bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — Föredraganden understryker att en förutsättning för att oljeberoendetskall kunna minskas och att kärnkraften skall kunna avvecklas är attenergiförsörjningen till baseras på sådanaenergikällor som f. n. används endast marginellt eller inte alls. Utskottet tar i det följande först ställning till deförslag som avser konkreta åtgärder inom de olika delarna avoljeersättningsprogrammet och därefter till detta program i dess helhet. Allmän inriktning av bränslepolitiken Som en bakgrund till regeringensförslag i fråga om bränslepolitiken lämnas i propositionen en redovisning förden nuvarande bränsleanvändningen inom oUka sektorer och för de ohkabränslenas förutsättningar och kvaliteter i olika avseenden. Redovisningen mynnarut i en allmänt formulerad redogörelse för vilken roll de olika bränslena börspela för vår NU 1980/81:60 43 Föredragandenkonstaterar att de bränslen som är eller kan bli aktuella för svenskenergiförsörjning i väsentliga avseenden har olika kvaliteter, vilket gör attde till stor del bör ha skilda användningsområden. Inriktningen avbränsleanvändningen bör enligt propositionen vara följande. Ifråga om olja gäller att lätta oljeprodukter är svårast att ersätta med andrabränslen. är det på de områden där dessa används, nämligen inomtransportsektorn, som oljans egenskaper bäst tas till vara. Arbetet med attsnabbt åstadkomma oljeersättning bör därför främst inriktas på områden däroljans särskilda egenskaper inte utnyttjas, dvs. där vanligtvis tjock eldningsoljanu används. Den låga självförsörjningsgraden i fråga om bensin och dieseloljamotiverar insatser för att öka försörjningstryggheten på drivmedelsområdet. Naturgashar stora likheter med oljan. Det höga priset innebär att användningen börinriktas på sådana områden där gasens speciella egenskaper, främst renhet, kanutnyttjas. Kolbör åtminstone inledningsvis användas för att ersätta tjock eldningsolja,främst i större eldningsanläggningar knutna till fjärrvärmesystem och i störreindustrier. Användningav skogsbränslen torde vara aktuell främst på mindre och medelstora orter och iindustrier med råvara inom rimligt transportavstånd. Torvtorde såvitt nu kan bedömas kunna användas främst i medelstoraeldningsanläggningar i torvrika delar av landet. behöverprototyp- och demonstrationsanläggningar byggas för att man skall få bättreunderlag för bedömning av möjligheterna att utnyttja torv under skildaförutsättningar. Förskiffer sluthgen görs ingen särskild bedömning av framtida användningsområden.Den beräknas emellertid knappast kunna få större nationell betydelse. Föredragandengår så över till att redovisa olika skäl för att oljeförbrukningen börminskas. Den slutsats som dras är att vi bör inrikta oss på att minska främståtgången av sådan olja som importeras på osäkra villkor. Detta slag av olja börersättas med sådana bränslen som kan medföra bättre försörjningstrygghetoch/eller ekonomi. Olja som vi kan erhålla med god försörjningstrygghet börfrämst användas för sådana ändamål där oljans särskilda egenskaper kanutnyttjas. Enligt propositionen finns det med hänsyn härtill anledning att haolika inriktning och ambition i strävandena att ersätta olja inom olikaanvändningsområden. Utskottethar ingen erinran mot de förslag fill översiktliga riktlinjer förbränslepohtiken som regeringen redovisar i propositionen och som harsammanfattats här. NU1980/81:60 44 De strukturförändringar som harskett på den internationella oljemarknaden 1973 och deåterverkningar som denna utveckling har fått för del analyseras ipropositionen. I detta sammanhang diskuteras oljeföretagens roll ioljeförsörjningen. Föredraganden framhåller att de oljeföretag i somhar baserat sin verksamhet på långsiktig försörjning har haft en oförmånligkonkurrenssituation , bl. a. som en följd av den fördaprispolitiken. Han anser att det inte minst från försörjningssynpunkt ärangeläget att dessa företag i fortsättningen kan nå en godtagbar