bet · G401SoU36 · 1980-12-31 00:00:00 — har engagerat sig i en verksamhet medhälsoundersökning (screening) med mammografi beträffande bröstcancer inomKopparbergs och tillsammans med sjukvårdshuvudmännen i dessalän (kallad ). Verksamheten påbörjades i länoch i . Kvinnor som är - fillhopa ca200 000- skall erbjudas mammografiundersökning i två etapper med två å tre årsmellanrum mellan etapperna. har ungefär hälften av de i projektetingående undersökningarna genomförts. Genom en epidemiologisk studie inom ramenför projektet skall man söka få kunskap om mammografiscreeningens betydelseför överlevnad och dödlighet m. m. Resultat från utvärdering av W-E-projektetberäknas kunna föreligga . Sjukvårdslagstiftningen medför inte någon skyldighet försjukvårdshuvudmännen att bedriva individinriktad sjukdomsförebyggandeverksamhet (hälsovård). Sådan verksamhet har likväl växt fram hossjukvårdshuvudmännen och förekommer numera i större eller mindre omfattninghos alla huvudmän, bl. a. i form av hälsoundersökningar. Till fullgörande avett utredningsuppdrag av regeringen om hälsoundersökningar och annanförebyggande hälsovård utarbetade en särskild grupp inom ,hälsokontrollutredningen, en rapport (redovisar 1978:6) medförslag bl. a. om att ett program för hälsoundersökningar skulle införas ochatt ansvaret för hälsokontroller och annan sjukdomsförebyggande verksamhetskulle läggas på sjukvårdshuvudmännen. I fråga om tidig diagnos av bröstcancerhos kvinnor ansåg hälsokontrollutredningen att ytterligare erfarenheter bordesamlas innan generella rekommendationer kunde lämnas om mammografi. har överlämnats fillhälso- och sjukvårdsutredningen (HSU) (S 1975:4) för beaktande. HSU föreslog isitt avlämnade betänkande (SOU 1979:78) Mål och medel för hälso- ochsjukvården med förslag till en hälso- och sjukvårdslag bl. a. att sjukvårds- SoU 1980/81:36 11 huvudmännenskulle få ett lagfäst ansvar även för att förebygga och uppspåra sjukdomarm. m.HSU påpekade bl. (s. 264) att den fortsatta utvecklingen avhälsoundersökningar i första hand borde bli beroende av resultaten av ettutökat forsknings-, utvecklings- och utvärderingsarbete samt av utökadförsöksverksamhet på lokal nivå. HSU:s betänkande är efter remissbehandlingföremål för fortsatt beredning inom . År1979 tillkallades cancerkommittén (S 1979:07) för att utreda frågor omcancerförebyggande åtgärder. Enligt direktiven för utredningsarbetet skallkommittén bl. a. följa det pågående arbetet med att utvärdera masshälsoundersökningarför att diagnostisera bl. a. livmoderhals- och bröstcancer. Syftet är att på såsätt kunna få fram underlag för ställningstagande till en fortsatt användning iSverige av sådana undersökningar. beräknas redovisa sittutredningsarbete . I mofion 1980/81:435 av m. fl. (s)begärs förslag omgående om åtgärder för att tidigdiagnosfik av bröstcancergenom mammografi skall kunna införas i alla län. I första hand bör sådandiagnostik erbjudas kvinnor i riskgrupperna, vilka enligt motionärerna utgörkvinnor som redan haft cancer i ett bröst, kvinnor med nära anhörig medbröstcancer och kvinnor . Motionärerna begär att i åtgärderna skallingå utbildning av personal för mammografi. I motion 1980/81:944 av . (vpk) framförs likartade förslag. Sålunda begärs dels åtgärder som ledertill att undersökningscentraler för mammografi inrättas av landstingen i allalän och att riktade kontroller införs, i första hand för de kvinnor sombefinner sig i riskzonen (yrkande 1), dels åtgärder för utbildning avröntgenpersonal -röntgenläkare och röntgenassistenter - i tillräckligomfattning (yrkande Imofion 1980/81:1238 av () och () framhålls bl.a. att det inte längre finns någon anledning att dröja med att bygga utmammografiundersökningarna så att de utgör en del av de allmännahälsoundersökningarna och att mammografitester kan göras tillsammans medcellprovtester för tidig upptäckt av livmodercancer. Motionärerna begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad de anfört imotionen om mammografi. Imotion 1980/81:1633 av EHsabeth m. fl. (m) understryks den betydelseutvärderingen av har för en framtida utbyggnad av mammografin,och det begärs att utvärderingen ytterligare påskyndas i syfte att man snarastskall erhålla en rikstäckande spridning av diagnosmetoden. 