bet · G401SoU24 · 1980-12-31 00:00:00 — omanslag m. m. till , m. m. (prop.1980/81:100 bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposition1980/81:100 bilaga 15 () avsnitt C. Arbetsmiljögjorda redovisning rörande yrkesmedicinsk verksamhet och forskningsmedel frånarbetarskyddsfonden samt framlagda förslag om anslag m. m. för budgetåret1981/82, såvitt avser punkterna C 1 Arbetarskyddsstyrelsen och C 2 Yrkesinspektionen.Ett antal motionsyrkanden behandlas i anslutning till de olika punkterna. 1.Yrkesmedicinsk verksamhet m. m. Regeringen låter i propositionen ta delav vad arbetsmarknadsministern anfört om yrkesmedicinsk verksamhet (s.106-111). Imotion 1980/81:1475 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 9, 10 och 12), att hosregeringen hemställer om förslag som innebär 9. attalla anställda får obligatorisk tillgång till företagshälsovård fr. o. m. 1985 samt att företagshälsovården samordnas med landstingens verksamhet och att företagshälsovårdens personal anställs via landstingen men ansvarar inför en kommitté som är till sin majoritet sammansatt av fackförenings medlemmar utsedda av de lokala fackorganisationerna, 10. attförslagen företagshälsovårdsutrednings delbetänkande om yrkesmedicinska kliniker vid region- och länssjukhus fastställs i lag, 12. attyrkeshygienikerutbildning organiseras. I motion 1980/81:1877 av m. fl. (s)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 5), att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av läkare inomyrkesmedicin och företagshälsovård. 1Riksdagen 1980/81. SoU 1980/81:24 .Utredningen om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten (A1976:01) - företagshälsovårdsutredning - har avlämnat delbetänkandet(SOU 1980:22) Utbyggnad av yrkesmedicinen. Efter remissbehandling avbetänkandet låter regeringen i propositionen ta del av vissasynpunkter på yrkesmedicinsk verksamhet. a. få till stånd en bättre fillgänglighet, större bredd och bättrekvalitet i verksamheten, förordar utredningen en parallell utbyggnad på bådeläns- och regionsjukvårdsnivå. Utredningen anger att målsättningen för utbyggnadenbör vara att det skall finnas fungerande regionkliniker i samtligasjukvårdsregioner. Vidare bör yrkesmedicinska länskliniker finnas i drift ellerunder planering i samtliga sjukvårdsområden utom . Inriktningen bör varaatt den yrkesmedicinska verksamheten skall vara fullt utbyggd . Ibudgetpropositionen framhålls att det samhällsekonomiska läget inte medger attden kommunala verksamheten kan få ta i anspråk ett ökat resursutrymme utövervad som följer av ändringar i befolkningsstrukturen. I propositionen angesvidare att regeringen under innevarande kommer att överväga förslagtill riktlinjer för de kommunala verksamheternas utveckling efteröverläggningar med kommunförbunden. I det sammanhanget torde även utvecklingenav den yrkesmedicinska verksamheten få behandlas, anförs det vidare. Enligt vadutskottet inhämtat kommer regeringens överväganden i här aktuellt avseende attredovisas för i kompletteringspropositionen. Utskottet vill ianslutning härtill erinra om att det i budgetpropositionen konstaterats attvilja och stor beredskap för en utbyggnad av yrkesmedicinen på länsplanet finnshos sjukvårdshuvudmännen. Utskottet vill också erinra om att nyligenbeslutat om en ny indelning i sjukvårdsregioner, som innebär bl. a. att antaletregioner minskas från nuvarande sju till sex. Inom fem av de nya regionernafinns nu en eller flera yrkesmedicinska enheter (/, /,, och ). Några av enheterna har dock endast ettbegränsat geografiskt verksamhetsområde eller är under uppbyggnad. IUmeåregionen befinner sig verksamheten på planeringsstadiet. Utskottet, somanser att det inte kan komma i fråga att lagstiftningsvägen åläggasjukvårdshuvudmännen att bygga ut yrkesmedicinen i viss omfattning, avstyrkermotion 1980/81:1475 av m. fl. (vpk), såvitt i motionen yrkas attförslagen av företagshälsovårdsutredningen om utbyggnaden av yrkesmedicinskakliniker bör fastställas i lag (yrkande 10). Fråganom yrkeshygienisk utbildning utreds nu gemensamt av arbetarskyddsstyrelsen ochUHÄ. Vidare ordnar arbetarskyddsstyrelsen med början innevarande vår på