bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — Procentsatsen skall utgörabestämd andel av den i första stycket angivna procentsatsen. Nämnda andel skallsvara mol förhållandel mellan antalet svenska sjömän och sjömän påsvenska handelsfartyg i medeltal för , somnärmast föregått del år då procentsatsen fastställes. Hänsyn läges härvid ejtill fartyg med en bruttodräklighel understigande trehundra registerlon. Procentsatsenberäknas med två decimaler. 4 aS Avgift lill folkpensioneringen en- Avgiftlill folkpensioneringen en ligt I eller 3 § skall utgå med åtta ligtI eller 3 § skall utgå med åtta och tre tiondels procent av det be- ochfyra tiondels procent av det be lopp, på vilket avgiften skall beräk- lopp,på vilket avgiften skall beräk nas. I fråga om som avses i nas.I fråga om som avses i I § I mom. första stycket lagen I § I mom.första stycket lagen (1958: 295) om sjömansskatt beräk- (1958:295) om sjömansskatt beräk nas dock avgiften efter den lägre nasdock avgiften efter den lägre procentsals som regeringen eller, procenlsalssom regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, efterregeringens bemyndigande, myndighet fastställer med motsva- myndighetfastställer med motsva rande tillämpning av 4 § andra randetillämpning av 4 § andra stycket. Avgifterna tillföras staten. stycket.Avgifterna tillföras staten. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1981. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift sombelöper pä tid före ikraftträdandet. I motion 1980/81: 103 av m.fl. (vpk) föreslås 4. allriksdagen beslutar avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1962: 381) om allmän försäkring, 19 kap. 4 och 4 a§§. Sjukförsäkringen finansieras medsocialförsäkringsavgifter lill och med statsbidrag lill 15 %.Socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen utgår f.n. med 10,avavgiftsunderiaget. Även folkpensioneringen finansieras med socialförsäkringsavgifieroch statsbidrag. 8.3 %av avgiftsunderlaget. De influtna avgiftsmedlen tillförs statsbudgeten som bidrag lill folkpensionskoslnader. F. n. finansieras av folkpen- sionskoslnaderna med avgifter. I propositionen förordas all socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen sänks fr. o. m. den lill 10,samtidigtsom socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen höjs till 8,4%.Ändringarna är föranledda av att de förordade kostnadsbesparingarna inom sjukförsäkringeni sin helhet ansetts böra tillföras statsbudgeten. SfU1980/81:14 41 I motion 103 av m.fl.avstyrks förslaget med hänsyn till att motionärerna motsatt sig besparingarinom sjukförsäkringens område. Utskottet biträder propositionens förslag och avstyrkerbifall lill motion 103, yrkande 4. beträffandeöverföring till statsbudgeten av besparingar inom socialförsäkringen attriksdagen med bifall lill propositionen i motsvarande del och med avslag påmotion 1980/81:103 yrkande 4, antar del i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Närvarande: (), (), HelgeKarlsson (s), (), (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), () och (). , , , , , och (alla s) har avgelt sju reservationer lill belänkandet. 10.1 Ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring dels att utskottets yttrande under 2.6 (s. 15 fO bort haföljande lydelse: Såvitt gäller regeringenshandläggning av förslaget får utskottet inledningsvis anföra följande. Såsom framhålls i den socialdemokratiska motionen 71 måstevissa grundläggande krav vara uppfyllda när föreläggs en propositionav regeringen. SfU1980/81:14 42 Förslagen skall vara klart ochtydligt redovisade till innebörd och konsekvenser. Det skall vara möjligt förriksdagen - liksom för den intresserade allmänheten - att bedöma del sakligainnehållet. Kostnadsberäkningar måste redovisas så att de kan härledas ochföljas. Det är särskilt vikligl alt dessa krav är uppfyllda när det gällerregeringsförslag som förs fram i en proposition som inte har varitföremål för ulredning och remissbehandling. Regeringens förslag till ändring