befriade frånsina åtaganden anfingen genom att staten ikläder sig garanti för lånet ellergenom att detta återbetalas. Därvid har de hänvisat till motsättningen mellandet statliga ansvar för Ncb som de när lånet gavs skulle ha räknat med ochregeringens ståndpunkt sådan den angivits i en presskommuniké frånindustridepartementet , vari bl. a. följande passus ingår: Några ytterligare kapitalinsatser[utöver dem som sedermera har föreslagits i proposition 1980/81:98] ellerandra former av stödåtgärder från regeringens sida kommer inte i fråga. Skulledet visa sig att de bedömningar som ligger till grund för denna finansiellarekonstrukfion inte håller, eller att den föreslagna omstruktureringen ochavvecklingen inte kan genomföras, får den situation som då uppkommer lösas på vedertagetsätt. En konkurs kan då inte uteslutas. PKbankens ledning har införutskottet klargjort långivarnas inställning och har därvid också deklarerat attbanken inte har möjlighet att överta lånet för egen räkning. Bankensdeklaration har, som också framgår av den föregående redogörelsen, föranlettutskottet att skaffa sig ytterligare upplysningar om förhållanden som har medlånet att göra. Särskilt intresse har därvid det svar tilldragit sig somindustriministern muntligen inför utskottet har lämnat på två frågorformulerade av socialdemokraterna inom utskottet. Bedöms det av regeringenföreslagna kapitaltillskottet nu ge företaget en sådan ekonomisk styrka att dettillfredsställer banker och övriga kreditgivare, var den ena frågan. Den andravar om regeringen avser att föreslå ytterligare åtgärder för att förhindra enbetalningsinställelse resp. konkurs för Ncb, om en sådan skulle bli aktuell.Industriministern besvarade den första frågan jakande och hänvisade därvid tillatt företaget genom kapitaltillskottet skulle få en soliditet av ochatt det, under NU 1980/81:49 7 förutsättningav genomförd omstrukturering, beräknades kunna drivas utanförlust. Den andra frågan besvarades nekande. Industriministern betecknade densom rent hypotefisk med hänsyn fill den nämnda förstärkningen av soliditeten. Efterdenna inledande redogörelse går utskottet först in på frågor som gäller denplanerade omstruktureringen av Ncb. Därefter behandlas regeringens förslag omfinansiella åtaganden från statens sida. Det föreslagna kapitaltillskottet ger, sägerindustriministern i propositionen, inte utrymme för fortsatt drift i Ncb:sregi av enheter där tillfredsställande lönsamhet inte kan erhållas. Som enförutsättning för det stathga tillskottet anges därför att sådana enhetersnarast avyttras eller läggs ned. Uppenbar risk föreligger i annat fall, hävdasdet, att en omstrukturering i ordnade former av Ncb äventyras. Det skall ankommapå företagsledningen att fatta de nödvändiga besluten för att de nämndaförutsättningarna för kapitaltillskottet skall uppfyllas. Företagets styrelsehar, enligt vad som meddelas i propositionen, beslutat inledaMBL-förhandlingar om nedläggning av företagets massafabriker i ochKöpmanholmen och om nedläggning av företagets pappersbruk iHörnefors och dess trävarufabrik i . Industriministern säger sig utgåfrån att Ncb i så hög grad som möjligt söker biträda lösningar som kan innebärafortsatt verksamhet i någon form i ny regi vid nedläggningshotade enheter. Hanvill på tal om fabrikerna i och inte utesluta attgenomförbara utvecklingsalternativ kan finnas för dessa enheter men då i nyaorganisationsformer. Det är, uttalar han, angeläget att berörda regionalamyndigheter medverkar till att eventuella sådana alternativ kan identifierasoch prövas. Enrad motionsyrkanden gäller, såsom redan antytts, frågan om avveckling av olikaenheter inom Ncb. Ettav dessa yrkanden framställdes under allmänna motionstiden i januari 1981.Regeringen borde enligt motion 1980/81:805 (vpk) vidta skyndsamma åtgärder föratt förhindra planerade nedläggningar