bet · G401AU23 · 1980-12-31 00:00:00 — Med det anförda har utskottet besvarat motion 1884,som inte bör föranleda någon åtgärd. Imotionerna 1427 av m.fl. (s, m, c, vpk) och 1429 av () begärs statliga medel för genomförande av en försöksverksamhet iJämtlands län. Förslaget, som utarbetats inom , innebär att länetskall bli försökslän för att av pröva en friareanvändning av statliga regionala medel och nya samarbetsformer mellan regionalastatliga organ. Verksamheten skall gä ut pä en bättre samordning och därmed ettbättre tillvaratagande av resurserna inom olika sektorer. För att underlättaoch stimulera en sådan verksamhet fordras särskilda insatser. Motionärernaföreslår i likhet med att ett årligt anslag på 50 milj. kr. tillförslänet under den femåriga försöksperioden, dvs. sammantaget 250 milj. kr. Utskottetvill betona att det är angeläget att man inom länen eftersträvar en bättresamordning av de statliga insatserna för ett mer effektivt utnyttjande av desamlade resurserna. En sådan verksamhet bör ge positiva resultat för deninomregionala balansen. Det finns mot denna bakgrund anledning att se positivtpä det skiisserade försöket. Utskottet är emellertid inte berett att föreslåriksdagen en ekonomisk satsning pä den nivå som motionärerna tänker sig. Tilldetta kommer att projektet inte konkretiserats på ett sådant sätt att detfinns tillräckligt underlag för att ta ställning till det. c. inhämtat att man inom industridepartementet tillsammans medlänsstyrelsen arbetar vidare med frågan. Med hänvisning till vad nu anförtsavstyrker utskottet motionsyrkandena. Under denna mbrik behandlas ,, . Deaktuella länen har betydande problem på arbetsmarknaden till följd av bl. a.strukturförändringarna inom järn-, stål-, gruv- och skogssektorerna. Länen harockså stora svårigheter att upprätthålla en god inomregional balans. Vissakommuner har tappat ända av sin befolkning. Utskottettar först upp fem motioner om Bergslagen. En av dessa har väckts under denallmänna motionstiden och de övriga i anslutning till prop. 1980/81:67 omstålindustrin. Bergslagenhar drabbats hårt av de tidigare nämnda strukturändringarna. Ipropositionen om stålindustrin, anmäls att strukturförändringarna kommer attfortgå med sysselsättningsbortfall i stålorterna och i gruvorterna iMellansverige. Departementschefen framhåller att det ankommer på de företag somvidtar stmkturförändringar att inom ramen för sina egna resurser medverka tillatt få fram ersättningssysselsättning till de orter som kommer att drabbas avsysselsättningsminskning. AU 1980/81:23 69 nåds-och i vissa fall regionalpolitiska åtgärder i förening med en väl avvägdekonomisk politik måste samhället enligt departementschefen medverka till attmildra verkningarna av nödvändiga strukturförändringar. Han framhåller ocksåatt samhället bör uppmuntra och påskynda diversi-fieringen av näringslivet. Utskottetvill i detta sammanhang framhålla att det finns anledning att se allvarligt påde problem som drabbar mänga orter i Bergslagen till följd av stålkrisen. Föratt i enlighet med departementschefens uttalanden underlättastmkturomvandlingen och medverka fill en ökad differentiering av näringslivethar utskottet i tidigare avsnitt föreslagit förstärkta regionalpolitiskainsatser i Bergslagen. Utskottet hänvisar till avsnitten om stödområdesindelningenoch stöd till industribyggnader. bilaga till stålpropositionen redovisas hur strukturförändringarna inomJärn- och stålindustrin påverkar sysselsättningen i de berörda kommunerna. Destörsta förändringarna har ägt mm i , där2400 arbetstillfällen fallit bort. I län uppgår minskningen till 1 900och i till 1 200 arbetstillfällen. De förändringar som ärkända kan väntas innebära fortsatta sysselsättningsminskningar i ,, , och . Risken härför iÖrebro län bedöms också vara stor. socialdemokratiska partimofionen 1930, som väckts med anledning avproposition 67, anklagas regeringen för att ta för lätt på bmksorternasproblem. Motionärerna framhåller att regeringen tidigare uttalat sig förkraftfulla