av principerna förberäkning av basbelopp redovisas i propositionen på flera ställen. Den mestutförliga redovisningen görs i bilaga 6, Ekonomidepartementel, där förslagetägnas tre (!) På övriga ställen i propositionen görs endastsammanfattningar av förslaget och hänvisningar till den nu nämnda bilagan. Utskottet konstaterar för det första all redovisningen avförslaget som sådant är oklart utformad. Statsministern påslår sålunda att delskulle vara "oljeprisstegringar och höjda indirekta skatter" som intelängre skall ingå i värdesäkringen. Såsom framgår ovan av redovisningen avlagförslaget i socialdepartementels förevarande bilaga lill propositionen äremellertid effekterna betydligt vidare. Vid beräkningen skall nämligen ifortsättningen bortses från indirekta skatter, tullar och avgifter men tillägggöras för subventioner. Dessutom skall vid beräkningen bortses från direktinverkan på prisläget av ändrade energipriser (dvs. Qärrvärme, eldningsolja, hushållsgas,elström och bensin). För det andra är den närmare konstruktionen av del nyabasbeloppet inte särskilt tydligt redovisad. Av propositionen framgår allregeringen anser att oljeprishöjningarna är kostnader som hela samhället måstevara med och bära och som vi inte kan kompensera oss för. Förslaget om ändradbasbeloppsberäkning innebär emellertid alt även om energipriserna på siktskulle stiga långsammare än övriga priser vilket i och för sig skulle vara enför den svenska ekonomin och utrikeshandeln mycket gynnsam ulveckling - såkommer någon kompensation inte all ges ens i deUa fall. För det tredje tycks regeringen inte ha haft klart för sigvilka effekter den föreslagna ändringen av basbeloppet får. I propositionenanför ekonomiministern att förslaget "torde ... i första hand påverkafolkpensioner, ATP-pensioner, delpensioner, studiemedel ochbidragsförskott". Därutöver, anger ekonomiministern, påverkas en del merabegränsade utgiftsområden. Utskottet får erinra om alt det i regeringskanslietfinns två dalaregister från vilka det är möjligt att inhämta information omvilka lagar och förordningar som kan beröras av förslaget. Utskottet kan vidareerinra om att, förutom de ca 40 författningar som administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna, berörs bl. a. bestämmelser i såpass central lagstiftning som , ,, konkurslagen, lagen om arvsskatt och gåvoskatl,uppbördslagen, rättshjälpslagen, lagen om statlig lönegaranti vid konkurs, bokföringslagen. SfU 1980/81:14 43 Underlåtenheten i propositionen att ens nämna bl. a.dessa författningar tyder enligl ulskotlels uppfattning på att regeringen intehar haft ens en elementär kunskap om vilka effekter förslaget kan medföra. Tilldetta skall läggas all regeringen över huvud taget inte anger att basbeloppethar fått en vidsträckt användning utanför lagsliftningsområdet, bl. a. i avtalmellan arbetsmarknadens parter om tilläggsförmåner till den allmännaförsäkringen och i andra försäkringsavtal. Socialförsäkringsutskottethar funnit skäl föreligga alt inhämta yttranden över förslaget från - förutomriksdagens finansutskott, skalleulskolt och lagutskott - ,, , , och /SR. Det kan nämnas alt LO isitt yttrande anför att del är LO veterligt första gången som organisationenhar fått en proposition på remiss men att utskottets behov av ettkompletterande underlag utöver regeringsförslaget framstår som uppenbart sedanLO tagit del av de olika delar i propositionen som behandlar del aktuellaförslaget. Socialförsäkringsutskotletkan instämma i det omdöme om regeringens presentation av förslaget som framförsav de socialdemokratiska ledamöterna i finansutskottet i en avvikande meningtill nämnda utskotts remissyttrande. Där anförs bl. a. att del sätt på vilketregeringen har presenterat förslaget saknar motstycke och all del är ettullryck för nonchalans mol den lagstiftande församlingen och medborgarna.Vidare anges att förslaget faller helt utanför den praxis i arbetsfördelningsom har rått mellan den exekutiva och den lagstiftande maklen.Beslutsunderlaget skall, framhålls