av fabrikerna i , Köpmanholmenoch Johannedal. Inga beslut om nedläggning borde fattas innan ärendet förelagtsriksdagen för ställningstagande. När nu prövar proposition 1980/81:98är det sistnämnda önskemålet uppfyllt. Motionärerna har också i en annan motionåterkommit med nya, mera preciserade önskemål. Utskottet finner sålunda attmotion 1980/81:805 inte bör föranleda någon åtgärd av . Avåterstående motionsyrkanden rörande de nedläggningshotade enheterna är ett avgenerell natur. Det framställs i motion 1980/81:2017 (s). För alla de fyranedläggningshotade enheterna finns, säger motionärerna, redovisadeutvecklingsalternativ som har utarbetats inom Ncb eller av de NU1980/81:49 8 anställda och andra berörda. Dessa alternativ bör enligtmotionärerna prövas ordentligt. Regeringen måste själv ta ansvaret för dennaprövning, menar de. Berörda myndigheter, företaget och de anställdasorganisationer bör delta i utvärderingsarbetet. Resultatet av detta arbete börredovisas för , och innan så skett skall inganedläggningar få ske. Motionärernas yrkande är att gör ett uttalandeav denna innebörd till regeringen. Fyra motioner innehåller yrkanden som anknyter till ettprojekt för fortsatt drift av fabriker, framfört av den s. k.Hörneforsgruppen. I denna ingår bl. a. representanter för kommun och förde fackliga organisationerna i . Projektet innebär sammanfattningsvisföljande. fabriker ombildas till ett självständigt . Ncbtillskjuter i detta bolag anläggnings- och omsättningstillgångar om 50 milj.kr. och säljer sedan aktierna i bolaget till de anställda och den kommandeföretagsledningen för . Ytterligare aktier tecknas dels av anställda ochandra intressenter, dels av staten, i vartdera fallet till ett belopp av 10milj. Medel i övrigt för investeringar, drift och omsättningstillgångarlånas upp, därav 90 milj. kr. i form av olika slags lån från staten och 30milj. i form av banklån. Verksamheten inriktas på tillverkning av vissaspeciella pappersprodukter, till stor del för export. Motionsyrkandena rörande har olika innebörd. Imotion 1980/81:2027 begärs endast att vid sin behandling avpropositionen skall pröva Hörneforsgruppens förslag. I motion 1980/81:2033 -som innehåller en utförlig redogörelse för detta förslag - begärs attförutsättningarna för att skapa ett självständigt skall prövas"inom ekonomiska ramar som angivits i propositionen". De utredningarsom företagits är inte av den omfattning och kvalitet som krävs förett beslut enligt Hörneforsgruppens förslag, menar motionären. En allsidigutredning om fabriker borde nu genomföras, så att ett beslut omHörnefors kan fattas eller . Fyra yrkanden i mofion1980/81:2028 (vpk) går direkt ut på att Hörneforsgruppens förslag skallgenomföras. Sålunda föreslås bl. a. att fabrikerna i skall avyttrastill de anställda, att staten skall finansiera vissa investeringar i Hörneforsoch att åtgärder skall vidtas för leverans av en viss mängd björkmassaved fråndomänverket till . Ett villkorligt förslag av annan innebördframställs i motion 1980/81:2025. Staten bör "ifall annan och långsiktigarelösning ej skulle bli aktuell" teckna ett tre- till femårigt avtal med Ncbom fortsatt drift av pappersbruket. Därvid bör staten förbinda sig att "avarbetsmarknadsmedel" stå för eventuella förluster. Motion 1980/81:2028 (vpk) innehåller också yrkanden somrör och Johannedal. Beträffande massafabriken i åtgärder av regeringen för att Ncb skall driva den vidare i nuvarandeomfattning och dessutom fortsätta planeringen av en ombyggnad. Motionärernahänvisar till ett framlagt utvecklingsalternativ för denna fabrik. NU1980/81:49 9 Beträffande plywoodfabriken i begär de att Ncbfår i uppdrag att medverka till en försäljning av fabriken på villkor somförordas av de lokala fackföreningarna. Utskottet tar av de nu aktuella motionsyrkandena först uppdem som berör särskilda enheter. När det