bet · G401LU18 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:18 med anledning av motioner om internationellarättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar I motion 1980/81:372 av MargaretaAndrén (fp) yrkas atl hos regeringen begär atl familjelagssakkunnigages uppdraget att skyndsamt framlägga förslag till ändring av lag ornvissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar. I motion 1980/81:903 av i (s)och () yrkas att hos regeringen begär att 1 Si1912 års lag angående internationella rättsförhållanden rörande äktenskapetsrättsverkningar upphävs. I motion 1980/81:1585 av () yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att familjelagssakkunniga lämnarförslag till ändring av den internationellt äktenskapsrättsliga lagstiftningeni enlighet med vad som anförs i motionen. är i principtillämplig endast på rättsförhållanden r-nellan makar som ursvenskamedbor-gare. Är den ene eller båda makarna utländska medborgare får frågan omvilken lag son-i skall tillänipas avgöras enligt internationelltprivaträttsliga normer. Normerna kan irredföra att svensk domstol har atttillämpa en främmande siats äktenskapsrätt i ett äktenskapsmål mellanutländska rriedborgare som anhängiggjorts här i landet. Bestämmelser orn tillämplig lag beträffande rättsverkningarav äktenskap mellan medborgare i olika länder har funnits i ensärskild lag. lagen om vissa internationella rättsförhållandenrörande äktenskaps rättsverkningar. Lagstiftningen föranleddes av att Sverige1912 ratificerade en i avslutad konvention angående konflikter mellanolika lagar i fråga om vissa rättsverkningar av äktenskap. Enligt 1 S 1912 årslag fick Kungl. Maj:t rätt att under förutsättning av ömsesidighet förordna atti fråga om tillämpning av främmande stals lag de bestämmelser som meddelats i1912 års lag och som var upptagna i skulle lända lillefterrättelse här i landet. Bestämmelserna i lagen och konventionen reglerarvilken lag som skall tillämpas på vissa rättsförhållanden mellan makar.Beträffande makars förmögenhetsförhållanden stadgas att äktenskapetsrättsverkningar i brist på avtal mellan makarna skall bestämmas av lagen i denstat mannen tillhörde vid tiden för äktenskapets ingående. 1 1980/81. LU1980/81:18 2 att frågan huruvida makar får upprätta avtal omfömögenhetsförhållandena under äktenskapet eller ändra eller upphäva ingångnaavtal skall avgöras enligt lagen i makarnas hemland. Den rättsliga giltighetenav sådana avtal eller vilken verkan avtal kan ha skall därernot bedömas enligtlagen i den stat mannen tillhörde vid tiden för äktenskapets ingående. slutits under äktenskapet tillämpas dock lagen i makarnas hemland vidavtalets ingående. Sedan jämväl Frankfike, , , ,och tillträtt konventionen förordnade Kungl. Maj:t genomkungörelse 1912 med stöd av bemyndigandet lag att bestämmelserna ilagen och konventionen skulle tillämpas i . Genom kungörelse 1929meddelades ett ytterligare sådanl förordnande sedan också och stadenDanzig tillträtt konventionen. Konventionen sades upp av iförhållande lill och 1962 i förhållande till övriga stater.Ytterligare stater har sedermera sagt upp konventionen. Eftersot-nömsesidighetskravet lag i och med frånträde äruppfyllt har regeringen upphävt kungörelserna omtillämpningen av . Något upphävande av lag har däremotinte kommit till stånd. Lagen är emellertid inte längre direkt tillämplig inågot fall. Det har dock ansetts att lagen än så länge ger uttryck för allmännainternationellt privaträltsliga grundsatser på området och därför fortfarande iviss mån är vägledande för rättstillämpningen (se NJA I 1970 s. 420 och prop.1973:158 s. 24). Beträffande medborgare i de nordiska länderna finnssärskilda bestämmelser om makars förmögenhetsförhållanden i förordningen(1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap,adoption och förmynderskap. I de tre motioner som behandlas ibelänkandet hänvisas till ett avgjort mål i högsta domstolen. Måletgällde hur makars egendom skulle fördelas, sedan en svensk kvinna och hennesutländske make skilts. Med tillämpning av internationellt privaträttsligaregler tillerkändes mannen rätt till hela makarnas bo. Motionären i motion 372 finner denna rättskipningbeträffande äktenskapets rättsverkningar oacceptabel inte minst frånjämställdhetssynpunkt och anser att en ändring av lag må kommatill stånd. Motionären framhåller att familjelagssakkunniga kommer att behandlafrågan om internationella rättsverkningar av äktenskap. Utgången