det, tillhandahållas av regeringen; någotsom inle föreligger i det här fallet. Det ifrågasätts vidare med hänvisningtill regeringsformen om inle förslaget är grundlagsstridigt. Regeringensagerande och presentation av förslaget vittnar sammanfattningsvis inte bara omen nonchalans utan även om en inkompetent handläggning inom . Ipropositionen anförs som ett motiv för att ändra basbeloppsberäkningen attpensionärskollektivels inkomster har ökat myckel kraftigt. Del anges att medande totala reallönerna efter skatt för hela löntagarkollektivet har ökat med 8%sedan år 1973 har motsvarande ökning för pensionärskollektivet uppgått till50%. Del antyds i propositionen all en urholkning av pensionsförmånerna skulleskapa större rättvisa mellan löntagare och pensionärer. Utskottet anser, liksomde socialdemokratiska ledamöterna i finansutskottet, att beskrivningen ipropositionen är direkt vilseledande. Såsom framhålls i den avvikande meningenförklaras pensionärskollektivets inkomstökning till den helt övervägande delenav att antalet pensionärer ökat mycket kraftigt, bl. a. beroende på sänktpensionsålder och delpensionsreformen. Dessutom har antalet ATP-pensionärer medhögre inkomster blivit fler, vilket drar upp medelinkomsten. Med undantag förde pensionärer som har fått höjda pensionstillskott har standardökningenuteblivit för den enskilde pensionären. SfU1980/81:14 44 Från regeringens sida söker man nugöra gällande alt de höjningar av pensionstillskotten som efter tidigareriksdagsbeslut föreslår , liksom de beslut i frågan som kankomma, skulle vara ett motiv för all urholka värdesäkringen. Delta äremellertid, som framhålls i motion 75, en sammanblandning av syftet med resp.åtgärd. Genom reglerna om värdesäkring enligt nuvarande metod skallpensionärerna - såväl folkpensionärer som ATP-pensionärer - - vara förvissadeom att deras reella köpkraft behålls även om priserna stiger. Genompensionslillskotlen avses de som har folkpension med låg eller ingen ATP få enökad köpkraft. Syftet med pensionslillskotlen har däremot aldrig angetts varaatt de skall utgöra en kompensation för en urholkad värdebeständighet. Utskottet vill påminna om all den borgerliga regeringen hösten1976 deklarerade att "de garantier som getts om värdesäkring avpensionerna infrias". Året därpå angavs i regeringsdeklarationen all"pensionärerna får genom höjda pensioner kompensation förprishöjningarna". Efter del senaste valet utlovades alt "de löftensom har givits till pensionärerna i fråga om värdesäkring av folkpensioner ...skall hållas", något som så sent som upprepades avstatsministern i . Som framgår ovan hänvisas i propositionen - som ett annatmotiv för all ändra basbeloppsberäkningen - lill oljeprishöjningarna, vilkaanges ha innjburit en inkomstminskning för hela samhället som den svenska ekonominoch de svenska hushållen inte kan kompensera sig för. Oljeprishöjningarna harlett lill att det s.k. bytesförhållandet, dvs. relationen mellan export- ochimportpriser, har försämrats. Den av regeringen i propositionen valda tekniskakonstruktionen för beräkning av basbeloppet i fortsättningen innebäremellertid, som anförs i den avvikande meningen till finansutskottelsyttrande, alt även oljeprishöjningar som är lägre än höjningarna på andra varormedför en standardsänkning för dem med basbeloppsanknutna förmåner. En logiskkonsekvens av resonemanget i propositionen skulle ha varit att oljeprisernahelt lyftes ur indexen. Misstanken all regeringens främsta avsikt har varit attsänka bl. a. pensionärernas standard förstärks av att det enligt förslagetinle heller skall utgå kompensation för höjda priser på elström ochhushällsgas. En annan anmärkningsvärd omständighet när det gäller denlekniska konstruktionen av del föreslagna basbeloppet är all del avredovisningen i propositionen inte framgår om de vikter med vilka energislagenskall ingå i den nya indexen fortsättningsvis skall hänföra sig tillkonsumtionsvärdel eller om de skall förändras i takt medkonsumtionsvärdel från till nästa i