försöken utbildning för yrkeshygieniker. Med hänsyn till det anförda påkallar yrkande12 i nämnda mofion inte någon åtgärd. SoU 1980/81:24 3 I motion 1980/81:1475 förordas också att allaanställda får obligatorisk tillgång till företagshälsovård fr. o. m. 1985 samtatt företagshälsovården samordnas med landsfingens verksamhet och attföretagshälsovårdens personal anställs via landstingen men ansvarar inför enkommitté som är till sin majoritet sammansatt av fackföreningsmedlemmar utseddaav de lokala fackorganisationerna (yrkande 9). Idet av godkända betänkandet SoU 1977/78:1 (s. 40) slog utskottet fastatt målet för utbyggnaden av företagshälsovården bör vara att alla löntagareskall ha fillgång till företagshälsovård. Utskottet ansåg vidare att det intekan eller bör anges någon exakt fidpunkt då målet skall vara uppnått. Utskottetvidhåller denna uppfattning och hänvisar härutöver till det pågående arbetetinom företagshälsovårdsutredningen. Enligt utredningens direkfiv börutbyggnaden av företagshälsovården liksom nu ske på frivillighetens väg ochfrågor om dess innehåll m. m. regleras genom avtal och överenskommelser mellanarbetsmarknadens parter. fidigare anfört (se bl. a. SoU 1978/79:33) har de nuvarandeorganisationsformerna för företagshälsovården sin grund i avtal mellanarbetsmarknadens parter och är väl förenliga med det synsätt som präglarreglerna i arbetsmiljölagen om ansvaret för skyddsverksamheten i företagen.Under hänvisning härfill avstyrks yrkande 9 i motion 1980/81:1475. Imotion1980/81:1877 av . (s) tas upp bl. a.frågan omläkartillgången inom yrkesmedicinen och företagshälsovården (yrkande 5).Mofionärerna pekar bl. a. på att bristen på läkare riskerar att bli ett storthinder för utbyggnaden såväl av yrkesmedicinska kliniker som företagshälsovården.De finner det därför angeläget att behovet av läkare tillgodoses inom dessaområden och att företagshälsovården får ett större tillskott av färdigutbildadeläkare. Mot denna bakgrund delar motionärerna inte regeringens uppfattning attdet finns anledning överväga i vilken utsträckning utbildningskapaciteten kanreduceras för att undvika utbildning av för många läkare. Motionärerna anseratt regeringen skall få uppdrag att genom förhandlingar medLandstingsförbundet söka komma överens om att yrkesmedicinen skall prioriterasvid fördelningen av landsfingets läkarutbildningsresurser . Företagshälsovårdsutredningenskall enligt sina direktiv pröva bl. a. frågan om en ändamålsenlig fördelningoch planering av läkarresurserna inom företagshälsovården. Utskottet harinhämtat att utredningen också kommer att göra beräkningar som avser behovet avföretagsläkare. Utredningen beräknas lägga fram sitt slutbetänkande under år1982. Motionsyrkandeti den del som behandlar läkare till företagshälsovården är således underutredning. Utskottet utgår från att man vid bedömningen av utbildningsbehovetdå det gäller läkare självfallet tar hänsyn även fill de krav på läkarresursersom företagshälsovården kommer att ställa. Avvad som anförs i proposifionen (s. 109) framgår att det inte finns något hinderur läkarfördelningssynpunkt att öka de yrkesmedicinska specialite- 1*1980/81. SoU1980/81:24 4 terna; av totalt ca 1 100 tjänster som fördelas varje årskulle antalet tjänster för yrkesmedicinen behöva öka med ca fem . Då detgäller frågan om inrättandet av läkartjänster inom yrkesmedicinen hänvisarutskottet till vad som anförts ovan om de knappa resurser som står tillförfogande för utbyggnad av den kommunala verksamheten. Utskottet vill dockframhålla angelägenheten av att sjukvårdshuvudmännen vid fördelningen avtillgängliga resurser för nya läkartjänster strävar efter att leva upp tillden posifiva inställning till utbyggnaden av yrkesmedicinen som de gett uttryckåt vid remissbehandlingen av det här aktuella betänkandet av företagshälsovårdsutredningen. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet inte är erforderlig. 