bet · G401SfU29 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:29 om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 1980/81:187, punkt1) I proposition 1980/81:187 om vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen, m. m., har regeringen () underpunkt 1 dels föreslagit att anta inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, delsberett tillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen omersättningarna från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Underpunkt 1 i propositionen redovisas en överenskommelse som har träffats medsjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen under åren1982-1983. Det närmare innehållet i överenskommelsen redovisas nedan. Övrigapunkter i propositionen behandlas av socialutskottet i betänkande SoU1980/81:43. Det i propositionenintagna författningsförslaget är följande. 1 1980/81. SfU1980/81:29 2 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6och 7 §§ samt 3 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkringi skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 6 §2 Ersättning för utgifter för annan behandling med anledningav sjukdom än som sägs i 2-4 §§ (sjukvårdande behandling) utgår om behandlingenombesörjes av staten, landstingskommun eller kommun, som ej tillhörlandstingskommun, eller lämnas av sjukgymnast eller läkare, som är uppförd påen av allmän försäkringskassa upprättad förteckning. Ersättning utgår enligtgrunder som regeringen fastställer. I fråga om behandling som lämnas avsjukgymnast eller läkare som har uppförts på den nämnda förteckningenfastställas grunderna för ersättning för högst i sänder efter förslag avriksförsäkringsverket. För utgifter för konvalescentvård utgår ersättning enligtgrunder som regeringen fastställer. I fråga om ersättning för försäkrads utgifter för resor isamband med sjukvårdande behandling eller konvalescentvård eller för resor isamband med vård som vid sjukdom har meddelats av distriktssköterska ellerdistriktsbarnmorska äger 5 § första stycket motsvarande tillämpning. För hjälpmedel åt handikappade utgår ersättning enligt vadregeringen föreskriver. Bidragtill långtidssjukvård anord- Bidrag skall, enligt de grunder som nad avlandstingskommun eller av' regeringen fastställer, utgå till sådan kommun som ej tillhör landstings- förebyggande hälsovård och primär kommun utgår enligt grunder som vård, inräknat långtidssjukvård, som fastställs av regeringen. anordnas av landstingskommun eller kommunsotn inte tillhör landstings- kommun genom att anställa ellereljest träffa avtal med läkare eller på annat sätt vidtagit åtgärder för attbereda medellösa eller mindre bemedlade personer läkarvård, må allmänförsäkringskassa på framställ- 3 Ändringeninnebär att första stycket upphävs. SfU1980/81:29 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ning av kommunen förordna, att kommunen efter grunder somfastställas av regeringen skall vara berättigad att av kassan erhållaersättning för kostnad för läkarvård, som sålunda beretts försäkrad. Sådanersättning må i varje särskilt fall utgivas allenast i den mån ersättning ianledning av värden ej tillkommit den försäkrade själv samt må ej överstigavad som skolat utgivas till denne, därest han fått vidkännas motsvarandekostnad. Allmän försäkringskassa äger med arbetsgivare, somanordnar läkarvård eller vidtager andra sjukvårdande åtgärder så att kassansutgifter för sjukvårdsersättning kunna antagas minska, överenskomma om skäliggottgörelse för arbetsgivarens ifrågavarande kostnader. Sådan överenskommelseskall för att vara gällande fastställas av . Har arbetsgivare för jämlikt sjömanslagen(1973:282) haft att vid sjukdom vidkännas kostnad som avses i 2-6 §§,äger han hos allmän försäkringskassa erhålla gottgörelse för kostnaden enligtbestämmelserna i denna lag. Hel sjukpenning utgör för dag av denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem.Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. För försäkrad som avses i 1§ andra stycket utgör hel sjukpenning för dag. För dag då försäkrad åtnjuter För dag då försäkrad åtnjuter sjukhusvårdskall sjukpenning sjukhusvård skall sjukpenning minskas med , dock minskas med fremo/em kronor, dock med högst en tredjedel av sjukpen- med högst en tredjedel av sjukpen ningens belopp. Därvid skall det ningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskning sker belopp varmed minskning sker avrundas till närmast lägre hela avrundas till närmast lägre hela krontal. Sjukpenning vid sjukhus- krontal. Sjukpenning vid sjukhus vård skall dock alltid utgå med lägst vård skall dock alltid utgå med lägst . Denna lag träder i kraft . r Riksdagen1980/81. SfU1980/81:29 4 I anslutning till propositionenbehandlar utskottet fyra motioner som har väckts vid innevarande , I motion 1980/81:202 av m, fl. (vpk) föreslåsatt hemställer hos regeringen om att förslag framläggs om attnormal-. kostnaderna för anskaffande av glasögon infogas isjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. 1 motion 1980/81:1608 av () och AnnikaÖhrström (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs beträffande ett högkostnadsskydd vid sjukresor. I motion 1980/81:1615 av () och () hemställs att hos regeringen begär sådan ändring avsjukreseförordningen att överlåtelsekvitto får användas vid sjukresa med taxi,om den försäkrade önskar använda det. I motion 1980/81:1626 av () och KarlLeuchovius (m) hemställs att hos regeringen begär utredning avmöjligheterna att påtagligt förkorta väntetiderna i vad avser reservdelar föroch reparation av tekniska hjälpmedel för handikappade. Utskottet har inhämtat yttrande över motion 1980/81:1626från och handikappinstitutet. Den av sjukvårdshuvudmännenbedrivna öppna vården finansieras till väsentlig del genom ersättningar tillhuvudmännen från den allmänna försäkringen. Ersättningsbeloppens storlekregleras genom återkommande överenskommelser mellan regeringen ochLandstingsförbundet. Nuvarande ersättningsregler gäller för tiden den 1 januari1980 - (prop. 1978/79:177, SfU 1978/79:22, rskr1978/79:338). I den förevarande propositionen redovisas den nyaöverenskommelse som har träffats mellan parterna om ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen - den31 . Överenskommelsen, som inte har föranlett någon erinran varesig motionsledes eller från utskottets sida, innehåller i huvudsak följande. Inför genomförandet av en ny hälso- ochsjukvårdslagstiftning införs en särskild ekonomisk ersättning till deoffentliga sjukvårdshuvudmännen för förebyggande hälsovårdande insatser samtprimärvård, inräknat långtidssjukvård. Denna ersättning med 200 milj. kr. perår fördelas schablonmässigt mellan sjukvårdshuvudmännen med . upphör det bidrag till långtidssjukvården som har utgåttunder med 170 milj. kr. Sjukförsäkringensläkarvårdsersättning till sjukvårdshuvudmännen höjs SfU1980/81:29 5 per läkarbesök fr. o. m. den 1januari 1982. Försäkringens ersättning för sjukvårdande behandling som utförsav annan personal än läkare höjs från . per besök.Patientavgiften vid läkarbesök får höjas från högst . till högst 30 kr.fr. o. m. och till högst . fr. o. m. den 1 januari1983. Avgiften för sjukvårdande behandling får höjas från högst . fr. o. m. . Den ersättning från sjukförsäkringen som kan utgå tillprimärkommun för kostnad för läkarvård vid ålderdomshem m. m. upphör medutgången av . har sjukvårdshuvudmännen genom överenskommelsenåtagit sig att - inom ramen för tillgängliga resurser - tillgodose primärkommunernasbehov av läkarvård eller sluta vårdavtal om denna läkarvård. Sjijkförsäkringens ersättning för sjukhusvård höjs från 40kr, till , per vårddag. Sjukpenningavdraget för den försäkrade vidsjukhusvård höjs från . Liksom f. n. fårdock avdraget uppgå till högst en tredjedel av sjukpenningens belopp, och denåterstående sjukpenningen