i högstadomstolen liksom det ökande antalet äktenskap mellan svenska medborgare ochinvandrare motiverar enligt motionären alt spörsmålet utreds med förtur. Ocksåmotionärerna i motion 903 finner det otillfredsställande att modern LU1980/81:18 3 svensk rättskipning skall behöva leda tillkönsdiskriminerande resultat. I motionen hänvisas till farniljelagssakkunnigasarbete och framhålls att lag bör upphävas. I motion 1585 framhålls likaledes att det aktuelladomstolsavgörandet strider mot en modern syn på äktenskapet och attlagstiftningen bör ändras. Motionären anser alt familjelagssakkunniga snarastbör framlägga förslag till ny lagstiftning. Familjelagssakkunniga (Ju 1970:52)tillkallades med uppdrag att se över den familjerättsligalagstiftningen. avlämnade familjerätts-kommittén ett betänkande (SOU1969:60) Internationell äktenskaps- och arvsrätt. Betänkandet innehöll bl. a.förslag till en ny lag om internationella rättsliga förhållanden rörandeäktenskap, vilken skulle ersätta bl. Kommitténs förslag i dendel del gällde makars rättsförhållanden ledde inte till lagstiftning. I ställetöverlämnades belänkandet såvitt avsåg reglerna om makars rättsförhållanden m.m. genom tilläggsdirektiv lill familjelagssakkunniga för fortsattaöverväganden i samband med deras utredningsarbete. På grundval av ett av familjelagssakkunniga avgivet delbetänkandegenomfördes en partiell reform av i första hand äktenskapsrätten. 1977avgav de sakkunniga ytterligare etl delbetänkande angående underhåll till barnoch frånskilda, vilket låg lill grund för den genomförda reformen av denfamiljerättsliga underhållsskyldigheten (prop. 1978/79:12, LU 1978/79:9). Desakkunniga fortsätter sitt arbete med övriga delar av utredningsuppdraget ochbehandlar f. n. reglerna om giftorätt och andra ekonomiska rättsverkningar aväktenskapet. Vid 1978/väcktestvå motioner vari togs upp samma spörsmål som i de nu aktuella motionerna. ena motionen yrkades att lag skulle upphävas och i den andrabegärdes atl lagen skulle ses över. I sitt av godkända betänkande LU 1979/80:14framhöll lagulskottel alt de principer på vilka lag ochHaagkonventionen bygger måste anses i viss utsträckning strida mot en modernsyn på äktenskapet och jämställdheten mellan makar. En annan nackdel med lagenvar att en tillämpning av de internationellt privaträttsliga normer som lagenoch konventionen innehåller kan leda till otillfredsställande resultat i detenskilda fallet. Utskottet delade därför motionärernas uppfattning att det varangeläget att mera tidsenliga bestämmelser på området kommer tillstånd. Utskottet kunde däremot inte ställa sig bakom förslaget om LU 1980/81:18 4 upphävande av lag. Enligt utskottets r-neningkunde nämligen inte lagen upphävas - och därmed även det regelsystern förlösande av lagkonflikter i internationella äktenskapsmål som hittillstillämpats- utan att man härmed införde nya beslåmrnelser angåendetillämplig lag i fråga orn äktenskapets rättsverkningar. Att utforma nya reglerpå del aktuella området av den internationella privaträtten var förenat medåtskilliga problem, vilka till stor del är av mycket komplicerad beskaffenhet.Frågan om hur ett nytt regelsystern skall gestallas kunde därför enligl utskottetlösas först efter ingående överväganden. Utskottet hänvisade till de tilläggsdirektiv som gettsfamiljelagssakkunniga och konstaterade att enligt vad utskottet inhämtat desakkunniga skulle komma att ta upp de internationellrättsliga frågorna rörandeäktenskap sedan arbetet beträffande om äktenskapets rättsverkningaravslutats. Med hänsyn till vad utskottet anfört angående angelågenheten av attnya regler på området kommer till stånd förutsatte utskottet attutredningsarbetet bedrivs så skyndsamt som möjligt. På grund av det anförda ansåg utskottet alt motionernainte borde föranleda någon åtgärd. I betänkandet behandlas tremotioner beträffande lag om vissa internafionella rättsförhållandenrörande äktenskapets rättsverkningar. Lagen innehåller bestämmelser om vilket lands lag somskall tillämpas beträffande rättsverkningar av . 