1. beträffande lagstiftning omgenomförande av vissa förslag av företagshälsovårdsutredning attriksdagen avslår motion 1980/81:1475 yrkande 10, 2. beträffandeutbildning av yrkeshygieniker attriksdagen avslår motion 1980/81:1475 yrkande 12, 3. beträffande utbyggnad ochorganisation av företagshälsovår den attriksdagen avslår motion 1980/81:1475 yrkande 9, 4. beträffande/ragan omläkartillgången inom yrkesmedicinen och företagshälsovården attriksdagen avslår motion 1980/81:1877 yrkande 5. Regeringen låter i propositionenriksdagen ta del av vad arbetsmarknadsministern anfört om medel förforskningsinitierande verksamhet från arbetarskyddsfonden (s. 116-117). I motion 1980/81:1059 av Anna-GretaLeijon m. fl. (s) hemställs att som sin mening beslutar ge regeringentill känna vad i mofionen anförts om fortsatt stöd tillarbetstagarorganisationernas forskning. Motiveringtill motionen finns i motion 1980/81:973. I enlighet med beslutmed anledning av proposition 1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning ochforskarutbildning (UbU 1978/79:44, rskr 1978/79:391) har arbetarskyddsfondenfördelat 5 milj. kr. SoU 1980/81:24 5 organisafionernaför forskningsinitierande verksamhet för / 80. Stödet skulleenUgt proposifionen kunna användas för utarbetande av forskningsprogram,kunskapsöversikter, remissarbete inom områden som rör vetenskapliga frågor etc.Ingen begränsning i fråga om ämnesval eller forskningsinriktning skulle gällaför den arbetstagarinifierade forskningen. Arbetsmarknadsministernanför att beslut med anledning av den forskningspolitiskapropositionen innebär att arbetarskyddsfonden nu stöder forskningsinitierandeverksamhet såväl inom som utanför sitt programområde. Detta stämmer dock mindreväl med de riktlinjer gav vid inrättandet av arbetarskyddsfonden ochsom avspeglas i dess instmktion. Detär emellertid enligt arbetsmarknadsministerns mening viktigt attlöntagarorganisationerna kan bygga upp kompetens och kunnande i sådanomfattning att de kan påverka, medverka i och inifiera forskning inom allaforskningsfält. Det är därför riktigt att de får statligt stöd under en perioddå deras resurser för verksamheten byggs upp och organiseras. Arbetsmarknadsministernanser däremot inte att ett sådant stöd skall vara permanent. Om sådanforskningsinifierande verksamhet skall ingå i organisafionernas arbete bör denockså finansieras av dem själva. Med hänsyn fill vad i propositionen anförtsförordas att stöd får utgå en gång ytterligare. Därefter bör organisafionernaklara finansieringen på egen hand. Stödetbör som tidigare anvisas ur arbetarskyddsfonden efter särskilt beslut avregeringen. Enligt arbetsmarknadsministerns mening utgör 5 milj. kr. I anslutning härfill erinras om att organisationerna även iframtiden kan söka medel för enskilda projekt såväl hos arbetarskyddsfondensom hos forskningsfinansierande organ inom andra sektorer. 1detta sammanhang kan det finnas anledning att lämna en översiktlig redovisningför arbetarskyddsfondens inkomster och utgifter. Arbetarskyddsfondensinkomster för /82 beräknas fill 380 milj. kr. Inkomsterna består avarbetarskyddsavgifter och räntor från fondens kapitalbehållning. Enligt denverksamhetsplan som f. n. finns för budgetåret beräknar fonden sina utgiftertill 410 milj. kr., vilket innebär att fondens kapitalbehållning minskas med ca30 milj. kr. Prognosen för /83 innebär en fortsatt minskning. Regeringoch riksdag har fattat beslut om att specialdesfinera av fondensmedelsfördelning för olika verksamheter. Denna specialdestinering har efterhand ökat, varför fondstyrelsen disponerar en allt mindre andel att fördelafill stöd för enskilda forskningsprojekt. Löntagarorganisationernafår under innevarande år bidrag till kostnaderna för regionala skyddsombud med35 milj. kr., för styrelserepresentantuf-bildningmed 12 milj. kr., förmedbestämmandeutbildning med 105 milj. kr., dvs. sammantaget 152 milj. kr.Härfill kommer det belopp om 5 milj. kr. för forskningsinitierande verksamhetsom här är aktuellt. SoU 1980/81:24 6 får18 milj. kr. för utbildning av personal inom företagshälsovården och försärskilda arbetarskyddsprojekt. Arbetsgivarorganisationerna får bidrag till sinmedbestämmandeutbildning med 15 milj. kr. I övrigt kostar arbetsmil-jöbevakarnai och århgen 1-1,5 milj. kr. Bidrag till arbetslivscentrumutgår med drygt 20 milj. kr. Anna-GretaLeijon m. fl. (s) har i motion 1980/81:1059 motsatt sig