bet · G401NU17 · 1980-12-31 00:00:00 — (varvid en övergång till avgiftsfinansiering skall ske), till branschfrämjandeåtgärder med 2 milj. kr. och till uranprospektering med 10 milj. kr. Vänsterparfiet kommunisterna föreslår i motion 1980/81:107att skall avslå propositionen i vad avser minskade anslag tillstatens industriverk och till sprängämnesinspektionen. Av utskottets redogörelse framgår sålundasammanfattningsvis att regeringen avser att för /vissa minskningar i förhållande till innevarande budgetår av anslagentill regionala utvecklingsfonder, statens industriverk,sprängämnesinspektionen, branschfrämjande åtgärder och uranprospektering. Dessaförslag avses bli framlagda i budgetpropositionen 1981. Deras sammanlagdabesparingseffekt anges i propositionen till 145 milj. kr. Den sakligainnebörden av yrkandena i motion 1980/81:107 (vpk) är att mofionärernamotsätter sig att de i propositionen aviserade förslagen beträffande deregionala utvecklingsfonderna, statens industriverk och sprängämnesinspektionenläggs fram. Vad regeringen uttalat om de regionala utvecklingsfondernaföranleder ingen erinran från utskottets sida. Härav följer att utskottetavstyrker motion 1980/81:107 (vpk) i motsvarande del. Den närmare innebörden av övriga besparingsåtgärder kanutskottet inte ta ställning till i detalj, eftersom regeringen ännu inte harredovisat sina slutliga förslag. Utskottet har emellertid inte någon erinranmot att regeringen utarbetar detaljförslag med i stort den inriktning ochbesparingseffekt som redovisas i propositionen. I konsekvens härmed avstyrker utskottet förslagen i motion1980/81:107 (vpk) såvitt de avser anslagen fill statens industriverk och tillsprängämnes-inspektionen. NU1980/81:17 12 Motionsyrkanden i vissa industripolitiska frågor Motion 1980/81:84 (s) innehåller enrad yrkanden om "offensiva" industripolitiska åtgärder i syfte attstimulera en expansion inom utvecklingsbara delar av industrin. Nästan allaförslagen -vilka redovisas närmare i motion 1980/81:71 (s) - innebärupprepningar av förslag som har avstyrkts avnäringsutskottet och avslagits av . De kan sammanfattas i följandepunkter: - Överläggningarbör inledas mellan företrädare för statsmakterna och för näringslivet i syfteatt uppnå konkreta lösningar på uppgiften att snabbt återskapautvecklingskraften i svensk industri. - En struktur-och utvecklingsfond bör inrättas från med uppgift bl. a. attförbättra företagens försörjning med riskkapital. Fonden bör tilldelas ettanslag av 1 000 milj. kr. och genom statliga garantier ges möjligheter attgenom egen upplåning öka volymen av sin finansieringsverksamhet. - Femsamhällsägda utvecklingsbolag bör inrättas under innevarande budgetår inomområdena transportsystem, hjälpmedel inom utbildningsområdet, medicinskteknik, miljövårdsteknik och energiteknik. Bolagen, som vart och ett bör få ettaktiekapital av 5 milj. kr., skall bygga upp ett samarbete mellan forskare,användare och producenter och genom statliga finansiella insatser stödjautveckling och upphandling av produkter och systemlösningar. - En särskild delegation,bestående av företrädare för forskningen, stat och kommuner samt industrin ochde anställda, bör inrättas med uppgift att leda arbetet med storautvecklingsprojekt av nationell betydelse. - Förslag tillformer för stöd till teknisk upphandling från privata beställare bör utarbetasav regeringen. Vid de ovan nämnda överläggningarna mellan statsmakterna ochnäringslivet bör möjligheterna att styra den svenska basindustrins köp avutrustning till svefiska tillverkare tas upp. - Ettinvesterings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen bör redovisasför . Förslag bör också läggas fram i syfte att stimulera produkfionoch sysselsättning vid de statliga affärsverkens och myndigheternasverkstadsrörelser. - Till allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltning bör ett ytterligare belopp av1 miljard kronor överföras. Vidare bör fjärde fondstyrelsen få tillfälle tillstörre placeringar i samma företag än vad en