enlighel med de principer som f n.tillämpas i konsumentprisindex och netloprisindex. Denna oklarhet har påtalatsav () i remissyttrandet till utskottet. SCB hardärför fåll förutsätta att vägledning i frågor av detta slag - vars lösningarkräver värderingar utifrån andra än rent statistiska utgångspunkter - ges avregeringen i de föreskrifler som regeringen enligl lagtexten tydligen har för SfU1980/81:14 . avsikt att utfärda. SCB redovisar i sitt yttrandeskillnaden i utfall mellan de två nämnda beräkningssällen. I yttrandetframhåller SCB också all det i vissa fall kan uppstå svårigheter att tolka ochtillämpa principerna för netloprisindex, som enligl förslaget i propositionenskall ligga till grund för beräkningen, när del gäller införandel av nyaavgifter och subventioner. SCB finner det därför önskvärt all regeringen ivissa fall ger kompletterande direktiv för alt undvika tolkningstvisler. SåvälSCB som /SR i sitt yttrande påtalar svårigheterna för allmänheten att följaberäkningarna och riskerna för sammanblandning mellan olika index ochbasbelopp. SCB förutsätter, mot bakgrund av att basbeloppet enligt nuvaranderiktlinjer av avlalsslulande parter bestäms gälla även i fortsättningen, attbåda slagen av basbelopp kan behöva ges officiell status och få lov attpubliceras parallellt. När del gäller verkningarna av förslaget inomsocialförsäkringsområdet får ulskollel framhålla följande. Som framgår ovan finns ca 40 författningar enligt vilkabasbeloppet har betydelse vid fastställande eller beräkning av förmåner somadministreras av och försäkringskassorna. Av dessa kan iförsta hand nämnas lagen om allmän försäkring, lagen om arbelsskadeförsäkringoch lagen om yrkesskadeförsäkring, lagarna om delpensionsförsäkring, lagen ombidragsförskott, lagen om ändring av vissa underhållsbidrag, lagen om pensionstillskott,lagen om hustrutiliägg och kommunall bostadstillägg till folkpension, lagen omvärdesäkring av livräntor, lagen om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m.,lagen om ändring av skadeståndslivråntor, lagen om statligt personskadeskydd,sludieslödslagen och kommunalskaltelagen. Av remissyttrande framgår bl. a.att av de 1 378000 ålderspensionärerna och 290000 förtidspensionärerna som ioktober uppbar folkpension får 786000 resp. 209000 också pension frånATP. Pensionstillskott utgick till 940000 pensionärer. Bidragsförskottutgick lill 113000 förmånstagare, barnpension från folkpensioneringen lill 41000 och från ATP till ungefär lika många. Handikappersättning utgick till 9000personer, barnlillägg till 32000 och vårdbidrag till 12000, totalt 53000personer. Handikappersättning, som utgår jämsides med annan förmån, uppbars avca 30000 personer. Antalet studiemedelsla-gare uppgår till ca 130000. Såsom konstaterar i sittremissyttrande leder den föreslagna ändrade basbeloppsberäkningen lill attförmånerna inom socialförsäkringssystemet inle blir värdesäkrade fullt ut. Somframhålls i yttrandet betyder detta alt löpande förmåner successivt blirmindre värda som ingångsvärdena blir förändrade. Exempelvis får,nämner verket, en nybeviljad ålderspension från folkpensioneringen, som f. n.uppgår lill av basbeloppet för ensamstående, allt lägre köpkraftallteftersom åren går. Delta gäller alla basbeloppsanknutna förmåner. SfU 1980/81:14 46 vidarepå alt i de fall då basbeloppet används för all fastställa den övre gränsen förde inkomster som skall beaktas inom ett visst förmånssystem - t. ex. inom ATP,sjukpenning, föräldrapenning, arbetsskadeersäUning och delpension - så blireffekten av en långsammare basbeloppsutveckling att den maximala ersättningensstorlek relativt sett sänks. uppnår således allt fler personer gränsenför den högsta ersättningen och detta sker snabbare med den nya indexen somberäkningsunderlag. Enligt står det klart alt denföreslagna ändringen av sättet all beräkna basbeloppet på lång sikt kan kommaatt förändra socialförsäkringens innehåll i basala avseenden. avvikande meningen till finansutskottets yttrande redovisas följandeberäkningar