1**1980181. SoU 1980/81:36 12 Utskottet behandlade /ibetänkande SoU 1978/79:18 motioner om användning av mammografi vid misstanke ombröstcancer och om användning av denna metod i allmänna hälsoundersökningar.Utskottet som gjorde motionerna fill föremål för remissbehandling ansåg att detär angeläget att förutsättningar skapas för att bröstcancer skall kunnaupptäckas på ett så tidigt stadium som möjligt och att den mammografiskaundersökningsmetoden är av stort värde när det gäller att upptäcka mycket småtumörer i brösten. Utskottet anförde att det därför är angeläget att dennaundersökningsmetod kan erbjudas inom sjukvården vid misstanke om bröstcancer ochatt det ankommer på sjukvårdshuvudmännen att vid den fortsatta utbyggnaden avsjukvården beakta önskemålet om ökade resurser för mammografi. När det gällerfrågan om användning av mammografi i allmänna hälsoundersökningar anfördeutskottet att det -bl. a. med hänsyn fill att det är fråga om röntgenstrålning- torde behövas ytterligare utvärderingar innan man kan överväga att införametoden som rufin. Under1979/väcktes motioner med yrkanden som var likartade medyrkandena i de nu aktuella motionerna. Utskottet förordade i sitt av riksdagengodkända betänkande SoU 1979/80:32 (s. 10-12) - i likhet med vad utskottetfidigare uttalat - att mammografiundersökning erbjuds dem som vänder sig tillsjukvården med anledning av misstanke om bröstcancer eller som av vissanledning anser sig löpa särskild risk för bröstcancer. Utskottet anförde bl.a. att utskottet utgick från att sjukvårdshuvudmännen vidtar åtgärder för attsådan mammografiundersökning också kan erbjudas. När det gäller massundersökningarmed mammografi, borde man enligt utskottet avvakta utvärderingen avW-E-projektet och de överväganden som cancerkommittén skall göra. Utskottetunderströk den betydelse för fidig upptäckt av bröstcancer som ävensjälvundersökning av brösten har och framhöll angelägenheten av att kvinnornastimuleras att också använda denna metod. Utfrågningsom anordnats av utskottet Inför behandlingen av de nu aktuella motionernaanordnade utskottet ett sammanträde med företrädare försocialstyrelsen, cancerkommittén, och i syfte att inhämta synpunkter på dels frågan hur man påmyndighets-, huvudmanna- och läkarhåll ser på frågan om användning avmammografi som rufinmetod för tidig upptäckt av bröstcancer hos kvinnor, delsfrågan om och när förutsättningar - medicinska och resursmässiga - kan finnasför massundersökningar med mammografi. Information som inhämtadesvid sammanträdet och visst vid sammanträ- SoU 1980/81:36 13 detingivet skriffiigt material redovisas - i vissa delar i starkt sammandrag - iden vid betänkandet fogade bilagan. Den inhämtade informafionen kan i huvudsaksammanfattas sålunda. Såvitt man vet finns ännu inte några metoder attförebygga bröstcancer. Det är därför viktigt att kunna ställa en tidig diagnos. Mammografiär f. n. den bästa enskilda metoden att upptäcka små tumörer i bröstet.Mammografins förmåga att avslöja bröstcancer, inte minst i prekliniskt skede,är väldokumenterad. Den är också en rafionell metod, som kan användas förmassundersökning. Pågående hälsoundersökningar med mammografi i och iGävleborgs län samt inom har visat att mammografi uppfyller dekrav man kan ställa på en hälsoundersökningsmetod i form av hög känslighet ochsäkerhet. God säkerhet om att en påträffad tumör är en cancertumör erhållsemellerfid först genom kompletterande kliniska undersökningar med andra metoder(se redogörelse för sådana metoder på s. 2-4). Dosenröntgenstrålning vid mammografi måste, även om den är liten, beaktas utifrånden vetenskapliga ståndpunkten att röntgenstrålning allfid är skadlig.Stråldosen vid mammografi kan ej jämföras med den