'äktenskap där den ene makeneller båda makarna är utländska medborgare. Lagstiftningen föranleddes av atlSverige 1912 ratificerade en i avslutad konvention angåendekonflikter mellan olika lagar i fråga om vissa rättsverkningar av äktenskap.Enligt 1 8 lag fick Kungl. Maj:l rätt att under förutsättning avömsesidighet förordna att i fråga om tillämpning av främmande stats lag debestämmelser som meddelats lag och som var upptagna iHaagkonventionen skulle lända till efterrättelse här i landet. Beträffandemakars förmögenhetsförhållanden stadgas i lagen och konventionen attäktenskapets rättsverkningar i brist på avtal mellan makarna skall bestämmasav lagen i den stat mannen tillhörde vid tiden för äktenskapets ingående.Vidare gäller att frågan huruvida makar får upprätta avtal omförmögenhetsförhållandena under äktenskapet eller ändra eller upphäva ingångnaavtal skall avgöras enligl lagen i makarnas hemland. Den rältsliga giltighetenav sådana avtal eller vilken verkan avtal kan ha skall däremot bedömas enligllagen i den stal mannen tillhörde vid tiden för äktenskapets ingående. slutits under äktenskapet tillämpas dock lagen i makarnas hemland vidavtalets ingående. Sedan vissa stater tillträtt konventionen förordnadeKungl. Maj:t genom kungörelser 1912 och 1929 med stöd av del ovannämndabemyndigandet i LU1980/81:18 5 lag att bestämmelserna i lagen och konventionenskulle tillämpas i . Konventionen har sedermera sagts upp av Sverige.Eftersom ömsesidighetskravet lag i och med frånträde intelängre är uppfyllt har regeringen upphävt kungörelserna från 1912 och 1929om fillämpningen av Haagkonvenlionen. Någol upphävande av lag hardäremot inte kommit till stånd. Lagen är emellertid inte längre direkttillämplig i någol fall. Del har dock ansetts atl lagen än så länge ger uttryckför allmänna internationellt privaträttsliga grundsatser på området och därförfortfarande i viss mån är vägledande för rättstillämpningen (se NJA I 1970 s.420 och prop. 1973:158 s. 24). I motionerna 1980/81:372 och 1585 begärs altfamiljelagssakkunniga skyndsamt skall lägga fram förslag till ändringar av deninternationella äktenskapslagstiftningen. I motion 1980/81:903 yrkas atl 1912års lag skall upphävas. Motionärerna i samtliga tre motioner framhåller somskäl för sina yrkanden att nuvarande rättspraxis när del gäller äktenskapsmålav internationellrättslig natur strider mot en modern syn på äktenskapet ochleder fill oacceptabla resultat. Motionärerna anser det därför angeläget att nyaregler på området kommer fill stånd. Utskottet delar mofionärernas uppfattning om atl deprinciper som lag och bygger på inte är förenliga meden modern syn på äktenskapet och strävandena mot jämställdhet mellan makar. framhöll vid behandling av mofioner med samma syfte som de nuaktuella (LU 1978/79:14) är en annan nackdel med lagen att fillämpningen av deinternafionellt privaträttsliga normer som lagen och konvenfionen innehållerkan leda fill otillfredsställande resultat i det enskilda fallet. I likhet medmotionärerna anser utskottet därför att det är angeläget alt de nuvarandereglerna på området ersätts med mera tidsenliga bestämmelser. Att ienlighet med önskemålet i motion 903 upphäva lag anserutskottet dock inle möjligt. Utskottet vill härvidlag erinra om vad utskottetframhöll nämligen att lagen inte kan upphävas-och därmed även detregelsystem för lösande av lagkonflikter i internationella äktenskapsmål somhittills tillämpats - utan atl man inför nya bestämmelser angåendetillämplig lag i fråga om äktenskapets rättsverkningar. Att utforma nya reglerpå det aktuella området av den internationella privaträtten är förenat medåtskilliga problem, vilka fill stor del är av mycket komplicerad beskaffenhet.Frågan om hur ett nytt regelsystem skall gestaltas kan därför lösas först efteringående överväganden. Som framgår av redogörelsen ovan (s. 3) harfamiljelagssakkunniga genom filläggsdirektiv fått i uppdrag attöverväga frågan om ny lagstiftning beträffande internafionellarättsförhållanden rörande äktenskap. Enligt vad utskottet inhämtat kommerfamiljelagssakkunniga att omkring avlämna ett delbetänkandeom regler om äktenskapets rättsverkningar. Därefter kommerfamiljelagssakkunniga att ta upp de LU1980/81:18 6 internalionellrättsliga frågorna lill överväganden. Medhänsyn härtill anser utskottet det lämpligt att motionerna jämte utskottetsbetänkande överlämnas till familjelagssakkunniga för atl las i beaktande underutredningsarbetet. att hos regeringen begäratt mofionerna 1980/81:372, 1980/81:903 och 1980/81:1585 jämte utskottetsbetänkande i ärendet överlämnas till familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) för atttas i beaktande under utredningens arbete. Närvarande: (), (), IvanSvanström (c)*. (), i (s), (), (), (), MarianneKarlsson (c), (), (), (), ()* och Per Stenmarck (m). * Ej närvarande vid betänkandets justering.