bet · G401AU2 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:2 om datateknikens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö I belänkandet behandlas tremotioner om effekterna i arbetslivet av den ökade användningen av datatekniken.Förslagen har samband med dataef-fektutredningens uf5pdrag. m.fl. (c) häri motionen 1979/80:1484synpunkter på vilka frågor som, utredningen bör ta upp. Särskijt trycker man påbehovet av kartläggning av frågan hur den nya tekniken påverkarsysselsättningen i olika branscher. Även arbetsmiljöfrågor och behovet avutbildningsinsatser berörs. m.fl. (c) föreslår i motionen1979/80:1877 alt utredningen särskilt skall behandla problemet med synbesvärför dem som arbetar vid bildskärmar. Utskottet anser att de frågor sommotionärerna tar upp täcks av utredningens direktiv och avstyrker därför attriksdagen skall göra en framställning till regeringen. Utskottet avstyrker också motionen 1979/80:1857 av LarsWerner m.fl. (vpk). Motionärerna vill alt dalaeffektutredningen skall fådirektiv att lägga fram sina förslag . Vidare innehållermotionen förslag om del fackliga inflytandet i datafrågor. Utskottetförutsätter att utredningen arbetar skyndsamt. I inflytandefrågan hänvisarutskottet till pågående utrednings- och forskningsarbete samt till möjlighetenall reglera frågor av delta slag i medbestämmandeavtal. 1979/80:1484 av m.fl. (c) 1 motionen yrkas att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna 1. attdalaeffektutredningen med förtur bör kartlägga och redovisa i vilka yrken,branscher och regioner sysselsättningen kan påverkas mest av datoriseringen, 2. attdalaeffektutredningen bör överväga och belysa olika åtgärder som kan bliaktuella för att påverka utvecklingen, 3. vadsom i övrigt anförts i motionen om sysselsättning och arbetsmil jö- Motionärerna framhåller alt det är angeläget att statsmakterna söker förbättrakunskaperna om de problem och svårigheter som dalatekniken kan väntas medföraför sysselsättning, arbetsmiljö och arbetets innehåll. Det är viktigt att mansnabbt får kartlagt och redovisat vilka yrken, branscher och 1 1980/81. AU1980/81:2 2 regioner som löper större risk alt drabbassysselsällningsinässigt vid införande av ADB-teknik. Motionärerna vill därföratt utredningen om datateknikens effekter på sysselsäliniiig och arbetsmiljö(dalaeffektutredningen) med förtur skall behandla dessa frågor. Utredningenbör överväga olika åtgärder för att motverka sysselsättningsproblemen. Motionärerna föreslår vidare alt dalaeffektutredningen börta initiativ till utbildningsinsatser för att ge företag, myndigheter,anställda och fackliga organisationer bättre möjligheter att skapa en godarbetsmiljö vid användning av ADB. Slutligen föreslår de att dalaeffektutredningen skallkartlägga hur ÅDB-systemen påverkal arbetets innehåll. Utredningen bör initieraförsök som kan skapa underlag för handlingsprogram för hur ADB-syslemen kanberika arbetet för enskilda och grupper av användare. 1979/80:1857 av m.fl. (vpk) 1. alt riksdagenhos regeringen anhåller att dalaeffektutredningen får i uppdrag att skyndsamtoch senast den avge betänkande angående datorernas effekter påsysselsättningen. 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en lagom anmälningsplikt vid införande avdatorsystem i enlighet med motionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagstiftning innebärande a) vetorätt för de anställdas lokala fackligaorganisationer vid införande av datorsystem i arbetslivet, b) rätt för lokalfacklig organisation att för egna bearbetningar på arbetsköparens bekostnadutnyttja den dator som denne har tillgång till, c) rätt för lokalfacklig organisation att på arbetsköparens bekostnad utnyttja arbetstagarkonsultervid införande och förändring av datorsystem och för utredning av möjligaförändringar i redan befintliga datorsystem, d) rätt för lokal facklig organisation tillfullständig tillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna och befintliga datorsys tem. Motiveringen återfinns i motionen 1979/80:1855. sombehandlas av finansutskottet i betänkandet FiU 1979/80:27. Motionärerna betonar att del är viktigt att det fackligainflytandet över datoriseringen förstärks. De hänvisar till de krav påarbetslagarin-flytande i sådana