naturiigabakgrundsstrålningen, eftersom vid mammografi strålningen endast träffar enviss punkt och den allmänna strålningen fördelas över hela kroppen. Någranegativa effekter av så små doser strålning som det är fråga om vid mammografihar dock inte kunnat påvisas. Ivårt land söker 40 000-50 000 kvinnor läkare för symptom från brösten.I stort sett har sjukvården personella och materiella resurser att vid sidan avandra kliniska undersökningsmetoder - som i de enskilda fallen kan varatillräckliga - kunna erbjuda mammografi fill de kvinnor som söker sig fill sjukvården. Närdet gäller små tumörer föreligger svårigheter att dra gränsen mellan tumörersom är cancertumörer och andra tumörer. Man vet ännu inte om ett fidigt ingreppmot en cancertumör också innebär att man botar patienten från cancersjukdomen.Det finns ännu inte några resultat från studier som tillförlitligt visar om manmed ett mindre kimrgiskt ingrepp med eller utan efterföljande strålbehandlingpå en av bröstcancer drabbad person uppnår lika bra resultat som med ett störrekimrgiskt ingrepp. Medhänsyn till vissa diagnostiska svårigheter och den jämförelsevis lågafrekvensen av bröstcancer hos yngre kvinnor har hälsoundersökningar föruppspårande av bröstcancer inte omfattat denna kategori kvinnor. Vanligen harsådana undersökningar omfattat kvinnor i åldern och däröver. Resultat avforskning beträffande psykologiska reaktioner hos kvinnorna inför och i sambandmed sådana undersökningar har ännu inte kommit fram. Med hänsyn till att vissacancertumörer utvecklas snabbt måste kvinnorna vara uppmärksamma på attcancertumörer kan utvecklas mellan regelbundet återkommandehälsoundersökningar (s. k. intervallcancrar). Man kan ännu inte bestämt sägavilket tidsintervall mellan regelbundet återkommande undersökningar som är detlämpligaste. Decancertumörer man kan uppspåra genom en massundersökning kan indelas i följandegrupper, nämligen (1) cancertumörer eller förstadier till sådana tumörer sominte skulle utvecklas till utbildad cancer, (2) cancertumörer i botbartstadium som skulle ha upptäckts även utan massundersökning, (3) cancertumöreri botbart stadium som genom massundersökningen upptäcks och kan botas samt (4)cancertumörer som inte är botbara. SoU 1980/81:36 14 Fördelenmed en massundersökning skulle vara att man genom sådan undersökning uppspårarbotbara cancertumörer som annars inte skulle upptäckas (grupp 3 ovan).Uppgifter om den relafiva storleken av denna grupp har man inte och sådanauppgifter kan inte erhållas på annat sätt än genom jämförande studier avseendedels en population (del av befolkningen) som blir föremål förmassundersökning, dels en population som inte omfattas av en sådanundersökning. , som är den mest omfattande hälsoundersökningen medmammografi i världen, väntas bl. a. ge sådana uppgifter. Innanman inför regelbundet återkommande massundersökningar med mammografi i vårtland bör man avvakta de svar som kan ge på de övergripandefrågorna - hur tidig diagnostik påverkar möjligheterna att bota bröstcancer ochom man genom den tidiga diagnostiken påverkar hvskvalitet och levnadsutsikterför den drabbade kvinnan i de fall cancersjukdomen inte kan botas-liksom på enrad andra frågor såsom bl. a. frågor om de grupper som bör omfattas av massundersökningaroch om tidsintervall mellan undersökningarna. Vad som framkommit vid ovannämnda sammanträde göratt utskottet vidhåller den mening utskottet tidigare redovisat beträffandemammografi-metoden och massundersökningar med mammografi. Vidsammanträdet framgick att mammografin f. n. är den bästa metoden att upptäckasmå tumörer i bröstet. Utskottetförordar således att kvinnor, som vänder sig fill sjukvården med anledning avmisstanke om bröstcancer eller som av viss anledning anser sig löpa särskildrisk för eller känner oro för bröstcancer, inom ramen för den kliniskaundersökningen skall kunna erhålla mammografiundersökning om de så önskar.MöjUgheter att tillgodose sådana önskemål torde enUgt vad som framkom vidsammanträdet också föreligga i stort sett över hela landet. Däremotfinns det enligt utskottets mening skäl att avvakta utvärdering avW-E-projektet innan man tar slutlig ställning till frågan om att införa regelbundetåterkommande massundersökningar med mammografi. En utvärdering beräknasföreligga . Utskottet vill understryka att det är angeläget attutvärderingen inte dröjer längre än vad som är nödvändigt med hänsyn tillprojektets uppläggning. För ställningstagandet är även de överväganden somcancerkommittén skall göra av betydelse. Ilikhet med vad utskottet gjorde då utskottet senast behandlade motioner ommammografi vill utskottet understryka den betydelse för tidig upptäckt avbröstcancer som även självundersökning av brösten har och framhållaangelägenheten av att kvinnorna också sfimuleras att använda denna metod. Detankommer på sjukvårdshuvudmännen att avgöra i vilken omfattning och i vilkenform man vill erbjuda hälsoundersökningar med mammografi. Med anledning av attLandsfingsförbundet i den av förbundet ingivna SoU 1980/81:36 15 skriftenhar påpekat att det kan finnas skäl att utvidga försöksverksamhet med sådanahälsoundersökningar fill att gälla fler landstingskommuner än f. n. villutskottet dock framhålla att det är angeläget att inifiativ frånsjukvårdshuvudmannahåll till en sådan utvidgning akfivt stöds. Förstatens del gäller det härvid främst att vidta åtgärder för att få till ståndökad utbildning av röntgenläkare för mammografiverksamhet och att ta inifiativsom leder fill utbildning av röntgenassistenter och annan personal för sådanverksamhet. Utskottetanser det angeläget att redan nu vid planeringen av utbildningen av läkare ochandra personalgrupper de krav beaktas som en mera omfattande verksamhet medmammografi i framfiden kan ställa. anfört om undersökningar med mammografi m. m. bör medanledning av motionerna som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetvill här slutligen med anledning av vad som anförs i motion 1980/81:1238 påpekaatt frågan om användning av massundersökningar för att diagnosfiseralivmoderhalscancer f. n. utreds av och skall behandlas avcancerkommittén. Vid det ovannämnda sammanträdet påpekades attlivmoderhalscancer är relativt vanligare än bröstcancer, vilketkan utgöra ett skäl mot en organisatorisk samordning av undersökningar för attspåra dessa båda cancerformer. att med anledning av motion 1980/81:435,mofion 1980/81:944, motion 1980/81:1238 och mofion 1980/81:1633 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om undersökningar med mammografim.m. Närvarande:Göran (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Kersfi (), (), (), () och (). SoU 1980/81:36 16 MAMMOGRAFIM, M. Socialutskottetssammanträde med företrädare för , cancerkommittén,och Syftet med sammanträdet var att synpunkter skulleinhämtas på följande frågor, nämligen dels frågan hur man på myndighets-,huvudmanna- och läkarhåll ser på frågan om användning av mammografi som rufinmetodför tidig upptäckt av bröstcancer hos kvinnor, dels frågan om och närförutsättningar - medicinska och resursmässiga - kan finnas för massundersökningarmed mammografi. Sammanträdetleddes av socialutskottets ordförande . I det följande redovisas i särskilda avsnittdeltagare i sammanträdet, uttalanden vid sammanträdet samt utdrag ur visst vidsammanträdet ingivet skriffiigt material. Uttalandenaoch det skriftliga materialet redovisas efter viss redaktionell bearbetning,som bl. a. innebär att sådan informafion som finns i recitdelen av betänkandetoch i det skriftliga materialet uteslutits vid redovisningen av uttalandena. Ledamöteroch suppleanter i socialutskottet som var närvarande vid sammanträdet (), ordförande () (), viceordfö- () rande () Sven-GöstaSignell (s) () KerstiSwartz (fp) () AnitaBråkenhielm (m) () StigAlffin (s) () KarinIsraelsson (c) () LenaÖhrsvik (s) () MariaLagergren (s) SoU 1980/81:36 17 ProfessorJerzy , karoHnska sjukhuset , iLinköping Överläkare , Avdelningsläkare , Bitr. överläkare , Sahlgrenskasjukhuset, Klinisk lärare , allmänna sjukhusProfessor , , Professor ,akademiska sjukhuset i Sammanträdet disponerades så att först gavs de tillsammanträdet inbjudna personerna fillfälle att besvara nedan redovisade, påförhand utarbetade frågor. Härefter ställdes kompletterande frågor av ledamöteroch suppleanter i socialutskottet. Depå förhand utarbetade frågorna A.Allmänna frågor om mammografimetoden m. m. Är den dos röntgenstrålning som används vidmammografiundersökning skadlig i och för sig eller i kombination med andrafaktorer? SoU 1980/81:36 18 Gerbedömningen av röntgenbilderna ofta utrymme för olika slutsat- Krävs särskildutbildning hos röntgenläkare, röntgenassistenter och Kostnaden perundersökning för själva undersökningen och granskning- Om början fill tumörupptäcks vid mammografi, vad görs sedan? fyndet bekräftas med annanmetod? Påbörjas behandling - i så fall vilken - eller skall tumören"växa till sig"? Psykiska effekter hoskvinnan om tumör upptäcks men den måste "växa till sig" för attånyo undersökas och sedan eventuellt åtgärdas? Finns det bättre ellerlika bra sätt att tidigupptäcka bröstcancer? Frågor om mammografi för kvinnor som på egetinitiativ vänder sig till sjukvården. Ivilken utsträckning vänder sig kvinnor till sjukvården med misstanke om I vilken omfattning kandessa kvinnor erbjudas mammografi? Kan dessa kvinnor i dagerbjudas en undersökningsmetod som är lika bra eller bättre änmammografimetoden? Om resurserna förmammografi eller annan undersökningsmetod för dessa kvinnor inte räckertill, vilka ytterhgare resurser behövs och när kan dessa resurser finnas? C. Frågorom massundersökningar med mammografi. Finnsundersökningsresultat från eller annat land som visar i vilken omfattningbröstcancer upptäcks genom massundersökningar med mammografi? Harundersökningarna begränsats till kvinnor i vissa åldrar eller enligt annangrund? Resultaten av undersökningarna? Motiverar resultaten av genomfördamassundersökningar insatserna av resurser för dem? Uppläggningen av ochsyftet med försöksverksamheten med mammogra- fiundersökningar i Kopparbergsoch ()? Hur långt har fortskridit?Vad återstår? Vad visar hittillsvarande utvärdering? När kan tillräckligtunderlag finnas för en tillförlitlig utvärdering? När kan överväganden avcancerkommittén väntas beträffande masshäl- soundersökningar för attdiagnostisera bröstcancer? Bör massundersökningari princip avse alla kvinnor eller begränsas till vissa ålders- eller andragrupper? Vilka ålders- eller andra grupper? Efter hur bör nya massundersökningargöras? Vilka ytterligareresurser i fråga om personal och utrustning behövs för ett system medmassundersökningar, om dessa bör omfatta i princip alla kvinnor och om baravissa gmpper bör ifrågakomma? SoU 1980/81:36 19 Närkan behövliga resurser i fråga om personal och utrustning föreligga? Kan utvecklingen påskyndasgenom omprioriteringar? Vad skulle vid en omprioritering få stå fillbaka? Finns resurser attbehandla cancertumörer som upptäcks vid massunder- Vilka ytteriigarebehandlingsresurser behövs? När kan dessa resurser föreligga? I vilken omfattning kankvinnor som erbjuds delta i massundersökning beräknas avstå frånerbjudandet? Vad bör man göra beträffande denna grupp? Bör massundersökningarmed mammografi kombineras med massunder- sökningar för upptäckt avlivmoderhalscancer? Svarpå de på förhand utarbetade frågorna Nedan redovisas först ,, svar på de på förhand utarbetade frågorna. Därefter redovisassvar från övriga till sammanträdet inbjudna personer i den mån svareninnehåller synpunkter m. m., som inte framkommit i svar. : (A 1) Dosen röntgenstrålning ärskadlig i och för sig i enlighet med det internafionellt och nationelltaccepterade synsättet i strålskyddssammanhang att röntgenstrålning alltid ärskadlig. Röntgenstrålningen vid mammografi adderar sig teorefiskt tillröntgenstrålning genom andra röntgenundersökningar och till den joniserandestrålning som finns som naturlig bakgrundsstrålning etc. Det är däremot intekänt att röntgenstrålningen vid mammografi samverkar med helt andra typer avfaktorer, såsom kemikalier e. d. (A 2) Erfarenheterna i baseras påverksamhet bedriven av röntgenläkare som på ett särskilt hängivet sätt ägnatsig åt röntgenundersökning av bröst. Svaret är därför i huvudsak nej. Man hari en hög säkerhet såväl i att påvisa cancrar som i att uteslutaförekomsten av cancer. (A 3) Utbildning i utförande avmammografiundersökningar och tolkning av bilder från sådana undersökningaringår inte som ett rutinmässigt led i utbildningen av vare sig röntgenläkare,röntgenassistenter eller annan personal. (A 4) Schablonkostnaden per screeningundersökningär ca . Merparten härav torde falla på kostnader för film, tekniskpersonal och allmänna driftkostnader och en mindre del på lön till läkaren försjälva granskningen av bilderna. (A 5) I princip måste fyndet bekräftas med annanmetod, dels finnåls-punktion, dels kimrgiskt uttagande av vävnadsprov och därpåföljande mikroskopisk undersökning. Endast i fullständigt klara fall kan man SoU 1980/81:36 20 Sekvensen vid misstänkta fynd vid mammografiscreening är förnyadröntgenundersökning och därefter vanligen för hälften av fallenfinnälspunktion. I ett fåtal därefter kvarvarande fall är fortfarande diagnosenoklar. Man vill då inte ta ställning till behandling/ickebehandling. Härvidlag skiljer sig emellertid inte screeningsituafionen från denhelt normala kliniska situationen. Detsamma inträffar av och till också dåkvinnan spontant sökt för misstänkt tumör. (A 7) En stor majoritet av experter anser attmammografi f. n. är den klart lämpligaste metoden för att påvisa små tumörer ibröstet, som omöjligen kan identifieras genom vanlig undersökning.Tidigupptäckt av små tumörer är inte fullt synonymt med tidigupptäckt avbröstcancer. Det är inte givet att liten storlek konsekvent innebär ett tidigtbiologiskt stadium. Detta är en av de vetenskapliga nyckelfrågorna. Ultraljudsteknik- som används i många andra diagnosfiska sammanhang, t. ex. när det gällerförändringar i hjärnan och i hjärtat samt för att följa graviditetsutvecklingen- väcker ganska stora förhoppningar om att kunna användas även då det gällerdiagnostik i brösten. Det torde dock inte gå att undvika att metoden blirväsentligt mera tidsödande än mammografi och därigenom säkert mångdubbelt dyrare. Den s. k. diaphanoscopinförespråkas av någon enstaka. Mansynes vara enig om att termografi är en dålig metod att med rimlig säkerhetpåvisa tumörer, oavsett storlek. (B 1) 40-50 000 kvinnor söker "spontant"för "symtom från brösten". I vart fall oro för bröstcancersynes vara en väsentlig orsak. (B 2) Statens strålskyddsinsfitut uppger atttillstånd enligt strålskyddslagens bestämmelser har getts för användning av 64mammografiapparater i landet, var och en med en kapacitet av åtminstone 15 000undersökningar . Den geografiska fördelningen av apparaterna ärnågorlunda i relation till befolkningsfördelningen. Det är tveksamt om det påvissa håll finns röntgenläkare som är fullt kompetenta att säkert bedömabilderna. I huvudsak får det emellerfid anses att resurser finns för atterbjuda klinisk mammografi till kvinnor som söker med klar misstanke omförändring i brösten. (B 3) Alla kvinnor behöver inte genomgå kliniskmammografi. Resultatet av läkarundersökningen, dvs. den palpationen,kan vara så entydigt och klart, att man direkt kan gå på finnälspunktion.Mammografi kan dock ofta vara av värde för att utröna om flera tumörersamtidigt finns i bröstet. (B 4) Några allvarliga resursproblem när det gällerklinisk mammografi bedöms inte föreligga i landet. En utökad fortbildning avvissa röntgenläkare kan dock vara angelägen. Mammografiscreening föralla kvinnor som är (ca 2 milj. SoU 1980/81:36 21 kvinnor)med ett intervall av mellan undersökningsfillfällena kräver helt andraresurser. (C 1) Det finns mycket noggranna sifferuppgifter omi vilken omfattning bröstcancer upptäcks genom massundersökningarmedmammografi. Siffrorna från olika undersökningsområden i liggerpåtagligt nära varandra.