skall som alltid uppgå till lägst . Överenskommelsen innefattar också nya regler för avgiftervid sjukhusvård för pensionärer i de fall försäkringsersättning inte utgår.Enligt gällande bestämmelser får den som fyllt eller börjatuppbära hel ålders- eller förtidspension ersättning för sjukhusvård under högst365 dagar. Därefter måste patienten själv betala vårdavgiften tillsjukvårdshuvudmannen. Överenskommelsen innebär att den avgiftsfriasjukhusvården behålls oförändrad. Sedan dessa vårddagar förbrukatsskall inte tas ut någon avgift för sjukhusvård vidvarje vårdtillfälle. För tid därefter får sjukvårdshuvudmannen ta ut endifferentierad avgift. Avgiften differentieras efter pensionärens inkomstefter skatt. Patienten tillförsäkras på motsvarande sätt som vid vistelse iålderdomshem ett garantibelopp. Detta belopp motsvarar avfolkpensionen inkl. pensionstillskott samt av överskjutande inkomster.Vidare skall skälig hänsyn tas till om annan person är beroende av patientenför sitt uppehälle. Hänsyn skall också tas till boendekostnader om det ärskäligt att patienten behåller sin bostad. Även i annat fall bör avgiftenjämkas om särskilda skäl föreligger. - De förslag till lagändringar som behövsför genomförande av de nya avgiftsreglerna kommer enligt propositionen attläggas fram för i särskild ordning. Ersättningen till sjukvårdshuvudmännen förambulanstransporter o. d. höjs fr. o. m. från . per åroch invånare till . får den avgift som tasut av den sjuke höjas från högst . per resa till högst . Ersättning till sjukvårdshuvudmännen för tillhandahållandeav hjälpmedel åt handikappade m. m. utgår f. n. med . för varjeinvånare som vid årets ingång var bosatt inom sjukvårdsområdet.Sjukvårdshuvudman skall därvid tillhandahålla avgiftsfria eller prisnedsattaglasögon till barn och SfU1980/81:29 6 Hjälpmedelsersättningen höjs i enlighet medöverenskommelsen till . per invånare och år fr. o. m. . per invånare och år (f. n. perinvånare och år) avsättas för finansiering av handikappinstitutets verksamhet.Vidare förutsätts att sjukvårdshuvudmännen successivt bygger upp en samordnadtolktjänst för döva och dövblinda m. fl. Enligt överenskommelsen skall en arbetsgrupp tillsättasför att utreda förutsättningarna att fr. o. m. i ökad omfattning förasamman och schablonisera ersättningarna från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. Därvid skall även prövas möjligheterna att i dettaersättningssystem inrymma - helt eller delvis - nuvarande statsbidrag till denpsykiatriska vården. I överenskommelsen har förutsatts att socialstyrelsenkommer att utfärda rekommendation om allmän skyddsympning mot mässling,påssjuka och röda hund av barn vid 1 1/ålder. Utskottet vill i anslutninghärtill erinra om att det ekonomiska ansvaret för skyddsympningsverksamhetenför barn i dessa åldrar i sin helhet har övertagits av sjukvårdshuvudmännen fr.o. Av propositionen framgår att hosregeringen har begärt bemyndigande att få utfärda rekommendation om skyddsympningockså av barn . Skyddsympningsverksamheten för barn iskolåldern faller emellertid under kommunernas ansvar varför frågor ianslutning till denna verksamhet inte har kommit att omfattas av den aktuellaöverenskommelsen med sjukvårdshuvudmännen. Genom de nya ersättnings- och avgiftsreglerna beräknassjukvårdshuvudmännens inkomster öka med sammanlagt ca 982 milj. kr. år 1982och med ytterligare ca 163 milj. kr. vid en patientavgift av . Av den sammanlagda ökningen hänför sig 589 milj. kr. till höjdaersättningar från sjukförsäkringen och 556 milj. kr. För sjukförsäkringen innebär således de nyaersättningsreglerna en sammanlagd kostnadsökning med 589 milj. kr. per år.Detta medför enligt gällande finansieringsregler en ökning av statens kostnaderför bidrag till sjukförsäkringen med närmare 90 milj. kr. /82 blir statens merkostnader drygt 40 milj. kr. I samband med ersättningsberättigadläkarvård, sjukhusvård och