frågor som tidigare ställts i LO/PTK:s förslagtill medbestämmandeavtal. Enligt motionärerna bör man nu lagstifta i dessafrågor. Motionärerna föreslår sålunda att det skall krävas godkännande av arbetstagarnasorganisationer vid införande av datasystem eller förändringar i befintligasystem. Organisationerna bör vidare få laglig rätt alt för egenmaterialinsamling och bearbetning och på arbetsgivarnas bekostnad få AU1980/81:2 3 utnyttja den dator arbetsgivaren har tillgång till. De anställda bör få rätt att på arbetsgivarens bekostnadanlita expertis i form av arbetstagarkonsulter. De lokala fackligaorganisationerna bör också få tillgång till det underlag och de utredningar somligger till grund för utformningen av föreslagna och befintliga datorsystem. Lagstiftningens syfte skall vara att datatekniken användstill att införa mera stimulerande arbetsuppgifter och skapa nya organisationsformerinom näringsliv och förvaltning, innebärande all de anställda får kontroll överarbetets ledning och fördelning. 1979/80:1877 av m.fl. (c) I motionen yrkas alt hosregeringen begär att få motionen beaktad i utredningen om datateknikenseffekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Motiveringen återfinns i motionen 1979/80:1876, sombehandlats av socialutskottet i betänkandet SoU 1979/80:32. Motionärerna tarupp problemet med s. k. synstress som kan drabba personer som arbetar vidbildskärmar. Antalet personer som drabbats av synslress har enligtmotionärerna ökat . a. hänvisas till undersökningsresultatsom visar alt av dem som arbetar regelbundet vid längre pass vidbildskärmar drabbas av ögonlrölthel, huvudvärk och andra besvär. I direktiven till utredningen (Dir1978:76) redovisas översiktligt den snabba utvecklingen på datateknikens områdeoch vilka problemställningar man kunnat notera. Det framhålls alt delfinns elt behov av en samlad utredning av datateknikens framtida effekter påsysselsättning och arbetsmiljö. Man hoppas också därav kunna få underlag förprincipiella ställningstaganden för den närmaste 5-1 O-årsperioden men ocksåmed utblick över de kommande 15 åren. Dessutom behöver statsmakternafortlöpande kunna bevaka datateknikens arbetsmarknadseffekler. Samarbete skall enligt direktiven ske med kommittén förutredning av datateknikens och elektronikens effekter på näringslivelsutveckling (1 1978:04). Material som den kommittén samlar in skall även kunnautnyttjas av dalaeffektutredningen. 1 övrigt skall dalaeffektutredningens kartläggning ochfaktainsamling avse datorernas användning , planer på vidgadanvändning saml uppskattningar om framtida användning av datateknik. Analyserav effekterna skall främst beröra sysselsättning och arbetsmiljö. När det gäller sysselsättningen skall utredningen försökabedöma effekterna totalt på arbetsmarknaden, för olika yrkesgrupper, för olikanäringsgre- AU1980/81:2 4 nar och för olika regioner. Kommittén skall diskuterasåväl önskade som oönskade effekter på sysselsättningen och dels överväga vilkapåverkansmöjligheter som finns, dels överväga eventuella statliga åtgärder.Direktiven nämner ökade utbildningsinsatser och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. När det gäller effekterna på arbetsmiljön skall analysernabehandla bl. - ergonomiskaproblem på arbetsplatserna - risken för ökadkontroll av de anställda (integritelsproblem) - möjlighetentill förbättringar av arbetsmiljön - informationsflödetinom företag och förvaltning - de anställdasmöjlighet all hävda medbestämmanderätten Även på detta område skalldalaeffektutredningen överväga behoven av åtgärder från statens sida för attfrämja en god arbetsmiljö. Slutligen nämner direktiven alt resultat bör tas fram"inom en relativt snar framlid" och all resultaten kan redovisas iform av rapporter och delbetänkanden. startade sitt arbete på våren 1979.Nyligen har en rapport om bankernas datorisering under 1980-talel publicerats.Enligt nu föreliggande tidplan för utredningens arbete skall ett slutbetänkandeavlämnas . Utvecklingen inom datatekniken haraccelererat allt snabbare . Datorernas användningsområden vidgasfortlöpande. Ett väl utvecklat område är administration och kontorsseklorn. Destora företagen har tagit datorer i bruk för bokföring,budgetering, löneutbetalning m. m. Inom