av effekterna. man att energipriserna och nettoprisernakommer att utvecklas i samma takt som konsumentpriserna kommerdet justerade indexvärdet, beräknat med nuvarande vikt för energikonsumtionen,alt öka av prisökningen enligt konsumentprisindex. Del betyder vid enantagen ökning av konsumentpriserna om alt det justerade indexvärdet ligger4,lägre än indextalel för konsumentprisindex. kanskillnaden beräknas lill . Omenergipriserna ökar som övriga konsumentpriser ökar ,så kommer konsumentprisindex att öka . Det nya basbeloppetskulle i detta exempel öka . Det innebär att skillnaden mellan detgamla och det nya basbeloppet skulle vara ca 6,efter fem är och knappt 13 %efter tio år. Relationenmellan nettoprisindex och konsumentprisindex kommer att få en avgörandebetydelse för hur den nya föreslagna prisindexen kommer att utvecklas. Detframgår av regeringens sparplan att man avser att sänka subventionsgraden ikonsumentpriserna. Detta medför att nettopriserna kommer att öka långsammare änkonsumentpriserna. Det blir också resultatet om de indirekta skatterna höjs.Antas exempelvis att skillnaden mellan nettopriser och konsumentpriser skulleuppgå till en procentenhet från en antagen konsumentprisökning på 10%så skulle det justerade indextalel efter fem är vara lägre än motsvarandetal för konsumentprisindex. Efter tio är skulle skillnaden uppgå lill ca 16%.Allt under förutsättning att energipriserna utvecklas i samma takt som konsumentprisernai övrigt. Skulle relativpriset för energi öka blir skillnaderna än störte. Omden för pensionärerna ofördelaktiga utvecklingen skulle inträffa attrelativpriset på energi stiger som de indirekta skatterna ökar ochsubventionsgraden avtar, kommer urholkningen av pensionsvärdel all ske ännusnabbare. Om energipriserna exempelvis ökar och övriga konsumentprisermed kommer konsumentprisindex att öka med 10,. Den justerade indexenskulle öka med om nettopriserna ökar en procentenhet långsammare änövriga konsumentpriser. Skillnaden mellan de båda indexserierna efter 5 ärskuUe vara och . Andelen energikonsumtion harantagits vara , . Om denna andel skulle öka skulle skillnaden bliännu större. nu redovisade exemplen har effekten på det justerade prisindexet beräknats.Med olika rimliga anlaganden för energiprisernas, de indirekta SfU 1980/81:14 47 skatternasoch subventionernas utveckling kommer ökningen enligt denföreslagna indexberäkningen att bli betydligt mindre än enliglkonsumentprisindex. Nuvarande regler inom ATP-systemet är avsedda attge en pensionär en inkomst som motsvarar sammanlagt av inkomsten förepensioneringen. Effekten av regeringens förslag om ändrad basbeloppsberäkningblir en successiv urholkning av kompensationsnivån inom ATP. Riksförsäkringsverketvisar i sitt yttrande all en pensionär, som fått pensionen beräknad enligtnuvarande regler och som haft heltidsarbete med relativt genomsnittiig inkomst,kan få sitt skydd inom den allmänna pensioneringen sänkt från ca65% till av den tidigare inkomsten. Ocksåför framtida pensionärer kan likartade effekter uppslå. Den som har inkomster inärheten av eller över inkomstlaket inom ATP-systemet (dvs. 7,5 gångerbasbeloppet) får en allt mindre del av sin inkomst pensionsgrundande. beräkningar betyder delta att för en person som harinkomster motsvarande inkomsttaket sjunker pensionsbeloppet vid oförändradreallön så att det vid pensionering motsvarar av dentidigare inkomsten. Förslagetinnebär också att den nedre inkomstgränsen för intjänande av ATP-poäng räknat ifast penningvärde successivt blir lägre än enligt nuvarande regler. Det blirdärmed lättare att tillgodoräknas ATP-poäng, vilket, som riksförsäkringsverkethar påpekat, kan få direkt betydelse för storieken av en tilläggspension ochev. också påverka rätten till delpension. Pensionspoängen vid samma realainkomst blir också efter hand allt högre ju lägre basbeloppet blir iförhållande till ett basbelopp beräknat enligt nuvarande regler.Riksförsäkringsverket anför att verkningarna av dessa förskjutningar blir olikaför