insatser för sysselsättningen i bmksorterna, och de vänder sigdärför mot att regeringen, såsom tidigare utlovats, inte redovisar någotprogram för insatser i stålorterna. Man hänvisar till att arbetsmarknadsutskotteti maj månad uttalade att en sådan redovisning borde komma fillstånd. Mofionärerna begär nu att på nytt skall kräva en redovisningav resultatet av det arbete som sägs pågå för att skapa ny sysselsättning ibmksorterna. I mofionerna 1934 av i (s) och 1938 av SuneJohansson m.fl. (s) ställs liknande yrkanden. Somanförs i motionerna tillsattes i de berörda länen speciella stålorts-gruppermed uppgift att inifiera nya arbetstillfällen i dessa orter. Som utskottetframhöll (AU 1979/80:23) bedrivs numera motsvarande arbete inomramen för länsstyrelsernas länsplaneringsarbete. De olika länen har tilldelatssärskilda medel för bl. a. den typen av utredningsarbete. Länsstyrelsernasbedömningar och slutsatser övervägs f. n. inom regeringens kansli. Utskottetfömtsätter att resultatet härav kommer att redovisas i den aviseraderegionalpolitiska propositionen. De aktuella yrkandena i motionerna 1930, 1934och 1938 synes därför inte behöva föranleda någon åtgärd. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet även mofion 1836 av . (vpk). I motionen begärs nämligen att ett åigärdsprogram skall utarbetasför Bergslagen samt att en särskild delegafion för Bergslagen skall tillsättas. AU 1980/81:23 70 Det tidigare refererade uttalandet avindustriministern om ansvar för företag som genomför stmkturförändringar berörsi ett par av motionema. m.fl. (s) framhåller i motion 1938 attdet ligger utanför länsorganens möjligheter att påverka utvecklingen iföretagen och att det därför är nödvändigt att man på central nivå i samverkanmed länsorganen och facken tar ett fastare grepp om de stora företagensstrukturförändringar. m.fl. (s) föreslår i motion 1923 att regeringen inometableringssamrådets ram skall ta upp förhandlingar med de större företagen omen utökning av dessas verksamheter i de kommuner som berörs. Särskilt pekarmotionärerna på behovet av insatser i mot bakgmnd av denaviserade nedläggningen av Stråssagmvan. Utskottetvill först stryka under vikten av att regeringen och länsmyndigheterna medhänsyn till problemens art och omfattning tar till vara alla möjligheter atthålla sysselsättningen uppe i bruksorterna. Genom de föreslagnaförstärkningarna av det regionalpolitiska stödet i området har myndigheternasmöjligheter därvidlag ökat. Det gäller f. ö. i bl. I sakhar utskottets ställningstagande inneburit ett tillmötesgående av en del av deönskemål som framställts i mofionerna 1923 och 1938. Nägon särskild åtgärdutöver vad tidigare förordats är utskottet däremot inte berett att föreslå.Motionsyrkandena avstyrks sålunda i de aktuella delarna. Utskottet går härefteröver fill att behandla . Länethar en i förhållande till riket relativt stor undersysselsättning och högarbetslöshet. Järn- och stålindustrin dominerar på vissa orter, främst i och svarar den näringen för en helt avgörande del avindustrisysselsättningen. Situationeni länet belyses i sex motioner. i (s) föreslår i motion606 inrättande av ett regionalt utvecklingsbolag i länet. 1 mofion 609 begärWivi-Anne () och i (s) åtgärder för en ökaddifferentiering av näringslivet i länet. Motionärerna anser mot bakgmnd avensidigheten i näringslivet i att regeringen vid nyetablering avföretag och utlokalisering av statlig verksamhet skall medverka till attnäringslivet på bmksorterna differentieras. Imofion 623 av i m. fl. (s) yrkas att regionalpolitiskaåtgärder skall sättas in i länet. a. föresläs en stmkturplan för basnä-ringama,ökad statlig sysselsättniing i länet, inrättande av ett regionaltutvecklingsbolag samt en utvidgning av möjligheterna till statsbidrag till avkommunerna uppförda industrilokaler. m.fl. (c) föreslår i motion 1821 ett åtgärdsprogram för utvecklingen ilänet. Mofionärerna framhåller bl. a. vikten av särskilda insatser i länetsglesbygder och mindre tätorter. Förslaget innefattar åtgärder inom bl. a.Jord- och skogsbrtiket, stödområdesindelningen, servicenäringarna samt inomarbetsmarknadspolitiken. AU 1980/81:23 71 I två motioner - 624 av i Hoforsm.fl. (s) och 1060 av (vpk) föreslås ändringar istödområdesindelningen. De förslagen har behandlats tidigare i betänkandet.