lönsamhet försin verksamhet och att det är önskvärt att en viss balans kan upprätthållas iden svenska oljeförsörjningen genom att både utlandsägda och svenska företagarbetar på marknaden. Enligt propositionen skulle en friare prispolitik, dockutan markanta avvikelser från prisbilden i andra jämförbara länder, kunna bidratill att mildra försörjningsproblemen med marknadsstörningar.Vidare framhålls att det är önskvärt att storförbrukare inom den offentligasektorn och industrin utnyttjar möjligheten att teckna kontrakt med svenskaoljeraffinaderiföretag om flerårsleveranser till priser som i huvudsak baseraspå de faktiska kostnaderna för råoljeanskaffning, även om de till följd däravfår avstå från inköp på spotmarknaden då detta är gynnsamt. Utskottet har ingen erinran mot de allmänna synpunkter somhär redovisats. I motion 1980/81:1976 (s) begärsatt regeringen skall lämna förslag till om importlicenser förolja. Licenser skulle enligt motionärerna i första hand kunna ges till deföretag som arbetar med s. k. långa kontrakt och därmed mer än andra företagbidrar till att den svenska försörjningstryggheten förbättras. I propositionen framhålls att regeringen kommer attuppmärksamt följa utvecklingen på oljemarknaden och dess effekter på såvälpriser som marknadsstruktur i . Regeringen har tillkallat en särskildutredare med uppdrag att analysera utvecklingen på de internationellaenergimarknaderna med särskild hänsyn till möjligheter att täcka sittframtida behov av importerad energi. Utredaren skall enligt direktiven (Dir.1981:8) bl. a. beakta institutionella faktorer, t. ex. de stora oljebolagensändrade roll. Enligt utskottets mening bör det förslag som läggs fram imotionen belysas i utredningsarbetet. Något särskilt uttalande av riksdagensynes enligt utskottets mening inte erfordras. Motionsyrkandet avstyrks därför. I motion 1980/81:1999 (vpk) tar manupp frågan om ett förstatligande av den privata oljeindustrin. Genom en sådanförändring och genom avtal med OPEC och andra oljeproducerande länder skulle vienligt motionärerna bli försörjda med olja utan att riskera att bli en bricka ide imperialistiska oljebolagens spel. NU1980/81:60 45 har tidigare avslagitförslag av denna innebörd. I likhet med vad utskottet anförde i betänkandeNU 1978/79:60 (s. 32) vill utskottet framhålla att samhället har ettdominerande inflytande inom energisektorn, ett förhållande som under senare århar förstärkts. a. genom Svenska () får staten numera enbetydande andel av oljemarknaden. Utskottet finner därför inte anledning attförorda något förstatligande inom oljesektorn. Förslag rörande oljebolagen försfram i motion 1980/81:1976 (s). Det föreslås att regeringen skall låtautreda de internationella oljebolagens skatteförhållanden. Starka principiellaskäl talar enligt motionärerna för detia. Frågan om beskattningen av multinationella företag iallmänhet behandlades av riksdag, som begärde en utredning av frågan(BeU 1970:53, rskr 1970:345). Något förslag har ännu inte redovisats förriksdagen. Utskottet har detta år behandlat motioner om kontroll avmultinationella företag (NU 1980/81:31). Utskottet hänvisade därvid bl. a. tillett uttalande av industriminister enligt vilket det skulle finnasgoda möjligheter att regeringen presenterar ett förslag i ämnet. Vad särskilt gäller de internationella oljebolagensförhållanden vill utskottet erinra om att ett omfattande informationssystembeträffande leveranser och priser har byggts uppinom ramen för den verksamhet som bedrivs inom (lEA). MöjUgheterna att erhålla kunskap om en väsentlig del av dessa företagsekonomiska verksamhet får härigenom sägas vara förhållandevis goda. Utskottet finnermot denna bakgrund inte anledning att rikta en begäran till regeringen av deninnebörd motionärerna föreslår. I den socialdemokratiska partimotionen 1980/81:1976föreslås vidare att regeringen skyndsamt skall lämna förslag till lagstiftningom styrelserepresentation för samhället i oljebolagen. En sådan representationskulle