å ena sidan dem som uppbär pension eller har kort lid kvar till pensioneringenoch å andra sidan dem som tjänar in successivt högre pensionspoäng.Under förutsättning alt den inkomsten inte kommer att ligga över den övregränsen blir den senare gruppen bättre ställd. Underantagande alt den åriiga skillnaden i utvecklingen av basbeloppet enligt gamlaoch nya regler uppgår till har beräknat att350000-400000 försäkrade kommer att uppnå maximalapensionspoäng även med oförändrad reallön. Liknande siffror gäller i fråga omden övre gränsen för sjukpenninggrundande inkomst. På samma tioårstid skulleungefär 50000 personer som har inkomster under den nedre gränsen förpensionsgrundande inkomst komma att tillgodoräknas pensionspoäng. ex. handikappersättningen innebär förslaget också att den nedre gränsen förrätt till ersäUning kommer aU sjunka. Detta kan, som harpåpekat, leda till en betydande vidgning av personkretsen, somvärdet av varje utgående förmån blir allt lägre. SfU1980/81:14 48 beräkningarvisar att det reella värdet av en utgående handikappersättning minskar med 7,, med 15,och med 30,. Delsammagäller enligl verkel för förtidspension. Av beräkningarna framgår också attkompensalionsnivån inom arbelsskadeförsäkringen sjunker från fn. I detta sammanhang går det enligt utskottets mening inlealt bortse från den påverkan som förslaget får på bl. a. de olikakompletleringsanord-ningar till den allmänna försäkringen som finns påarbetsmarknaden. Sålunda är bl. a. stats-, kommunal- och landslingsanslälldagaranterade en viss procent av sin slutlön i pension. Denna tjänstepension ärsamordnad med pensionen från den allmänna försäkringen. Samordningen, som är enbrultosamordning, innebär alt förmånerna från den allmänna försäkringen utgårfullt ul medan ijänstepensionsförmånerna "fyller på" upp till dengaranterade nivån. Genomförs förslaget i propositionen innebär det alt denallmänna försäkringen kommer att svara för en lägre andel av den totalapensionen än enligl nuvarande regler. Stat, kommun och landsting får alltså -om inte avtalen ändras - svara för en större kostnadsandel än f n. och kan fåöka sina pensionsåtaganden kraftigt. Detta påverkar givelvis den statliga ochkommunala ekonomin. Det strider också mot uttalande (FiU 1979/80:25,rskr 287) om alt regeringen bör se till alt ingen proposifion läggs fram utan atteventuella kommunalekonomiska konsekvenser av de framlagda förslagen äringående analyserade och utförligt redovisade. Från remissyttrandena kan idetta sammanhang framhållas att LO anger att den tydligaste effekten avregeringens förslag är att de privatanställda arbetarna drabbas hårdast, medanTCO anför alt organisationen inle kan acceptera att man försämrar de pensionersom grundas på intjänade inkomster och i stället bygger ut pensionstillskotten,något som missgynnar löntagarna och i stället gynnar bl. a. grupper med lågtlaxerade inkomster. Besparingseffekten av förslaget kan enligl utskottetsmening ifrågasättas. I propositionen har de totala bruttobesparingarna för1981/82 uppskattats lill 700 ä 800 milj. kr. och nettoeffekten av förslagetlill ca 500 milj. kr. I propositionen betonas också att osäkerheten bakomberäkningarna är mycket stor och i hög grad beroende av vad som kommer alt skepå den internationella oljemarknaden. Något beräkningsunderlag redovisas inle i propositionen, varfördel med ledning av den har varit omöjligt alt bedöma den angivnabesparingseffektens skälighet. har emellertid i sillyttrande lill utskottet för varje angivet förmånsslag redogjort förkonsekvenserna av en basbeloppsbegränsning med i genomsnitt . budgetåret1981/82. Ul-giftsbegränsningen beräknas därvid uppgå till totalt 760-770 milj.kr. anför i sitt yttrande att på kort SfU1980/81:14 49 sikt torde den samlade effekten bli alt kostnadernaminskar, men i det långa loppet är bilden ganska oklar. Utskottet erinrar om att besparingar inom ATP-systemel ochdelpensioneringen inle påverkar statsbudgeten eftersom dessa försäkringar ideras helhet är avgiftsfinansierade.