Även förslagen om lokalisering av statlig verksamhet till länet har utskottettagit ställning till tidigare i betänkandet. Utskotteterinrar om vad ovan anförts om insatser i bruksorterna i Bergslagen. Deförstärkta regionalpolitiska insatserna kan även komma tillgodo. När det gäller motionärernas förslag noterar utskottet att de i stortöverensstämmer med vad lagt fram i länsprogram 1980. De förslagenbereds f. n. i regeringens kansli. Med hänvisning därtill avstyrks demotsvarande motionsyrkandena. Beträffandeförslagen om ett regionalt utvecklingsbolag vill utskottet hänvisa tillindustriminister uttalande i den framlagda propositionen1980/81:130 om industripolitikens inriktning m.m. Departementschefen framhållerpå s. 59 i propositionen att ytterligare erfarenheter av de befintliga bolagenbör vinnas innan frågan om all inrätta nya sådana bolag tas upp till prövning.Utskottet delar uppfattningen att det finns skäl att iaktta försiktighet på dennapunkt. Somframgår av det stafistiska materialet i bilagan har befolkningsutvecklingen iKopparbergs län som helhet varit positiv . Utveckhngen har dockvarit ojämn. Kommuner som , och har ökat sin befolkningrelativt kraftigt medan , , och kommuner harhaft en klart negativ utveckling. Arbetslösheteni länet är högre än i riket. var andelen arbetslösa störst iMalung, och . Länethar drabbats hårt av stmkturkriser inom stål- och gmvindustrin. Som tidigarenämnts har länet föriorat ca 2800 arbetstillfällen inomjärn-och stålindustrinsedan år 1976. Särskilt hårt drabbade kommuner är , och Borlänge.Härtill kommer en mycket hög arbetslöshet inom byggsektorn. iär stod 15,av byggnadsarbetarna i länet utan arbete. Imotion 611 av m. fl. (s) föreslås särskilda åtgärder förnäringslivet i länet. a. att näringslivets utvecklingsmöjligheter i länet måsteförstärkas, att arbetstillfällena i speciellt utsatta regioner måste tryggassamt att de dominerande industrisektorerna skall stödjas. Mofion328 av m. fl. (s) om ändrad stödområdesindelning i Kopparbergslän har utskottet behandlat tidigare i betänkandet. Somframgått av redovisningen finns i länet sysselsättningsproblem som kräverinsatser av skilda slag. När det gäller stålindustrin hänvisar utskottet tillpropositionen i ämnet samt fill vad utskottet sagt om förstärktregionalpolitiskt stöd fill orter i Bergslagen som drabbats avstmkturomvandlingen i den industrin. I sammanhanget kan nämnas att AU 1980/81:23 72 länsstyrelsenunder innevarande budgetär erhållit drygt 2 milj. kr. för utredningsarbete m.m. i anslutning till länsplaneringen och 7,7 milj. kr. för insatser iglesbygden. Utskottet vill därutöver när det gäller näringslivets allmännautvecklingsmöjligheter hänvisa till den industripolitiska proposifionen1980/81:130 som skall behandla senare i vår. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet den aktuella motionen. tidigare redovisat är ett av de hårdast drabbade ifråga om arbetslöshet. var 6,av den aktiva befolkningenantingen arbetslösa eller föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inombyggsektorn var 12,av arbetarna arbetslösa . Länethar i likhet med övriga skogslän betydande inomregionala problem. De norra ochöstra delarna av länet har stagnerat . Strukturförändringarinom för länet dominerande branscher som stål, massa och papper har allvarligtförsämrat läget på arbetsmarknaden i länet. Det kan nämnas att mer än vartredje industriarbetare i länet är verksam inom verkstadsindustrin, som tillstor del är inriktad mot basnäringar med stmkturproblem. Situationen i länet tasupp i tre motioner. Imotion 1472 av m.fl. (s) presenteras en rad förslag till åtgärder.Motiveringen till yrkandena återfinns i huvudmotionen 1468. Motionärernaföreslår bl.a. att 10 