enligt motionärerna utgöra ett första steg mot ett vidgatsamhällsinflytande i dessa företag. Därmed, anser de, skulle den form av insynoch demokratisk kontroll som redan finns inom ()och SP vidgas till att gälla även övriga oljebolag. Vid utformningen avlagstiftningen bör enligt motionen lagen (1976:350) om styrelserepresentationför samhället i vissa aktiebolag och stiftelser tjäna till ledning. På grundval av den nämnda lagen och dess föregångare frånår 1972 har försöksverksamhet bedrivits i 20 investmentbolag och åttastiftelser. Försöksverksamheten har utvärderats av utredningen om offentligstyrelserepresentation i investmentbolag och stiftelser, som i oktober 1980lämnade rapporten (Ds I 1980:21) Samordning, insyn, styrning. n. inom . Utskottet är med hänsyn härtill inte berettförorda att hos regeringen begär förslag om styrelserepresentation församhället i oljebolagen. Motionsyrkandet avstyrks därför. NU1980/81:60 46 Enligt motion 1980/81:1976 (s) börregeringen på allvar försöka anstränga sig att uppnå direktavtal med bl. a.Norge om betydande olje- och gasleveranser inom ramen för ett utvidgat nordisktindustri- och energipolitiskt samarbete. Motionärerna pekar på attfyndigheterna av olja och gas i norra kan skapa intressantamöjligheter till en industrialisering i de norra delarna av , ochFinland. efter det att motionstiden utgåttför den föreliggande propositionen, ingicks mellan de svenska och norskaregeringarna ett avtal om svenskt-norskt ekonomiskt samarbete. På grundval avdetta avtal slöts överenskommelser om bl. a. norska oljeleveransertill och elleveranser från fill . Överenskommelsen på oljeområdet innebär bl. a. att svenskaföretag är garanterade möjligheter att på kommersiella villkor köpa vissakvantiteter råolja och oljeprodukter från norska företag. ärkvantiteten och för minst 2,5 miljoner ton.Avtalsperioden är med möjlighet till förlängning. kommerleveranser utöver de angivna mängderna att bl. a. vara avhängiga oljetillgångenför norska företag, utvecklingen av det gemensamma energi- ochindustrisamarbetet och marknadsförutsättningarna. Avtalet har genom proposition 1980/81:189 förelagts riksdagenför godkännande. Denna proposition kommer att behandlas i näringsutskottetsbetänkande NU 1980/81:65. Med hänvisning fill detta avstyrks det nu aktuellamotionsyrkandet. I propositionen redogörs för den förändring avoljekonsumtionens struktur som pågår. Denna innebär att inom ramen fören'krympande total marknad en förskjutning av konsumtionen sker från tyngretill lättare produkter. Föredraganden framhåller att studier pågår omanpassning av de svenska raffinaderierna till den förändrade förbrukningsbilden.Vidare nämns den förprojektering av en s. k. katalytisk kracker som genomförsav OK och den studie som SP bedriver avseende bl. a. avsvavlingsanläggningar. Ipropositionen sägs att frågan om behov av investeringar i den svenskaraffinaderiindustrin har såväl kommersiella aspekter som försörjningsaspekter.Det ankommer, framhålls det vidare, i första hand på de berörda företagen attta fram underlag för beslut om eventuella investeringar. Föredraganden betonaremellertid det önskvärda i att detta sker i nära samverkan mellan företagen isyfte att nå samlade lösningar. I propositionen anförs vidare att frågan om investeringari de svenska raffinaderierna för att öka utbytet av vissa oljeprodukter börvägas mot andra möjliga åtgärder för att tillgodose behovet av detta slag avprodukter. Härutöver framhålls att en väsentlig del av den svenska marknadensbehov av bensin och dieselolja tillgodoses från raffinaderier i våragrannländer. Frågan om statligt engagemang förbyggande av en katalytisk kracker tas upp i två motioner. NU1980/81:60 47 I en motion från allmännamotionstiden, 1980/81:1410, anförs att de ekonomiska och försörjningsmässigaskälen för byggande av en katalytisk kracker har blivit starkare sedan näringsutskotteti senast behandlade frågan. Samhället bör, anser motionärerna, idelägarskap med OK