den offentliga förvaltningen läggsstora uppgifter som folkbokföring, personregister, beskattning rn. m. på dala. har datorerna kommit till allt störreanvändning inom industrin. Inom tillverkningsindustrin ökar datoranvändningenför bl. a. processtyrning och kontroll vid tillverkning av papper, stål, cementoch kemikalier. Datorer används dessutom i konstruktionsarbete samt förstyrning av produktion inom bil-, varvs-, gruv- och tryckerisektorerna. Ett annat karaktäristiskt drag är att mindre datorer - s.k. mini- och mikrodatorer-fått en allt större betydelse. Detta hänger bl. a.samman med att integrerade kretsar har inneburit kraftigt förbättrade prestandatill lägre priser. 1 likhet med andra tekniska förändringar påverkardatatekniken sysselsättningen. En omedelbar effekt har varit ett minskat behovav vissa grupper av anställda. Datorerna har sålunda direkt tagit överarbetsuppgifter som tidigare utfördes av människor. Vidare finns indirektaeffekter genom att nya AU1980/81:2 5 arbetsuppgifter som annars skulle ha utförts av människorläggs på datorerna. 1 anslutning till datatekniken har del emellertid samtidigttillkommit nya arbetstillfällen, såväl av kvalificerat som av mindre kvalificeratslag. Datatekniken har därulöver effekter på angränsande yrkesområden. Genomförändrade informations- och planeringsunderlag kan ofta anställda utföra sinavanliga arbetsuppgifter . Enligt en undersökning utförd av () har i ca 1 000 stordatorer successivt tagit över arbetemotsvarande 60 000-90 000 arbetstillfällen. har 30 000 nyaarbetstillfällen skapats. I runda tal uppskattas nettominskningen till 40 000arbetstillfällen. En rad utredningar i och i andra länder pekar påatt den mycket snabba utvecklingen på datorområdet kommer att få betydandekonsekvenser för sysselsättningen . Det är uppenbart atttjänstesektorn är mest utsatt och att sysselsättningsproblemen i den sektornriskerar att bli omfattande. Å andra sidan medför som sagts den nyatekniken behov av nya yrkeskategorier. Nya behov och arbetsuppgiftertillkommer, och bedömningen av sysselsättningseffekterna är därför vansklig attgöra. Datateknikens inverkan på arbetsorganisationen ocharbetsmiljön är omfattande. Många kvalificerade yrkesuppgifler kan komma attförvandlas och kräva mindre kompetens. kan de övergå i renarutinsysslor. Å andra sidan kommer, som sagts, nya arbetsuppgifter attskapas som ger personalen ökat ansvar och möjligheter till utveckling. Depersonliga och sociala kontakterna i arbetet kan som en följd härav komma attminska. En positiv faktor är den nya teknikens möjligheter att ta överriskfyllda och arbetsmiljömässigl undermåliga arbetsuppgifter. En särskild aspekt på den nya tekniken är dess inverkan påkvinnors möjligheter att få arbete. Kvinnorna dominerar nämligen i några av deyrken som berörs mest av datortekniken. En annan viktig faktor att uppmärksammaär att konsekvenserna för sysselsättningen kan komma att bli ojämnt fördeladeöver landet. Regioner med en stor andel ullandskonkurrerande industri torde berörasmer än andra regioner. Det anförda visar enligt utskottets uppfattning påbetydelsen av en hög beredskap för att möta de omställningar på arbetsmarknadensom blir nödvändiga till följd av den nya teknikens frammarsch. Nya krav påutbildning kommer att resas och behovet av en flexibel arbetsmarknad kommer attöka. Det är viktigt att de anställda får inflytande över utvecklingen så attden nya tekniken blir ett positivt inslag i arbetslivet. Det är mot dennabakgrund som, efter initiativ av utskottet, dataeffektutredningen hartillsatts för att utreda hithörande frågor. Som tidigare nämnts skallutredningen studera effekterna av den nya datatekniken på sysselsättningentotalt saml för olika yrkesgrupper, näringsgrenar och regioner. Vidare skalleffekterna på den enskildes arbetsmiljö genomlysas. Slutligen vill utskottetpeka på att utredningen även skall studera hur de anställdas AU1980/81:2 6 inflytande och medbestämmande påverkas då datorteknikensuccessivt vinner insteg på skilda områden i samhället. Frågan om datorteknikens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö las upp i tre motioner. I två av motionerna läggs fram förslag omuppdrag till dataeffektutredningen. I motionen 1484 begär m. fl. (c) attutredningen med förtur skall kartlägga och redovisa i.vilka yrken, branscheroch regioner sysselsättningen kan påverkas meslav datoriseringen. Utredningenbör även överväga och belysa olika åtgärder som kan bli.aktuella för altpåverka utvecklingen. Slutligen framhålls vikten av utbildningsinsatser dådatateknik införs samt behovet av kartläggning av hur den nya tekniken påverkatarbetets innehåll. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att studier om datateknikens konsekvenser för olika branscher, yrkenoch regioner har hög prioritet i utredningens arbete. Enligt vad utskottetinhämtat är sä också fallet. F. n. undersöks bl. a. verkstads- ochprocessindustrin. En branschstudie inom bankväsendet publicerades för kort tidsedan. Av direktiven till utredningen framgår att även motionens övriga förslagkan väntas bli beaktade i utredningsarbetet. Motionen får alltså redan ansestillgodosedd, och någon åtgärd från sida är därför inte erforderlig. I den andra motionen (1877) som berördataeffektutre;dningens uppdrag yrkar m. fl. (c) attdatateknikens inverkan på synslress skaW utredas. Även denna fråga får ansesfalla inom ramen för utredningens uppdrag, och motionen behöver därför inteföranleda någon åtgärd. Utskottet tar härefter upp. motionen 1857 av . (vpk). Motionärerna begär först att skall anhålla attdataeffektutredningen får i uppdrag att arbeta skyndsamt och senast den 1 juli1981 avge sill betänkande. Det finns anledning utgå från alt utredningen bedriversill arbete skyndsamt. Utskottet är emellertid inte berett att föreslå attriksdagen skall söka styra utredningsarbetet genom att fixera viss tidpunkt förarbetets slutförande. Som tidigare redovisats beräknar utredningen att avge sittslutbetänkande . Utredningen arbetar emellertid med delrapportersom redovisas successivt. Tre sådana har lämnats och fler kan väntas inom enrelativt snar framtid. Utskottet avstyrker det aktuella yrkandet.' Övriga yrkanden i motionen tar upp frågor som rör deanställdas möjligheter till inflytande över datateknikens införande ochanvändning. Motionärerna reser krav på lag om anmälningsplikt vid införande avdatorsystem och vetorätt förlokala fackliga organisationer. Man vill ha lagligrätt för lokala fackliga , organisationer alt för egna bearbetningar påarbetsgivarens bekostnad utnyttja förelagens datorer. Vidare begär motionärernaatt de anställda skall få, likaså på arbetsgivarens bekostnad, utnyttjaarbetstagarkonsulter vid införande och förändring av datorsystem och för AU1980/81:2 7 utredning av möjliga förändringar i redan befintligadatorsystem. Slutligen yrkas att lokala fackliga organisationer skall ha rätttill fullständig tillgång till underlag och utredningar som ligger till grundför föreslagna och befintliga datorsystem. Som utskottet tidigare framhållit är det viktigt att deanställda har ett inflytande över den nya tekniken. Utskottet vill erinra omatt det i dalaeffektutredningens uppdrag ingår att också studera de anställdasmöjligheter till inflytande över datoranvändningen. Frågor av det slagmotionärerna berör faller därför inom ramen för arbetet. 1 detta sammanhangvill utskottet peka på att problemen även kommer att belysas inom ettforskningsprojekt vid Arbetslivscentrum. Inom det projektet. Demokratiskstyrning och planering i arbetslivet (Demos), undersöks särskilt problem somhänger samman med datoranvändning i arbetslivet. Det bör också betonas att defackliga organisationerna ägnar elt betydande intresse åt frågan omdatoriseringen i arbetslivet. De medbestämmandeavtal som tecknats påkooperationens och de statliga förelagens område innehåller bestämmelser ominförande av datorer och anlitande av arbetstagarkonsulter. Frågorna har ocksåtagits upp i samband med förhandlingar inom SAF:s avtalsområde. Med hänvisning till det anförda avvisar utskottet de kravpå lagstiftning som förs fram i vpk-motionen. 1. beträffandedalaeffektutredningens utredningsuppdrag att avslår motionerna 1979/80:1484 och 1979/ 80:1877, 2. beträffande de anställdasmedbestämmande vid införande av ny datateknik m. m. attriksdagen avslår motionen 1979/80:1857. Närvarande: (), (), AlfWennerfors (m), (), (), (), PärGranstedt (c), (), (), (),(), tredje vice talmannen (), BengtWittbom (m), () och ().