milj. kr. skall anvisas för stöd till kommunalaindustrilokaler och lika mycket till ett regionalt utvecklingsbolag. Vidareföreslås att lämplig statlig verksamhet skall decentraliseras till länet ochett ökat stöd till turism. Dessutom föreslår motionärerna att kraftfullaarbetsmarknadspolitiska insatser görs i länet samt att regeringen skall ta uppöverläggningar med om stöd till tidigareläggning avlandstingskommunala investeringar. När det gäller medel till länsstyrelsernaför särskilda åtgärder m. m. framhålls att dessa bör fördelas eftersysselsättningsproblemens svårighetsgrad i de olika länen. Motioneninnehåller också förslag om att ett statligt industricentmm skall inrättas iTorsby. Den frågan har utskottet behandlat tidigare i betänkandet. ÄvenBertil m.fl. (c, m, fp) föreslår att ett regionalt investmentbolagbildas i länet. Deras mofion, 1818, innehåller också ett yrkande om att desektorsinriktade organen skall ta ett större ansvar för länets utveckling.Slutligen vill motionärerna att särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser förungdomar skall göras i de sysselsättningssvaga regionerna. RaulBliicher (vpk) begär i motion 848 att en arbetsgmpp med företrädare förfackföreningar, polifiska partier och forskare tillsätts med uppgift altupprätta en utvecklingsplan för länets industri. Vidare föreslår motionären atten utvecklingsplan skall upprättas för förädlings- och tillverkningsindustri isamhällelig ägo, ökade resurser till högskolan i för forskning AU 1980/81:23 73 ochutveckling av värmländsk industri samt stöd till fackliga studiecirklar sombehandlar industrins stmkturproblem. Slutligen vill mofionären ha statligt stödför tidigareläggningar av landstingskommunala investeringar. Motionemaåterspeglar de stora problem på arbetsmarknaden som finns i . En delkommuner, däribland , har drabbats synnerligen hårt avstrukturomvandlingen inom länets basnäringar. För att komma till rätta medsysselsättningsfrågorna har betydande insatser gjorts frän statsmakternas sida.Dessutom har man inom länet arbetat intensivt med ohka uppslag i syfte attskapa ny sysselsättning. Här kan nämnas Värmlandsdelegationen och det arbetesom bedrivs av de fackliga organisationerna i länet. har f. ö.för innevarande budgetår tilldelats ca 3,4 milj. kr. för utredningsarbete avden här typen. Beloppet är det största som utgått till något län fränsettNorrbotten. I glesbygdsstöd har länet filldelats 5,2 milj. kr. Närdet gäller decentralisering av statlig verksamhet hänvisar utskottet till vad iett tidigare avsnitt sagts om att skogslänen bör beaktas i det sammanhanget. Ilikhet med vill utskottet betona att det behövs fortsatta statligainsatser för att främja den industriella utvecklingen. beslöt förraåret efter förslag från arbetsmarknadsutskottet (AU 1979/ 80:23) att anslå 12milj. för insatser av det slaget. Av dessa medel har ca 8 milj. kr. använtssom regionalpolitiska avskrivningslån till kommunala industrilokaler i sjukommuner. Vidare har utvecklingsfonden fått 4 milj. kr. för ett industrielltutvecklingsprogram. Erfarenheterna av de insatser som gjorts är goda. Medhänsyn till läget i länet bör man nu gå vidare med särskilda insatser tillförmån för den industriella utvecklingen i länet. Det är nämligen på detområdet som resurser bör satsas om länet skall komma upp ur den vågdal detbefinner sig i. Utskottet erinrar i detta sammanhang om vad som sagtsom möjligheter till förstärkta regionalpolifiska insatser i vissa bmksorter.Situationen i länet motiverar emellertid att ytteriigare stimulansåtgärdersätts in. Utskottet föreslär därför att regeringen av de regionalpolitiskamedlen inom den gällande totalramen för stöd bör få disponera upp till 20milj. till fortsatta insatser för att främja den industriella utvecklingeni länet. Deföreslagna medlen bör kunna användas för olika åtgärder. Ett tänkbart projektkan vara någon form av bolagsbildning med uppgift att verka för nyetableringarm. m., exempelvis ett regionalt investmentbolag. Det får emellertid ankomma påregeringen att i samråd med de regionala myndigheterna, i första handlänsstyrelsen, bestämma i vilka former medlen skall användas. Utskottetsställningstagande får anses tillgodose mofion 1818 av m. (c, m, fp) samt till viss del även motion 1472 av . (s). Imoment 61 i hemställan föreslår utskottet i anslutning till motionerna attregeringen får det föreslagna bemyndigandet. Utöver vad som föreslå- AU 1980/81:23 74 gitsär utskottet inte berett att ta några initiativ på grund av motionerna. Närdet gäller de av m.fl. (s) och (vpk) framställdakraven om särskilda statliga insatser för utbyggnad av verksamhetpå sjukvårdsområdet är utskottet lika litet som berett att biträdaförslagen. Riksdagenhar visserligen tidigare anvisat medel fill ett liknande projekt i Norrbotten.Ett enhälligt arbetsmarknadsutskott framhöll emellertid den gången att det varen extraordinär åtgärd som skall ses mot bakgmnd av de speciellasysselsättningsproblemen i . Utskottet framhöll också attsysselsättningsproblemen i ett längre perspektiv inte kan lösas genom enständig utbyggnad av den offentliga verksamheten. Avgörande är i stället om mankan få till ständ en expansion inom industrin och andra näringsgrenar. Det ärdärför inom sådana sektorer framtida långsiktiga satsningar bör ske. Densatsning på 20 milj. kr. som ovan föresläs har en sådan inriktning. Utskottetvill avslutningsvis hänvisa till länsplaneringsarbetet. Åtskilliga av desynpunkter och förslag som förs fram i motionerna överensstämmer f. ö. med deförslag fört fram. Som tidigare nämnts kommer en regionalpolitiskproposition att föreläggas under nästa budgetår. Örebrolän hade under 1970-v.alet ett i stort sett befolkningstal på ca275000. Kraftiga förskjutningar har emellertid skett inom länet under perioden.Nora, och Kumla har en posifiv befolkningsutveckling medan utvecklingenvarit den motsatta i , , och . Hälleforshar tappat av sin befolkning. Under de närmaste årenberäknas den negativa utvecklingen fortsätta där. Även i finnsdet anledning att befara en relativt stor nedgång i befolkningen under perioden1980-1985. Arbetsmarknadslägetför länet i sin helhet överensstämmer i stort sett med läget i riket.Arbetslösheten i är dock väsentligt högre än i länet i övrigt.Orsaken härtill är bl. a. utvecklingen inom gruvnäringen. Itvå motioner - 814 av m.fl. (s) och 1057 av Per (vpk) - föreslås ändringar i kommunernas inplacering i stödområden i länet. Demotionerna har utskottet behandlat fidigare i betänkandet. Vad utskottetanfört om förstärkt regionalpolitiskt stöd fill kommuner i Bergslagen har fulltillämpning på och kommuner. I sak har utskottetdärför i stor utsträckning gått motionärerna till mötes. Detsamma gäller ocksåi fråga om vad utskottet anfört beträffande möjligheterna att bevilja stöd tillkommunala industrilokaler. Västmanlandslän har haft en stagnerande befolkningsutveckling . Härtillkommer förskjutningar mellan kommunerna inom länet. För kommunernaSkinnskatteberg, , , , , och harutvecklingen varit negativ. Sämst har utvecklingen varit i som minskatsin befolkning . AU 1980/81:23 75 Flera av länets bmksorter har på gmnd avstmkturförändnngar inom Jäm-, stål- och gmvindustrin blivit hårt drabbade.Utskottet hänvisar även i dessa fall till vad sagts om möjligheternaatt bevilja regionalpolitiskt stöd i bmksorterna. Under denna rubrik behandlar utskottet ,och . Antaletinvånare i län har ökat med 26000 ().Arbetsmarknadssituationen är bättre än i flertalet övriga län. Vad nu sagts gällerdock inte om länet i dess helhet. I Norduppland har utvecklingen varit mindregynnsam. Situationeni Norduppland behandlas i motion 857 av (vpk). Motionärenbegär att regeringen skall vidta åtgärder för att möta de svårigheter som uppstårnär anläggningsarbetena vid kärnkraftverket i Forsmark avslutas. a. mästeen inventering genomföras av möjliga objekt som kan påbörjas . Denfråga motionären tar upp har varit aktuell i länsstyrelsensplaneringsarbete. Enligt länsplanering 1980 är det den största enskilda frågainom länet som påkallar en samlad lösning under första hälften av 1980-talet.Förra året presenterades en delrapport som tar upp konsekvenserna försysselsättningen och behovet av åtgärder i samband med att anläggningsarbetenavid Forsmark avslutas. Detav motionären aktualiserade problemet är alltså i hög grad föremål föruppmärksamhet, och det får förutsättas att initierar de åtgärdersom påkallas av utvecklingen. Med hänvisning därfill avstyrker utskottetmotionen. ISödermanlandslänharfolkmängden ökat från 248 000 till 252 000 invånare . Fram tillår 1985 fömtses ett i stort sett oförändrat invånarantal. Tillväxten har sketti med drygt 6000 samt i med drygt 3000 invånare. Oxelösundhar minskat med ca 1000 invånare och med 3500 invånare. Enligtlänsstyrelsens beräkningar kommer den negativa utvecklingen i ochKatrineholm att fortsätta medan en återhämtning förväntas ske i ochEskilstuna. En fortsatt stark expansion förväntas i . Länetär ett av de mest industridominerade länen i riket med stora inslag av företaginom bl. a. teko- och stålindustrin. De senaste årens strukturkriser inomdessa branscher har därför i hög grad drabbat länet. Till detta kommer attlänets stora verkstadsindustri genom rationaliseringar minskat sinsysselsättning. var arbetslösheten störst i ,och . Östergötlandslän har ökat sin befolkning i samma omfattning som riket, dvs.med 3 %. Fram fill är 1985 räknar med en i stort sett oförändradbefolkning. De centrala och västra delama AU 1980/81:23 76 avlänet har haft en positiv utveckling medan kommunerna i den södra delen avlänet har haft en oförändrad eller minskad folkmängd. har haftden sämsta utvecklingen med en befolkningsminskning på . Ivissa kommuner har utvecklingen inom branscherna teko och stål haft negativaverkningar för sysselsättningen. Det gäller främst resp. Boxholm.Genom nedläggningen av försvann dessutom750 arbetstillfällen i . kommun har haft denhögsta arbetslösheten i länet, vilket främst hänger samman med problemen vid deför kommunens sysselsättning betydelsefulla företagen Verkstad ochLuxor . Imotion 1416 föreslär (vpk) att ett åtgärdsprogram för ökadsysselsättning i länet utarbetas. Motionären framhåller att det är nödvändigtatt beakta länets speciella förutsättningar om den negativa utvecklingen skallkunna brytas. a. talas om utnyttjande av forskningsresurser samt de storayrkeskunskaperna hos de anställda i länet. Vidare bör den omfattandejordbruksproduktionen kunna utgöra grund för en vidareförädling avjordbruksprodukter. Även inom trä- och pappersindustrin i länet börprodukterna kunna vidareförädlas, anför motionären. Somredovisats ovan har strukturproblemen inom viktiga branscher haft negativaverkningar för sysselsättningen i vissa länsdelar. Denna utveckling behandlasutförligt i . 1 rapporten diskuterashur länets resurser och förutsättningar skall kunna tas vara för att stärkaarbetsmarknaden, och förslag till åtgärder inom områden som industri,jordbruk, utbildning och trafik presenteras. a. berörs fömtsättningarna förlänet att bli ett centrum för utvecklingen inom svensk elektronikindustri. Somtidigare sagts kommer de åtgärdsförslag länsstyrelserna utarbetat attbehandlas i samband med arbetet på den regionalpolitiska propositionen. Medhänvisning härtill bör motionen inte föranleda någon åtgärd frän riksdagenssida. Befolkningen i ökade under1970-talet med drygt 50000 invånare, vilket är ojämförligt mest i hela landet.Den åriiga ökningen var dock enbart en Qärdedel av de tal som uppnåddes under1960-talet. Befolkningsökningen är en följd av födelseöverskott och invandringfrån andra länder. Ökningen bromsas emellertid av en ganska betydande utflyttning(nettoförlust ca 4000 personer ) till andra län. Folkökningen väntasfortsätta under 1980-talel. Somredovisats i avsnittet Översikt av den regionala utvecklingen har Stockholmslän den högsta förvärvsfrekvensen i riket för kvinnor. Sysselsättningen förmän är däremot något lägre än riksgenomsnittet. Länet har den lägsta andelenarbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.