gäller fabriker finner utskottet till enbörjan att motion 1980/81:2027 får anses bli tillgodosedd genom utskottetsberedning av ärendet och ställningstagande i detta. Hörneforsgruppens förslag ställer krav på avsevärdaekonomiska insatser från statens sida. Det innebär också att staten skulle medde anställda dela ägaransvaret för den fortsatta driften av fabriker.En rad gynnsamma förutsättningar i fråga om exempelvis virkesanskaffning,avsättningsmöjligheter och frånvaro av likviditetspåfrestningar måsteuppfyllas för att den av gruppen tänkta utvecklingen skall realiseras.Utskottet finner inte att det beslutsunderlag som föreligger gör det möjligtför att ta ställning för Hörneforsgruppens förslag på det sätt somföreslås i motion 1980/81:2028 (vpk). Följaktiigen kan utskottet intetillstyrka yrkandena rörande i denna motion. Innebörden av motion 1980/81:2025 är att det s. k.offertsystemet skall tillämpas för att säkra fortsatt drift av enbartpappersbruket i . Motionärernas tanke att ersättning för uppkommandeförluster skulle kunna betalas med "arbetsmarknadsmedel" kan emellertidinte förverkligas genom beslut blott av regeringen. Några arbetsmarknadsmedelsom är disponibla för ersättningar av detta slag finns nämligen inte.Regeringen skulle alltså få föreslå att anvisa medel för ändamålet.Utskottet anser inte att har underlag för en uppmaning tillregeringen att framlägga ett sådant förslag och avstyrker därför motionen. Motion 1980/81:2033, som går ut på ytterligare utredningpå grundval av Hörneforsgruppens förslag, förutsätter att Ncb fram fill november1981 skall avstå från awecklingsåtgärder i och att under denna periodolika finansiella åtgärder skall vidtas, vilka emellertid skall rymmas"inom ekonomiska ramar som angivits i propositionen". Utskottetfinner inte att ett åläggande för Ncb i enlighet härmed är realistiskt underrådande förhållanden och avstyrker således även denna mofion. I samhälle i driver NcbForss fabriker för tillverkning av sulfatmassa resp. kloralkali. Som framgår avdet föregående är massafabriken en av de enheter som vid Ncb:s omstruktureringhotas med nedläggning. Ett par yrkanden i motion 1980/81:2028 (vpk) syftar, somförut antytts, till åtgärder för fortsatt drift av denna fabrik i oförändradomfattning och till fortsatt planering- enligt ett program som harkostnadsberäknats fill ca 30C milj. kr. - av en ombyggnad och av nödvändigamiljövårdsinvesteringar. Från de anställdas sida har för utskottet redovisatsett handlingsalternativ som innebär att massafabriken - med utsikt till ettposifivt kassaflöde - drivs vidare utan större investeringar. NU 1980/81:49 10 Utskottetutgår från att detta alternativ noga prövas inom Ncb. För beslut om sådanasatsningar i som förslås i motion 1980/81:2028 har inteunderlag. Motionen avstyrks därför i nu berörd del. Johannedal,där Ncb har en plywoodfabrik, ligger i . I den berördamofionen 1980/81:2028 (vpk) hänvisas till att det finns utomståendeintressenter som önskar överta denna fabrik och driva den vidare. Detmotionsyrkande som gäller Johannedal går ut på att regeringen skall förmå Ncbatt sälja fabriken. Som inledningsvis har framhållits hör avyttring till demöjligheter som Ncb kan överväga för vissa enheters del. Utskottet har inhämtatatt Ncb har förhandlat om Johannedalsfabriken med olika anbudsgivare. En avdessa har tillställt utskottet handlingar om sina planer och önskemål.Utskottet finner inte att har förutsättningar att ge närmareanvisningar om hur Ncb:s problem beträffande Johannedalsfabriken skall lösas.Därför avstyrker utskottet även det senast nämnda yrkandet i motion1980/81:2028. Utskottetåterkommer så till den övergripande frågan om allmänna riktlinjer föromstruktureringen inom Ncb. Regeringens program innebär avveckling av olönsammaenheter, såvitt möjligt på sådant sätt att deras verksamhet kan fortsätta i nyregi.