sjukvårdande behandling utgårresekostnadsersättning till patienten från sjukförsäkringen i den månresekostnaderna vid varje besök överstiger . För resor i samband medtandvård och rådgivning i födelsekontrollerande syfte utgår ersättning förresekostnader . De närmare bestämmelserna om resekostnadsersättningfinns intagna i sjukreseförordningen (1975:964). Bestämmelserna kompletteras avföreskrifter som utfärdats av för verkställighet avförordningen. SfU 1980/81:29 7 lagenom allmän försäkring innehåller någon bestämmelse om rätt till förskott påersättning. Närtaxi används vid sjukresor har utbildats ett system med s. k. överlåtelse. Detinnebär att den försäkrade genom påskrift på ett sjuktransportkvitto överlåtersin rätt fill ersättning från försäkringen fill utfärdaren av taxikvittot.Taxichauffören kräver sedan på ersättning med stöd av dennaöverlåtelse. Den försäkrade behöver i dessa fall bara betala karensbeloppettill taxichauffören. Bestämmelserom ett skydd mot höga kostnader för sjukvård och läkemedel träder i kraft den 1juli 1981 (prop. 1980/81:73, SfU 1980/81:17, rskr 1980/81:133). Dettahögkostnadsskydd innebär att.den som har betalat avgift för 15 läkemedelsinköpeller besök hos läkare m. fl. blir befriad från kostnader för ytterligareläkemedel och vårdbesök. Befrielsen gäller räknatfrån det första inköpet eller besöket. Motionärernai motion 1608, Sfina och , erinrar inledningsvis omatt karensbeloppet vid sjukresor höjdes fr. o. m. från 13kr. De framhåller att avstånden till läkare i synnerhet pålandsbygden och behovet hos många sjuka att ofta besöka läkare kan medföra attresekostnaderna i samband med läkarbesök blir ekonomiskt betungande. För attnedbringa dessa kostnader bör enligt mofionärerna regeringen övervägamöjligheterna att låta högkostnadsskyddet för läkemedel och sjukvård omfattaäven sjukresor. Iproposition 1980/81:73 om ett utbyggt skydd mot höga sjukvårds- ochläkemedelskostnader anförde föredragande departementschefen beträffandesjukresor att hon, bl. a. med hänsyn fill pågående utredningsarbete inomsjukreseutredningen (S 1979:09), f. n. inte var beredd att förorda attsjukresor skulle ingå i ett samordnat högkostnadsskydd. Enligtvad utskottet har erfarit kommer sjukreseutredningen att behandla den avmotionärerna aktualiserade frågan i ett betänkande som kan väntas inom kort.Motion 1608 bör därför inte föranleda någon åtgärd. Imotion 1615 begär och sådan ändring avsjukreseförordningen att överlåtelsekvitto får användas vid sjukresa med taxi,om den försäkrade önskar använda det. Mofionärerna anför bl. a. att särskilt desom är i behov av kontinuerlig vård kan få ligga ute med betydande belopp isjukresekostnader. Ett genomgående användande av överlåtelsekvitto skulleenligt mofionärerna innebära en väsentlig ekonomisk lättnad för den försäkradesamtidigt som den administrativa hanteringen i skulleminska. Det kan också, menar motionärerna, innebära besparingar för kommunernaeftersom färdtjänst inte behöver anlitas i samma utsträckning som för färdtill försäkringskassa för att hämta ut ersättning för resekostnader.Motionärerna framhåller också att de skilda tolkningar som tillämpas på olikahåll bör ersättas med för hela landet likvärdiga bestämmelser. SfU1980/81:29 8 Frågan om överlåtelsekvitto vidtaxiresor ingår enligt direktiven i sjukreseutredningens arbete. Ett förslag pådetta område kan förväntas föreligga då sjukreseutredningen somnämnts avlämnar sitt betänkande. Utskottet, som vill understryka angelägenhetenav enhetlighet i bedömningen av den angivna frågan, anser att resultatet avutredningens arbete bör avvaktas. Med det anförda får motion 1615 ansesbesvarad. Fr. o. m. den 1 januari 1976övertog sjukvårdshuvudmännen hela ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedeltill handikappade (prop. 1975:36, SfU 1975:16, rskr 1975:125).Landstingsförbundet har därefter, gemensamt med staten, gått in som