att stödet tillarbetstagarorganisationerna skall upphöra. Utskottethar hållit en hearing i ärendet med företrädare för , /SR, LO,arbetarskyddsfonden och . Vidhearingen underströks från arbetstagarorganisationernas sida attorganisationerna uppfattat beslut på det sättet attmedelsUlldel-ningen skulle ses som en permanent del i samhälletsforskningspolitik. Genom stödet skulle bättre kontakt kunna skapas mellanforskningen och olika delar av samhället. Organisationerna framhöll särskiltatt medlen skulle ge ett ökat utrymme för att inom organisationerna skapa en"beställarkom-petens" så att de pä ett meningsfullt sätt kan verkaför att betydelsefull forskning kommer till stånd. Det framhölls frånorganisafionernas sida att om stödet skulle upphöra det finns stor risk för attorganisafionernas aktiviteter på området skulle komma att begränsas eller heltupphöra. Utskottetkan i allt väsentligt ansluta sig till de överväganden som görs ipropositionen. Utskottet accepterar därför att löntagarorganisationerna får ettstöd för forskningsinitierande verksamhet från arbetarskyddsfonden om 5 milj.kr. ytterligare en gång. För framtiden bör emellertid fondens medel användasför uppgifter som helt ligger inom ramen för vad som utgör insatser förarbetsmiljön, medbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrägor i övrigt samtutbildning av styrelserepresentanter för de anställda. Som framkommit bl. a.vid hearingen kan man räkna med att det inom de angivna bidragsområdena kommeratt ställas en rad ökade krav på arbetarskydds-fonden. I detta hänseende månämnas att på förslag av socialutskottet uttalat att målet för bidragtill regionala skyddsombud bör vara full kostnadstäckning. Vidare bör nämnasatt på förslag av utskottet hemställt om en utredning om informafionrörande arbetsmiljörisker och att, enligt vad som uppgivits av företrädare förarbetsmarknadsdepartementet, förslag frän utredningen kan väntas innebära kravpå medel från fonden för informationsinsatser. Sammanfattningsvis anser utskottetatt de resurser som behövs för arbetsmiljöinsatser och för övriga uppgifter påarbetslivsområdet som enligt instruktionen för arbetarskyddsfonden bör få stödfrån fonden är så omfattande att tillgängliga resurser inte kommer att geutrymme för stöd åt verksamhet som i och för sig är värdefull men som inteligger inom ramen för fondens uppgifter. Som anges i propositionen och somredovisas ovan kommer organisationerna även att kunna söka medelför enskilda projekt hos arbetarskyddsfonden. I enlighet med det anfördaavstyrker utskottet motion 1980/81:1059. SoU1980/81:24 7 beträffande forskningsmedel frånarbetarskyddsfonden att avslår mofion 1980/81:1059. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt C 1 (s. 117-131) och hemställer 1. att riksdagenmedger att regeringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar får disponerahögst . för finansiering av ADB-utveckling vid arbetarskyddsverket, 2. att riksdagenfill Arbetarskyddsstyrelsen för /82 anvisar ett förslagsanslagav . Regeringen har under punkt C 2(s. 131-135) föreslagit att till för /82 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1980/81:1877 av GöranKarlsson m. fl. (s) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 4), att riksdagennu fattar ett principbeslut om att överföra den kommunala tillsynen av mindrearbetsplatser fill yrkesinspekfionen. Kommunerna ansvarar för tillsynöver arbetsmiljöförhållandena vid vissa mindre arbetsplatser enligtarbetsmiljölagen. har upprepade gånger behandlat frågor om denkommunala tillsynen och då konstaterat att denna i många fall fungerar mindrefillfredsställande. På hemställan av socialutskottet uttalade förravåren - med anledning av en motion som väckts av samma motionärer som den nedanangivna motionen 1980/81:1877 av m. fl. (s) - att kontrollen avarbetsmiljön på de mindre arbetsplatserna är så viktig att frågan om vem somskall ha ansvaret för denna fillsynsverksamhet bör bli föremål för enförutsättningslös och skyndsam utredning (SoU 1979/80:34). I budgetpropositionen erinras om begäran. Ianslutning härtill redovisas åtgärder som vidtagits av arbetarskyddsverket ochav vissa kommuner