bygga en kracker för att tunga eldningsoljor inom landetskall kunna vidareförädlas till de från försörjningssynpunkt mer känsliga,lätta produkterna. Enligt motion 1980/81:1976 (s) är det anmärkningsvärt attregeringen inte heller presenterar ett förslag om hur samhälletskall kunna engagera sig i frågan om byggande av en kracker. Regeringen tycksmena, säger motionärerna, att de multinationella bolagen om de får ökadevinster skulle av ren välvilja lokalisera en kracker till . Regeringenhar enligt motionärerna distanserat sig från ett uttalande av näringsutskottetsmajoritet (m, c, fp) enligt vilket man utgick från attregeringen utan anmaning av skulle pröva möjligheterna att förstärkaden svenska oljeberedskapen genom statiigt deltagande i en ev. anläggning förkatalytisk kracking. Motionärerna anser att några skäl för att staten skallavstå från ett statligt engagemang inte lämnas i propositionen. De föreslår attregeringen skall pröva förutsättningarna för att samhället, eventuellt idelägarskap med OK, bygger en katalytisk kracker. Utskottet har under fyra gånger (NU1979/80:25, NU 1979/80:70, NU 1980 U:l y, NU 1980/81:18) behandlatmotionsyrkanden liknande de här aktuella. Utskottet har avstyrkt förslagen.Socialdemokraterna i utskottet har reserverat sig till förmån förmotionsyrkandena. Enligt propositionen skulle leveranser från norskaraffinaderier till inom ramen för ett fast samarbete kunna utgöra enväsentlig förbättring av försörjningstryggheten. Utskottet delar denuppfattning som regeringen redovisar i denna fråga och vill erinra om densnabba utbyggnad av raffinaderierna i som pågår eller planeras isyfte att skapa möjlighet att omvandla en större del av de tyngreoljeprodukterna till bensin och dieselolja. Frågan om ett statligt engagemang i byggande av enkatalytisk kracker kan enligt utskottets mening ändå alltjämt äga aktualitet.Utskottet förutsätter att regeringen håller sig underrättad om det studiearbetesom bedrivs inom olika oljeföretag och, om så bedöms erforderligt, återkommertill med förslag till åtgärder. Utskottet vill i sammanhanget erinraom vad som i propositionen sägs om en studie inom SP rörande bl. Sådana anläggningar skulle medföra förbättrademöjligheter att importera tunga och svavelrika oljor. Med hänvisning till vadutskottet här har anfört avstyrks motion 1980/81:1410 och det här aktuellayrkandet i motion 1980/81:1976 (s). I mofion 1980/81:1976 (s) erinrasom att man från socialdemokratisk sida har begärt en plan förutveckling av raffinadériverksamheten och den NU1980/81:60 48 Ett av syftena med en sådan planskulle vara att förändra raffinaderierna så att en allt större andel tjockaråoljor kan utnyttjas i . Planen skulle vidare bl. a. redovisa hurförsörjningsbasen skall kunna breddas och oljeprodukterna förädlas. Motionärerna konstaterar att förslagen har tillbakavisatsav riksdagsmajoriteten. De anser att vad som föreslås i propositionen ärotillfredsställande och att bör begära att regeringen låter utarbetaen plan av angiven art. Utskottet vill betona att raffinaderierna och denpetrokemiska industrin är ett centralt område då det gäller energipolitiskaöverväganden. Det är därför angeläget att statsmakterna noga följer och analyserarutvecklingen på området. Klart är, anser utskottet, att de villkor beträffandelångsiktig lönsamhet som gäller för raffinering i spelar en viktig rollför investeringsbesluten. Med hänsyn till sektorns stora betydelse för samhället ärdet enligt utskottets mening naturligt att den ägnas en ökad uppmärksamhet frånstatens sida. Detta gäller inte minst de långsiktiga aspekterna, som kan kommaatt behandlas av den parlamentariska kommittén. Det ankommer på regeringen attfölja utvecklingen och vid behov lämna förslag till åtgärder. börgöra ett uttalande härom. I propositionen lämnas enöversiktlig redogörelse för de prospekteringsinsatser som har möjliggjortsgenom det införda statliga stödet till prospektering efter olja ochnaturgas (prop. 1977/78:128, NU 1977/78:70, rskr 1977/78:343). a. nämns attSvenska deltar i . tio prospekteringsprojekt somberäknas leda till ca tolv provborrningar . Det statliga prospekteringsstödet finansieras genom att endel av inkomsterna av den särskilda beredskapsavgiften för oljeproduktertillförs en särskild fond, oljeprospekteringsfonden. perkubikmeter för motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Mot bakgrund av bl.a. höjda kostnader för oljeprospekteringsverksamheten föreslår regeringen attoljeprospekteringsfonden tillförs ökade inkomster genom en avgiftshöjning frånden med . per kubikmeter för nämnda slag av oljeprodukter. Ett prospekteringsprojekt pågår ofta avflera år. Bidrag som har beviljats betalas ut successivt . Medhänsyn härtill förordas i propositionen att regeringen erhåller riksdagensbemyndigande att genom bidragsbeslut göra ekonomiska åtaganden som sträcker sigöver hela projektperioden utan att därmed motsvarande medel ioljeprospekteringsfonden behöver avsättas för ändamålet. Bemyndigandetföreslås gälla intill ett belopp av 250 milj. kr. I och med att beviljadebidrag betalas ut föreslås utrymme för nya åtaganden frigöras inom denna ram. Utskottethar intet att erinra mot vad som i propositionen anförs och NU1980/81:60 49 förordas beträffande statligt stöd till prospektering efterolja och naturgas. finns ett statligtgarantisystem för oljeutvinning m. m. Enligt den redovisning som ipropositionen lämnas för den hittillsvarande garantigivningen återstår av denursprungliga garantiramen på 2 000 milj. kr. nu 350 milj. kr. Enligt propositionen har garantin visat sig vara ettverksamt medel för att säkra den långsiktiga oljeförsörjningen. Vidareframhålls att flera nya oljeutvinningsprojekt kan komma att bli aktuella underden och att det är angeläget att svenska företag även ifortsättningen ges möjlighet att engagera sig finansiellt i sådana projekt. Medhänsyn härtill förordas en höjning av garantiramen till 4 000 milj. kr. Inomdenna ram beräknas finnas utrymme även för vissa engagemang beträffandeutvinning m. m. av naturgas och kol. En ny ramhöjning bedöms kunna bli aktuellsenast som följd av de åtaganden som staten har gjort i samband medbeslutet om genomförandet av . Utskottet har funnit anledning att i ett avseende övervägavillkoren för den statliga garantin för oljeutvinning m. m. Det gäller fråganom statens regressrätt gentemot garantitagare för den händelse de säkerhetersom har ställts för garanti skulle visa sig vara otillräckliga. Statensregressrätt är i sådana fall f. n. i princip obegränsad. En så långtgåenderegressrätt kan emellertid medföra problem för de företag som erhåller garantiför sin upplåning, eftersom deras balansräkningar kommer att belastas med enmotsvarande skuld till staten. Detta kan minska deras upplåningsförmåga ochgöra det svårare för dem att engagera sig i nya kapitalkrävandeutvinningsprojekt. Utskottet anser det motiverat att statens krav på säkerhetanpassas till garantisystemets syfte att stödja sådana engagerhang från svenskaföretags sida. Det bör få ankomma på regeringen att i varje särskilt fallföreskriva om begränsning av statens regressrätt i den utsträckning dettabedöms nödvändigt för att syftet med garantin skall kunna nås. Utskottet har idenna fråga hört riksgäldsfullmäktige,'som har förklarat sig inte ha något atterinra mot att regeringen får möjlighet att begränsa regressrätten på härangivet sätt. Vad som i propositionen anförs och föreslås beträffandestatlig garanti för oljeutvinning m. m. föranleder ingen erinran frånutskottets sida. Möjligheterna att introduceranaturgas i har enligt propositionen förbättrats i olikaavseenden. a. väntas stora naturgasfynd i innebära ett ökatutbud av gas i närhet. Föredraganden framhåller (s. 162) att en väsentiigt ökadnaturgasanvändning i beror på möjligheterna att finna en tillräckligtstor och 4 1980/81. NU1980/81:60 50 Inom uppvärmningssektorn begränsasdessa möjligheter av fjärrvärmeutbyggnaden. I vissa delar av landet anges dockgasen under vissa förutsättningar kunna utgöra ett alternativ till inhemskabränslen, elvärme eller individuell oljeuppvärmning i bostäder. Också inomindustrin kan det finnas en potential. Resonemanget i propositionen mynnar ut i att det ärönskvärt att förberedelserna för ökad naturgasanvändning fortsätter.Föredraganden betonar vikten av att marknadsfrågorna bearbetas effektivt och pekarpå kommunernas centrala roll i sammanhanget. Han meddelar att förslag omstyrmedel för att underlätta gasintroduktion bereds inom regeringskansliet.Förslag bedöms kunna föreläggas under innevarande år. Utskottet har ingen erinran mot vad som här anförts.Utskottet vill emellertid i sammanhanget erinra om de höga kostnader som ärförknippade med en introduktion av naturgas i stor skala. I motion 1980/81:1999 (vpk) begärs skyndsamma åtgärder förimport och ökad användning av naturgas. Enligt motionärerna har kommitpå efterkälken när det gäller att ansluta sig till gasnäten i . Särskiltintresse har, anser de, ett erbjudande från om anslutning viaFinland och överläggningar med om gas från fälten i . Frågan om ett nordiskt samarbete på gas- och oljeområdenatas upp i motion 1980/81:594. Motionärerna pekar på att ett sådant samarbeteskulle kunna skapa förutsättningar för uppbyggnad av ett petrokemiskt centrum iVästernorrland. De framhåller vidare att en organisation för detta. ,har förberetts genom samverkan mellan och regionala intressen iområdet. I propositionen redogörs för den utrednings- ochförhandlingsverksamhet som bedrivs av i första hand Swedegas i syfte att stödjaintroduktionen av naturgas i landet. a. pekas på den regionalautredningsverksamhet som avses komma att ske i södra med deltagande avGävle, och kommuner jämte Swedegas. Vidare framhålls attNordiska ministerrådet har beslutat om en utredning av möjligheterna tillnordiskt samarbete på om utnyttjandet av ev. olje- ochgasfyndigheter utanför . Swedegas undersöker också möjligheterna till ökad importfrån - i första hand då av norsk gas - och från Sovjetunionenvia . Utskottet noterar med tillfredsställelse denna verksamhetför att åstadkomma alternativa importvägar för naturgas. Vid behandlingen avenergifrågor underströk utskottet att regeringen och berörda myndigheterborde undersöka förutsättningarna för ett norsk-svenskt samarbete omutnyttjande av ev. naturgasfyndigheter utanför . En naturgasimportfrån skulle, sade utskottet, kunna få stor positiv betydelse förindustrin i de nordligaste länen. Som framgår av vad som sagts pågår nu enaktivitet som ligger i linje med den som önskas i motionerna. NU1980/81:60 51 1980/81:594 och det här aktuella yrkandet i motion1980/81:1999 (vpk) ger således inte anledning till någon framställning frånriksdagen till regeringen och avstyrks följaktligen av utskottet. I motion 1980/81:1970 framhålls det angelägna i attöverförings- och distributionssystem för naturgas utnyttjas effektivt.Konsumentunderlaget måste redan från början vara största möjliga. Motionärernaframhåller att ett sätt att uppnå detta är att ellagen (1902:71 s. 1) ändras såatt koncessionsinnehavare undantas från distributionsplikt i vad avseruppvärmningsändamål inom område där gas distribueras eller planeras blidistribuerad. I samma syfte förespråkar de också en ändring i lagen (1976:838)om allmänna fjärrvärmeanläggningar. Såvitt gäller denna fråga behandlasmotionen av civilutskottet. Motionärernas yrkande går ut på dels att derassynpunkter skall beaktas vid beredningen i av frågan omstyrmedel för att underlätta den avsedda gasintroduktionen, dels att berördakommuner innan överlåtelse av gasdistribution till annan huvudman får ske skallfå avgöra om de vill ta på sig huvudmannaskapet för denna distribution. Som redan omnämnts bereds f. n. inom regeringskanslietfrågan om styrmedel för att underlätta en gasintroduktion. Utskottetförutsätter att synpunkter av det slag som förs fram i motionens avsnitt omellagen beaktas därvid. Motionsyrkandet avstyrks såvitt här är i fråga.