huvudmanför handikappinstitutet fr. o. m. (prop. 1976/77:116, SfU1976/77:28, rskr 1976/77:297). har till ändamål attfrämja, samordna och medverka i utvecklings-och forskningsarbete avseendehjälpmedel för handikappade och andra åtgärder för olika handikappgrupper samtövriga delar av den samlade hjälpmedelsprocessen. a. åligger det institutetsärskilt att ange hjälpmedelshanteringens inriktning och därvid utfärda deriktlinjer, tillämpningsföreskrifter m.m. som behövs. Institutet skall biträdaoch samarbeta med sjukvårdshuvudmännen och statliga centrala organ meduppgifter inom handikappområdet samt hålla kontakt med de handikappadesorganisationer och övriga organisationer, företag och enskilda med uppgifterinom handikappområdet. I motion 1626 begär och av möjligheterna att påtagligt förkorta väntetiderna i vad avserreservdelar till och reparation av tekniska hjälpmedel för handikappade.Motionärerna menar att väntetiderna är oacceptabelt långa och att det krävsbättre rutiner för att komma till rätta med problemen. Som exempel på någraåtgärder som kan vidtas för att uppnå en effektivare hjälpmedelsorganisationnämner motionärerna telefonjour dygnet runt och interkommunalt samarbete medutnyttjande av datatekniken. Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånLandstingsförbundet och handikappinstitutet. framhåller i sitt yttrande bl. a. attreparations- och servicefrågorna på hjälpmedelsområdet ofta kan vara mycketkomplicerade. Detta var enligt yttrandet den kanske viktigaste anledningen tillatt man från landstingen vände sig tillhandikappinstitutet med begäran om stöd i dessa frågor. Av yttrandet framgåratt det inom handikappinstitutet bedrivs ettutredningsarbete som syftar till att ge sjukvårdshuvudmännen riktlinjer för sinorganisation med hjälpmedelsförsörjningen i alla delar. I ett avutredningsarbetets projekt behandlas frågor kring teknisk service, underhåll,lagerhållning, distribution m. m. Enligt den tidsplan som gäller förutredningsarbetet SfU1980/81:29 9 kommer detta enligt yttrandet i vissa delar att varaslutfört . Slutligen erinras i yttrandet om att möjligheternaatt lösa reparations- och serviceproblem också har samband med upphandlingen avprodukter. I detta sammanhang nämner förbundet att Sjukvårdshuvudmännensupphandlingsbolag (SUB) för landstingens räkningsuccessivt utvecklar en central upphandlingsverksamhet inom handikappområdet.Genom att SUB efter hand får större erfarenheter och kunskaper kommer enligtyttrandet också möjligheterna att teckna underhållsavtal att öka. pekar i sitt remissyttrande på attlandstingens verksamhet med handikapphjälpmedel har varit mycket expansivunder . Utgifterna för utlämnade hjälpmedel uppgickår till 10 milj, kr,, till 100 milj, kr, och till ca 600milj. Volymökningen inom verksamhetsområdet samt övertagandet av kostnadsansvarethar, framhåller institutet, ställt stora krav på utökade resurser och förändradinriktning och funktion för hjälpmedelsverksamhetens organisation. I denhittillsvarande utvecklingen har bl. a. den tekniska servicen haft problem delsmed dimensionering och dels med att finna de rätta organisatoriska formerna.Mot den bakgrunden har det enligt insfitutet i begränsad utsträckningförekommit svårigheter bl. a. med väntetider för reparation samt jourservice. I yttrandet hänvisas till handikappinstitutetsverksamhetsplan för där det bl. a. anfördes: "Mot bakgrund av attåtskilliga sjukvårdshuvudmän har betydande problem i samband med hjälpmedelsförsörjningenkommer institutet bl. a. att ägna särskild uppmärksamhet åt organisatoriskafrågor i samband med landstingens hjälpmedelsverksamhet. "Verksamhetsplanen för sammanfaller till nivå och inriktning i stort med1980 års verksamhetsplan. I planen framhålls emellertid bl. a. följande:"Mot bakgrund av bl. a. den samhällsekonomiska utvecklingen prioriterasaktiviteter som syftar till att bättre utnyttja samhällets