för att förbättra den kommunala tillsynen (se s. 134). Arbetsmarknadsministernanför att han trots de positiva faktorer han pekat på när det gäller dennatillsyn är väl medveten om de brister och nackdelar som är förknippademed den kommunala Ullsynsverksamheten. Han erinrar om att frågan i hög gradberör förhållandet mellan stat och kommun och att han därför anser detnaturligt att t. ex. de ekonomiska konsekvenserna av olika SoU1980/81:24 8 alternativ till huvudmannaskap först bör belysas vidöverläggningar mellan regeringen och . Inte heller utskottet vill förneka att det efterarbetsmiljölagens fillkomst i några kommuner har skett förbättringar i fråga omden kommunala tillsynen. Förutom kommunernas insatser har åtgärder avarbetarskyddsverket varit av betydelse. Det finns anledning räkna med attytterligare förbättringar kan åstadkommas bl. a. som en följd av attarbetarskyddsstyrelsen utfärdade nya riktlinjer föryrkesinspektionens roll i samarbetet med den kommunala fillsynen. Utskottet kanemellerfid samfidigt konstatera att de krav som ställs på tillsynen enligtarbetsmiljölagen blir allt större. Detta gäller även mindre arbetsplatser.Utskottet vill härvidlag särskilt peka på de kemiska arbetsmiljöriskerna. Detfinns också skäl framhålla vikten av att tillsynen såväl då det gäller störresom mindre arbetsplatser får en sådan inriktning att man vid tillsynenuppmärksammar främst arbetsmiljöfaktorer som kan innebära allvarligahälsorisker för de anställda och använder resurserna i enlighet härmed. mening har yrkesinspektionens personal med hänsyn fill sinutbildning större förutsättningar än de kommunala tillsynsmännen - varavflertalet utövar tillsyn endast på deltid -att ge tillsynen en inriktning ienlighet med det anförda. Utskottet anser med hänvisning fill de redovisadesynpunkterna att huvudmannaskapet för tillsynen av arbetsmiljön på de mindrearbetsställena bör föras över från kommunerna till yrkesinspektionen. Vid denna bedömning beaktar utskottet att, enligt vad utskottetinhämtat, de fackliga huvudorganisafionerna. ocharbetarskyddsstyrelsen förordar en sådan ändring av huvudmannaskapet. Enförutsättning för beslut i nu angivna hänseende är att de ekonomiskakonsekvenserna av beslutet är klarlagda och att överenskommelse kan träffasmellan regeringen och . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1980/81:1877 yrkande 4 om den kommunala fillsynen vid vissa mindrearbetsplatser bör som sin mening ge regeringen till känna. SoU1980/81:24 9 1. att riksdagentill för /82 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandeden kommunala tillsynen vid vissa mindre arbetsplatser attriksdagen med anledning av mofion 1980/81:1877 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (), IvarNordberg (s), (), (), (),(), (), (), ()och (). , , , , , Sfig Alffin och (allas) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Vid hearingen" och slutar med"motion 1980/81:1059" bort ha följande lydelse: Utskottet delar de synpunkter som framförts avarbetstagarorganisationerna vid den hearing som hållits i ärendet. Organisationernaunderströk att de uppfattat beslut på det sättet attmedelstilldelningen skulle ses som en permanent del i samhälletsforskningspolitik. Genom stödet skulle bättre kontakt kunna skapas mellanforskningen och olika delar av samhället. Organisafionerna framhöll särskiltatt medlen skulle ge ett ökat utrymme för att inom organisafionerna skapa en"beställarkompetens" så att de på ett meningsfullt sätt kan verka föratt betydelsefull forskning kommer till stånd. Det framhölls från organisafionernassida att om stödet skulle upphöra det finns stor risk för att organisationernasaktiviteter på området skulle komma att begränsas eller helt upphöra. SoU 1980/81:24 10 Med hänvisning fill det anförda fillstyrkerutskottet motion 1980/81:1059 av m. fl. (s), vari föreslåsatt medel från arbetarskyddsfonden till löntagarorganisationerna förforskningsinitierande verksamhet skall utgå även i fortsättningen. delsatt utskottet bort hemställa beträffande forskningsmedel frånarbetarskyddsfonden att med bifall till motion 1980/81:1059 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.