beslutadbegränsningsregel medger. - Ett särskilthandlingsprogram för underleverantörsföretagen bör utarbetas av regeringen.Programmet bör syfta till att bl. a. stärka underieve-rantörernas ställninggentemot enskilda köpare och underlätta deras finansieringssituation. Utskottet behandlar i det följande dessa förslag. I dettasammanhang tar utskottet också upp motion 1979/80:391, som bl. a. innehållerförslag om en utredning om verktygsmaskinindustrin. NU1980/81:17 13 tidigareställningstaganden till förslag av likartad innebörd har som nämnts skett pågrundval av avstyrkande uttalanden av näringsutskottet. Som motiv har i vissafall anförts principiella skäl, medan andra åtgärdsförslag har avstyrkts pågrund av bristfälligt utredningsunderlag. Utskottet kan för sin del inte finna att de skäl somtidigare anförts mot de olika förslagen nu skulle ha mist sin bärkraft.Utskottet delar sålunda inte motionärernas uppfattning att dessa förslag börgenomföras i syfte att stimulera en expansion inom industrin. Mot dennabakgrund vill utskottet anföra följande när det gäller de olika förslagen. Ett yrkande i motionen går ut påatt skall uppmana regeringen att ta initiativ till överläggningarmellan företrädare för statsmakterna och näringslivet om hur de expansionsmöjlighetersom finns inom industrin praktiskt skall tas till vara. Utskottet vill peka på att det harskapats en rad organ -med anknytning till industridepartementet - för löpandesamråd och överläggningar mellan företrädare för regeringen, näringslivet,olika branscher och fackliga organisationer. Bland sådana organ , , småföretagsdelegationen ochett antal s. k. branschråd. Det finns alltså ett flertalinstitutionaliserade kontaktpunkter för överläggningar mellan företrädare förstat och näringsliv. Självfallet är det regeringens uppgift att även i andrasammanhang ta kontakt med företrädare för näringslivet när så erfordras. a. denna bakgrund anser utskottet att något uttalande av enligtmofionärernas förslag inte behövs. Förslag om inrättande av ensärskild struktur- och utvecklingsfond har, som redovisats i det föregående (s.3), lagts fram av socialdemokraterna ett flertal gånger menavvisats av . Förslaget upprepas nu åter. Fondens uppgift skall vara att förbättra företagensförsörjning med riskkapital. Den skall också kunna spela en viktig roll isamband med strukturförändringar inom näringslivet. Fonden föreslås få formenav en stiftelse, i vars styrelse skall finnas representanter för löntagarnasoch näringslivets organisationer samt för statliga myndigheter. Löntagarorganisationernabör tilldelas ett betydande inflytande i fondens styrelse. Fonden bör inrättasden och tilldelas ett anslag av 1 000 milj. kr. En statliggaranti bör utfärdas som ger fonden möjligheter att genom egen upplåning ökavolymen av sin finansieringsverksamhet. Som utskottet anfört vid tidigare tillfällen innebärförslaget att regeringen skall få ett långtgående bemyndigande att förkapitalinsatser inom näringslivet inrätta en ny institution vid sidan av demsom redan finns och vid sidan av den omfattande verksamhet till stöd försärskilda branscher och företag som statsmakterna är engagerade i. Betydandekapitalresurser måste filiföras fonden antingen på bekostnad av företagensjälva eller genom NU1980/81:17 14 direkta statsanslag varigenom budgetunderskottet ökas. Detspecifika för den föreslagna fonden blir dock inte dess kapitalresurser utan desärskilda regler och former som skall gälla för beslut om kapitaltillskott frånfonden. Utskottet anser fortfarande att det inte finns underlag för ett beslutav att inrätta en sådan fond och avstyrker därför motionen i härbehandlad del. I motion 1980/81:84 (s) föreslåsockså vissa ändringar i reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning. Förslagen, vilka utgör upprepningar av tidigaresocialdemokratiska förslag som avslagits av (jfr NU1979/80:43 s. 19 f., 41 f.), går ut på dels att allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse skall få ytterligare att förvalta, dels attfondens möjligheter till engagemang i samma bolag inte som f. n. skallbegränsas till högst av aktierna. En redogörelse för behandlingen i hösten 1979och av förslag av samma innebörd har lämnats i ett föregåendeavsnitt (s. 4). Av ekonomiministerns uttalatde på annan plats i den härbehandlade proposifionen 1980/81:20 framgår (s. 33 f.) att regeringen avstr attlägga fram förslag om en successiv höjning av fjärde fondstyrelsensplaceringsförmåga med 600 milj. kr. Avsikten med en sådan utökning är attytterligare stödja näringslivets utveckling genom att öka tillgången påriskvilligt kapital. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet förslaget imotionen om att ytterligare nu skall tillföras fonden. Vad gäller frågan om begränsning av fjärde fondstyrelsensengagemang i samma företag anser utskottet nu som förut att en regel om sådanbegränsning är motiverad. Den gräns vid av aktiekapitalet- eller, när detfinns aktier med olika röstvärde, av röstetalet - som fastställde hösten1979 finns det enligt utskottets mening ingen anledning att nu ändra. Utskottetavstyrker förslaget i mofion 1980/81:84 (s) att denna begränsningsregel skallupphävas. Av den föregående redogörelsen (s.5) framgår att uttalade sig för att tre samhällsägdanationella utvecklingsbolag skulle inrättas. För vart och ett av de tre bolagen- vilka skulle inriktas på områdena energi, miljövård ochtransportsystem-anslogs 5 milj. kr. Näringsutskottetredovisade i ett betänkande (NU 1979/80:43 s. 31) att regeringenavsåg att behandla frågan om inrättande av det energiinriktade bolaget isamband med sitt förslag om ett nytt energiforskningsprogram och om denfortsatta verksamheten vid . I en interpellationsdebatti (RD 1980/81:32) har statsminister uttalat att denna fråga kommer att tas upp i den energiproposition somskall läggas fram . - Frågorna om de två övriga bolagen avsesockså komma att behandlas i anslutning till frågan om etttreårsprogram för STU:s verksamhet. NU 1980/81:17 15 I motionen föreslås nu attriksdagen skall uttala sig för att såväl de tre nämnda som ytterligare tvåutvecklingsbolag inrättas under innevarande budgetår. De två sistnämnda bolagenskall enligt förslaget avse områdena hjälpmedel inom utbildningsområdet ochmedicinsk teknik. Varje bolag skulle tillföras ett aktiekapital av 5 milj. kr. Motdenna bakgrund föreslår motionärerna att skall anvisa ett anslag avtotalt 25 milj. kr. som grundkapital för de fem utvecklingsbolagen. I dettasammanhang föreslår motionärerna också ett riksdagsuttalande av innebörd attoffentlig teknikupphandling stimulerar till utveckling av produkter och systemsom sedan kan bli intressanta på exportmarknaden. Motionärernas förslag om samhällsägda utvecklingsbolagöverensstämmer med vad som föreslogs i en socialdemokratisk motion tidigare iår. Denna motion avslogs av . Vid behandlingen av motionen uttalade utskottet (NU1979/80:43 s. 31) att det godtog regeringens uppfattning i fråga om tidpunktenför inrättande av de tre beslutade nationella utvecklingsbolagen inom områdenaenergi, miljövård och transportsystem. Det har enligt utskottets uppfattninginte framkommit något skäl som föranleder en annan bedömning. Iavvaktan på regeringens fortsatta beredning av frågan om dessa bolag börriksdagen enligt utskottets mening inte göra något sådant uttalande i ämnet somföreslås i motionen. Inte heller bör , innan regeringen återkommittill frågan om de tre redan beslutade bolagen, rikta någon framställning tillden om inrättande av ett fjärde och ett femte utvecklingsbolag. 1 dettasammanhang vill utskottet erinra om att ett betydande utvecklingsarbete påområdet medicinsk teknik redan bedrivs av Landstingens inköpscentral ().Innan beslut fattas om nya utvecklingsbolag torde det vidare vara lämpligt attnärmare undersöka i vilken utsträckning resurserna inom kan utnyttjas. Utskottet avstyrker alltsåockså den del av förslaget som går ut på att ytterligare två utvecklingsbolagskall inrättas. Offentlig teknikupphandling utgör ett väsentligt led i enakfiv industripolitik. Genom sådan upphandling stimuleras utvecklingen avprodukter och system som kan bli nya värdefulla exportvaror för etthögindustrialiserat samhälle som det svenska. Regeringen har också betonatdetta i skilda sammanhang, bl. a. i den proposition (1980/81:66) om vissaåtgärder på teleområdet som f. n. bereds inom trafikutskottet. Ett särskiltuttalande av i hithörande frågor behövs därför inte, och utskottetavstyrker alltså motionärernas förslag även i denna del. Ytterligare frågor kring det beslutade utvecklingsbolagetpå energiområdet behandlar utskottet i ett särskilt betänkande (NU 1980/81:18)över de motioner på det energipolitiska området som har väckts med anledning avproposifion 1980/81:20. NU1980/81:17 16 Motion 1980/81:84 (s) innehållerockså förslag om att en särskild delegation skall inrättas med uppgift att ledaarbetet med stora utvecklingsprojekt av nationell betydelse. I delegationenskall ingå företrädare för forskningen, staten och kommunerna, industrin och deanställda. Delegationen bör enligt motionärerna också ha som uppgift att utverkatillräckliga ekonomiska resurser för sina projekt genom samarbete med den avsocialdemokraterna också föreslagna struktur- och utvecklingsfonden. Denna bör,uttalar motionärerna, kunna bidra med större delen av den nödvändiga finansieringen. avstyrkte (NU 1979/80:59 s. ett socialdemokratiskt förslag av samma innebörd. Utskottet hänvisadedärvid till att det ställde sig bakom ett regeringsförslag om inrättande av enstiftelse för industriellt utvecklingsarbete och att inget hindrade att dennastiftelse bidrog fill finansieringen av sådana utvecklingsprojekt sommotionärerna åsyftade. De socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig.Riksdagen följde utskottet. inrättades Fonden för industriellt utvecklingsarbete-Industrifonden (prop. 1978/79:123, NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415). Fondendisponerar f. n. kr., vilka medel används som stöd i form av lån elleri form av bidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet (prop. 1979/80:100bil. 17 punkt F 19, NU 1979/80:43 s. 32, rskr 1979/80:395). Utskottet anser med hänsyn till det anförda att det intefinns behov av en sådan delegation som föreslås i det aktuella yrkandet imotion 1980/81:84 (s). Mofionen avstyrks därför i denna del. I motion 1980/81:84 (s) föreslåsockså att skall begära att regeringen utarbetar förslag till formerför stöd till teknisk upphandling från privata beställare. Utskottet tar idetta sammanhang också upp det tidigare nämnda yrkandet i motion 1979/80:391 omen utredning om verktygsmaskinindustrin. Som skäl för förslaget i motion 1980/81:84 (s) anförmotionärerna i huvudsak följande. Den svenska basindustrins köp av nyutrustning sker nu i allt högre grad från utländska tillverkare. Detta lederfill en utarmning av den svenska utrustningsindustrin. Genom att svensktillverkningsindustri inte har några referensanläggningar för sin teknik fården inga exportorder. Basindustrierna skall självfallet köpa bästa möjligautrustning. Men med en fortsatt oplanerad utveckling förlorar vi för alltidmöjligheterna att tillverka denna utrustning i . Förslaget i motion 1979/80:391 om en utredning omverktygsmaskinindustrin mofiveras med att den svenska förbrukningen avverktygsmaskiner har stagnerat . Motionärerna framhållersärskilt att en avancerad inhemsk verktygsindustri är av stort värde förindustrins utveckling. En avorsakerna till verktygsmaskin- och utrustningsindustrins bekymmer- NU1980/81:17 17 samma läge är den allt hårdare konkurrensen från utländskatillverkare. Därför framstår en förbättring av lönsamheten i dessa branschersom mycket angelägen. Frågan om åtgärder för att främja denutrustningstillverkande industrin behandlades av våren 1980.Riksdagen avslog därvid på förslag av näringsutskottet (NU 1979/80:43 s. 25)ett socialdemokratiskt motionsyrkande om ett riksdagsuttalande av liknandeinnebörd som det nu föreslagna. Utskottet ville inte förorda särskilda statligaåtgärder för att styra basindustriernas köp av ny maskinutrustning tillsvenska leverantörer. förklarade utskottet att förutsättningarna förfortsatt utveckling av den utrustningstillverkande industrin - en väsentlig delav vår verkstadsindustri -givetvis är ett vikfigt industripolitiskf spörsmål.Utskottet utgick från att regeringen och de ansvariga myndigheterna har sinuppmärksamhet riktad på den utrustningstillverkande industrins problem. Någotsärskilt uttalande av om denna industri fann utskottet alltså intemotiverat. Utskottet förutsätter att regeringen följer frågan och tarde initiativ som erfordras. Yrkandet i motion 1980/81:84 (s) att riksdagenskall begära att regeringen utarbetar former för stöd till teknisk upphandlingfrån privata beställare avstyrks sålunda. Utskottet avstyrker vidare att en särskild utredningtillsätts med uppgift att kartlägga förhållandena inom verktygsmaskinindustrin.Det är givetvis väsentligt att har en verktygsmaskinindustri som kanhävda sig i konkurrensen såväl på den svenska marknaden som internationellt.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen inom dennabransch och att statens industriverk inom sitt kompetensområde beaktar deresultat som har kommit fram i verkets höstrapport och som avser bl. a.verktygsmaskinindustrin (jfr s. 6). Av den redogörelsen framgår vidareatt strukturfrågorna inom branschen f. n. analyseras av branschens egenorganisation. De för branschens utveckling viktiga frågorna om bl. a. teknik förnumerisk styrning av verktygsmaskiner behandlas av data- ochelektronikkommittén (I 1978:04). I samband därmed behandlar kommittén ocksåvissa aspekter på verktygsmaskinbranschens struktur och förutsättningar iframfiden inom detta område. Utskottet anser mot här angiven bakgrund att detdärför f. n. inte är motiverat med en särskild utredning omverktygsmaskinindustrin. Utskottet avstyrker sålunda yrkandet härom i motion1979/80:391. Motion 1980/81:84 (s) innehållerockså förslag att regeringen skall uppmanas att inledaöverläggningar med de statliga företagen i syfte att ett investerings- ochutvecklingsprogram skall utarbetas . Resultatet avdenna verksamhet bör redovisas för , anför motionärerna. Därvid börockså förslag om nödvändiga åtgärder för att säkra investeringsprogrammetsfinansiering läggas fram. Ettsocialdemokratiskt motionsyrkande av liknande innebörd avstyrktes NU 1980/81:17 18 av utskottet (NU 1979/80:59 s. 59 f.) ochavslogs av . Som utskottet då anförde torde alla större företag numeragöra upp kort-och långsiktiga investeringsprogram. Utskottet förutsätter attdetta även gäller i fråga om statliga företag. Något behov av ett uttalandefrån sida i denna fråga föreligger fortfarande inte. 1 den mån eninvestering i ett statligt företag kräver att medel beviljas av börframställning därom ske i vanlig ordning. Utskottet anser det orimhgt attriksdagen generellt skulle göra utfästelser om finansiering av projekt somligger . Det nu aktuella motionsyrkandet avstyrksföljaktligen. Motion 1980/81:84 (s) innehållervidare ett yrkande som går ut på att skall uppmana regeringen attlägga fram förslag i syfte att genom en aktiv upphandlingsverksamhet stimuleraproduktion och sysselsättning vid de stadiga affärsverkens och myndigheternasverkstadsrörelser. Vid dessa finns, anför motionärerna, en naturlig ochorganisatoriskt fast koppling mellan användar- och producentsidan. Enligtmotionärerna är förutsättningarna för ett samarbete i produktutvecklingsfrågordärmed särskilt gynnsamma. Den s. k. (K 1976:01) har till uppgiftbl. a. att se över möjligheterna att utveckla ny produkfion vid de statligaaffärsverkens och myndigheternas verkstäder. Utredningen har under år 1980avgett betänkandet (Ds K 1980:4) Fordonsunderhåll i statliga verkstäder. Denavser att i senare betänkanden behandla "frågan om samordning av verkensforsknings- och utvecklingsarbete, något som naturligen hänger samman medmöjligheterna att utveckla och marknadsföra nya produkter" (Ds K 1980:4 s.9). Den fråga som aktualiseras i motionen behandlas f. n. avSamverk-utredningen. I den framlagda propositionen 1980/81:66 om vissaåtgärder på teleområdet har regeringen behandlat en rad frågor som hängersamman med verkstadsrörelser. Härav framgår att de frågor som tasupp i motionen redan är föremål för regeringens uppmärksamhet. Något uttalandeenligt motionärernas förslag behövs därför inte. Utskottet avstyrker sålundamotionen i här behandlad del. Slutligen begärs i motion1980/81:84 (s) att regeringen skall utarbeta ett särskilt handlingsprogram förunderleverantörsföretagen. Som motivering anförs att ställningen somunderleverantör skapar ett beroende som kan medföra särskilda problem. Ettexempel är att dessa företag är känsliga för konjunktursvängningar, ett annatatt underleverantörer kan komma att pressas till orimligt hårda avtalsvillkor.Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att möjligheterna att förbättraunderleverantörernas situation skall ses över. En viktig uppgift måste därvid,betonar de, vara att utarbeta förslag till åtgärder för att stärkaunderleverantörernas ställning gentemot NU1980/81:17 19 En annan viktig uppgift är, framhållermotionärerna, att underlätta underleverantörernas finansieringssituation.Motionärerna erinrar om tidigare förslag från socialdemokratiskt håll omfactoringverksamhet i anslutning till de regionala utvecklingsfonderna. Förslag av sarnma innebörd har behandlats av riksdagensåväl som och därvid avslagits på förslag avnäringsutskottet (NU 1978/79:59 s. 64 f., NU 1979/80:43 s. 46). Vad utskottetdå anförde äger fortfarande giltighet. Utskottet instämmer således nu somtidigare i motionärernas uppfattning att underleverantörer, vilka vanligentillhör kategorin mindre och medelstora företag, inte sällan har en svårställning gentemot sina kunder, som ofta är storföretag. Vid inrättandet av deregionala utvecklingsfonderna underströks (prop. 1977/78:40 bil. 171) attfondernas insatser på underleverantörsområdet borde systematiseras ochintensifieras. Utskottet förutsätter att regeringen har frågan om underleverantörernasställning under uppsikt. När det gäller förslaget i motionen att staten skulleengagera sig i factoringverksamhet vill utskottet erinra om att det senastvåren 1980 uttalade (NU 1979/80:43 s. 47) att det inte finns behov avytterligare statliga insatser utöver den verksamhet som bedrivs med anknytningtill Post- och , PKbanken. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet förslaget imotion 1980/81:84 (s) om ett riksdagsuttalande med begäran om ett handlingsprogramför underleverantörsföretagen. I motion 1979/80:391 föreslås attriksdagen skall begära att regeringen tar initiativ för att i skapaen statligt ägd verktygsmaskinindustri. (), vars moderbolag är AB SKF, har haft problem som har lett till betydandepersonalinskränkningar. Som har framgått av den föregående redogörelsen (s. 8) haråtgärder vidtagits på såväl det lokala som det regionala planet för att medarbetsmarknadspolitiska åtgärder mildra effekten av nedskärningarna vid LMV. Ennäringspolitisk plan har vidare utarbetats av och denregionala utvecklingsfonden i i syfte att främja bl. a.nyetablering, produktutveckling och marknadsföring. Initiativ har tagits tillatt förlägga utveckling och tillverkning av vissa nya produkter inomSKF-koncernen till . SKF har tillfört LMV betydande koncernbidrag.Enligt utskottets mening bör fortsatta ansträngningar göras såväl av berördamyndigheter som av för att så långt möjligt begränsa den negativaeffekten av nedskärningarna vid LMV. Utskottet förutsätter att regeringenföljer utvecklingen vid LMV. Det finns dock enligt utskottets mening f.n. inteanledning att på grund av nedskärningarna vid LMV förlägga statligverktygsmaskinindustri till . Utskottet avstyrker sålunda dettamotionsyrkande. NU1980/81:17 20 1. beträffande informationssystemetföretag-samhälle att a) avslår motion1980/81:107 yrkande 2, b) antar det iproposition 1980/81:20 bilaga 13 punkt 3 framlagda förslaget till lag omupphävande av lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor, c) avslår mofion1980/81:84 yrkande 1,