resurser, t. ex.arbetet med att effektivisera hjälpmedelsförsörjningen." Av yttrandet framgår att ett utredningsarbete påbörjatsunder med huvudsyfte att få fram en generell organisationsmodell för enbra hjälpmedelsförsörjning. Ett arbetsmaterial rörande en sådan modell hartagits fram . Med hänvisning till vad som anförts i yttrandet görhandikappinstitutet den bedömningen att pågående utredningsarbete avhjälpmedelsverksamhetens Organisation bör leda bl. a. till snabbarereparationer av handikapphjälpmedel. Utskottet behandlade vid /80 ettmotionsyrkande med begäran om en översyn av service- och reparationsfunktionennär det gäller tekniska hjälpmedel speciellt för glesbygderna. Avremissyttrande från handikappinstitutet framgick att institutet i kommandeutredningsarbete skulle uppmärksamma problemen rörande tillgång till ochfinansiering av reparations- och underhållsservice på hjälpmedel. SfU1980/81:29 10 godkända betänkande (SfU 1979/80:4) fann utskottet detangeläget att frågan som tagits upp i motionen blev föremål för en snaröversyn. Med hänsyn till vad handikappinstitutet anfört om sina avsikter attbearbeta frågan fann utskottet att syftet med motionen var tillgodosett.Yrkandet avstyrktes därför. Av remissyttranden från över den nu aktuella motionen framgår att tidigare aviseratutredningsarbete om organisation av hjälpmedelsförsörjningen har påbörjats ochockså resulterat i att arbetsmaterial rörande en organisationsmodell har tagitsfram. Enligt handikappinstitutets bedömning bör utredningsarbetet kunnamedföra bl. a. snabbare reparationer av hjälpmedel. Landstingsförbundetframhåller att SUB:s verksamhet med en successiv utveckling av en centralupphandlingsverksamhet inom handikappområdet efter hand kommer att öka ocksåmöjligheterna att teckna underhållsavtal. Enligt utskottets uppfattning är den i motionen väcktafrågan om väntetider när det gäller reservdelar fill och reparation av handikapphjälpmedelredan föremål för sådan uppmärksamhet att den av motionärerna begärdautredningen nu inte kan anses påkallad. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion 1626. m. fl. begär i motion202 ett förslag från regeringen om att normalkostnaderna föranskaffande av glasögon skall infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen omallmän försäkring. Motionsyrkandet har under en följd av år avslagits avriksdagen på förslag av utskottet (senast SfU 1980/81:17). Utskottet har därviderinrat om att avgiftsfria eller prisnedsatta glasögon till barn och ungdomunder ingår bland de hjälpmedel som tillhandahålls avsjukvårdshuvudmännen. Utskottets avstyrkan har också varit motiverad av att eninom företagen översyn av verksamheten med hjälpmedel tillhandikappade har gett vid handen att det utöver barn och ungdom, svårtsynskadade eller starropererade personer inte torde finnas någon grupp som påmedicinska grunder eller av andra speciella skäl borde komma i fråga för ettgenerellt samhällsstöd för anskaffande av glasögon. Utskottet anser att alltjämt bör vidhålla sintidigare uppfattning och avstyrker bifall fill motion 202. 1. beträffande ersättningar till sjukvårdshuvudmännen a) attriksdagen antar det i proposition 1980/81:187 under punkt 1 framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, SfU1980/81:29 11 b) att vad som anförts i propositionen under punkt 1 omersättningarna från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen inte föranledernågot uttalande av , 2, beträffandehögkostnadsskydd vid sjukresor att avslår mofion 1980/81:1608, 3, beträffandeöverlåtelsekvitto vid sjukresor att avslår motion 1980/81:1615, 4, beträffandereparation m. m. av tekniska hjälpmedel att avslår motion1980/81:1626, 5, beträffandeersättning för glasögon attriksdagen avslår mofion 1980/81:202, /Vn>vrtr(7«(/e; (), (),(), (), (), (),(), ()*, (), (), (), (), (), MartinSegerstedt (s) och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering.