bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — Det konstateras att en ansökan av om tillstånd enligt136 a § byggnadslagen för brytning och bearbetning av ca skifferper år i Ranstadsområdet (Västergöt- NU 1980/81:60 69 land)lämnades utan bifall av regeringen, sedan och Falköpingskommuner avstyrkt ansökan. Vidare nämns att en ansökan från om att fåutvinna uran i Pleutajokk () f. n. prövas enligt 136 a §byggnadslagen och att regeringen kommer att ta ställning till ansökan efteravslutad remissbehandling. I propositionen omtalas också att AB SvenskAlunskifferutveckling och dess dotterbolag - vilka svararför genomförandet av det treåriga forskningsprogram kring fullutvinning avalunskifferns beståndsdelar som inleddes - "efter förhandlingarmed kärnkraftföretagen" har konstaterat att ekonomiska förutsättningarinte föreligger för en kommersiell uranutvinning i . Utvinning av uran iRanstadsområdet "är således inte aktuellt", anförs det ipropositionen. Fråganom uranbrytning i berörs i tre motioner med anledning av propositionen.I två av dessa -1980/81:1971 och 1980/81:1999 (vpk) - föreslås att riksdagenskall begära att regeringen lägger fram ett förslag till lagstiftning motsvensk uranbrytning. De skäl som anförs är i huvudsak samma som i de nyssnämndamotionerna 1980/81:1048 (vpk) och 1980/ 81:1790 från allmänna motionstiden. socialdemokratiska partimotionen 1980/81:1976 ställs inte något yrkanderörande uranbrytning, men motionärerna uttalar att det är"anmärkningsvärt" att regeringen i propositionen inte redovisarnågon principiell inställning till frågan om svensk uranbrytning. F. n. gälleratt uranbrytning inte kan ske utan tillstånd efter prövning enhgt bl. a. lagenom vissa mineralfyndigheter, miljöskyddslagen (1969:387) samt 136 a §byggnadslagen. Ett ärende - rörande det s. k. - remissbehandlasf. n. inför regeringens ställningstagande till en ansökan enligt sistnämndalag. I remissbehandlingen ingår bl. a. att den berörda kommunen - -skall uttala sig. Vid lokahserings-prövning enligt 136 a § byggnadslagen harberörd kommun vetorätt. Utskottetvill betona att brytning av uran - liksom av andra mineraliska ämnen -självfallet kan tillåtas endast om de krav som ställs med avseende på bl. a.naturskydd och arbetsmiljö kan tillgodoses. Motbakgrund av vad här anförts avstyrker utskottet de förslag om uttalanden tillförmån för ett generellt förbud mot uranbrytning i som finns imotionerna 1980/81:1048 (vpk), 1980/81:1790, 1980/81:1971 och 1980/81:1999(vpk). Underallmänna motionstiden väcktes två motioner där frågan om ett allsidigtutnyttjande av och forskning kring de svenska alunskiffrarna står i centrum.Denna fråga behandlas också i den socialdemokratiska partimotionen medanledning av propositionen. Imotion 1980/81:1901 uttalas att energiråvarorna i de svenska alunskiffrarnakan erbjuda en möjlighet till minskat beroende av andra länder och attalunskiffrarna är vårt lands ojämförligt största fossila bränslereserv. Motionärernasyftar här på kerogen. Utöver uran innehåller skiffrarna dessutom en mängdämnen som används i svensk industri och som f. n. importeras i NU1980/81:60 70 betydande omfattning: svavel, kalium, fosfor, kväve,baryt, aluminium, magnesium, titan, zirkonium, vanadin, molybden, krom, koboltoch nickel. Motionärerna vill att regeringen skyndsamt skall tillsätta enparlamentarisk kommitté för de svenska alunskiffrarna. Kommitténs viktigastearbetsuppgift bör vara att ge underlag så att statsmakterna och berördakommuner snabbt kan ta ställning till den framtida användningen avalunskiffrarna. Motionärerna önskar att skall ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om kommitténs arbetsuppgifter, om de svenskaalunskiffrarnas betydelse för försörjningstrygghet, sysselsättning och ekonomioch om betydelsen av forskning för en god miljö. Också i motion 1980/81:1976(s) framhålls vikten av att alunskiffrarnas innehåll kan utnyttjas och attlandets kompetens på detta område bevaras. Kommitténs viktigaste uppgift skulle enligt motion1980/81:1901 vara att ge statsmakterna och berörda kommuner underlag för ettsnabbt ställningstagande till den framtida användningen av de svenskaalunskiffrarna. Den parlamentariska sammansättningen av kommittén medför,uttalar motionärerna, att riksdagspartierna får ta ett ansvar förförberedelsearbetet. Kommittén bör, anför de vidare, självfallet förstärkas medföreträdare för de fackliga organisationerna och för näringslivet. Expert- ochreferensgrupper bör tillsättas. Representanter för berörda kommuner, liksom förmiljö- och naturvårdsintressen, bör få möjlighet att i olika former delta'ikommitténs arbete. När det gäller uppgifterna mer i detalj för kommitténanför motionärerna att denna bör föreslå erforderliga prospekteringsinsatser,insatser för att utvärdera tillgångarna och nödvändiga forsknings- ochutvecklingsinsatser. En naturlig utgångspunkt är härvid resultaten från dettreåriga forsknings-och utvecklingsarbete som beslöt om år 1978.Speciellt bör kommittén uppmärksamma möjligheterna till en miljövänligbrytnings- och processteknik. Vidare bör kommittén ta initiativ till densamordning mellan statliga myndigheter, statliga företag och privata företagsom kan behövas för att möjliggöra ett snabbt utnyttjande av de svenska alunskiffrarna.Kommittén bör också överväga om nya samhällsorgan bör skapas, avslutarmotionärerna. Utskottet vill erinra om att AB SvenskAlunskifferutveckling () bildades i syfte att utveckla processer förfullutvinning, dvs. en total utvinning av den svenska skifferns samtligavärdefullare beståndsdelar. För denna verksamhet, som huvudsakligen harbedrivits vid (), har undertreårsperioden /79-1980/81 utgått statliga lån om totalt 128 milj. kr.(prop. 1977/78:126, NU 1977/78:69, rskr 1977/78:342). och har begärtytteriigare medel för aU /82-1985/86 fortsätta vissa försökmed kemisk processutveckling för utvinning av metaller och kemiska ämnen.Regeringen har inte ansett sig kunna begära pengar för detta ändamål avriksdagen. Förra åretbehandlade utskottet en motion med i stort sett samma innehåll NU1980/81:60 71 som de nu aktuella. Den avslogs av på förslag avutskottet (NU 1979/80:70 s. 50). Vid det tillfället stod emellertiduraninnehållet i de svenska skiffrarna i fokus för diskussionen, och utskottetsavstyrkan motiverades med att frågan om försörjningen med uran till det svenskakärnkraftsprogrammet avsågs skola tas upp i annat sammanhang. I dagens ekonomiska situation måste, anser utskottet, allaåtgärder som kan medverka till att vårt lands ekonomiska situation förbättrasallvarligt prövas. En utvinning av olika beståndsdelar i de svenskaalunskiffrarna kan vara en sådan möjlighet. Utskottet har i det föregående (s.U 6) uttalat sig till förmån för att en parlamentarisk kommitté tillkallas meduppgift bl. a. att belysa hur man långsiktigt kan utnyttja nationellaenergiresurser såsom de svenska torv- och skiffertillgångarna. Genom denforskningsverksamhet i som utskottet föreslår på annan plats i dettabetänkande (s. 78) vinns erforderhg tid för utvärdering av skiffertillgångarnasvärde för den svenska energiförsörjningen. Med hänsyn till det här anfördaanser utskottet att de långsiktiga utredningsuppgifter som motionärerna harpekat på kan lösas inom ramen för den tidigare nämnda parlamentariskakommitténs uppdrag. Utskottet föreslår att gör ett uttalande av dennainnebörd. I motion 1980/81:1409 föreslås att skall uttalasig för att ett mineralforskningsinstitut förläggs till skulle enligt motionärerna vara inriktat på forskning kringalunskiffer. I motionen föreslås vidare att skall uttala att möjligheternatill utvinning ur alunskiffer bör tas till vara för att på olika områden minskavårt importberoende och öka sysselsättningen i . Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande i detföregående beträffande utredning om alunskiffrarna. Några särskilda uttalandenmed anknytning till alunskifferförekomsterna i speciellt anserutskottet inte att har anledning göra. Motion 1980/81:1409 avstyrksalltså. Vissa frågor rörande anläggningarnai tas upp i en motion från allmänna motionstiden, 1980/81:795, och i enmotion, 1980/81:1988, som har väckts med anledning av propositionen. Förslageni de båda motionerna är nästan identiska. De går i stort sett ut på attregeringen, sedan det treåriga forskningsprogrammet kring fullutvinning uralunskiffern har avslutats under innevarande år, bör låta utreda huranläggningarna i skall kunna utnyttjas för ändamål som inte haranknytning till skifferhantering. I motionerna föreslås också att riksdagenskall uttala sig för att den mark som f. n. innehas av skallöverlåtas till aktiva brukare. Det sistnämnda förslaget har behandlats avjordbruksutskottet i dess yttrande JoU 1980/81:4 y. har vidkontakt med erhållit upplysningar att någon försäljning avbolagets mark inte är aktuell . Bolagets innehav av skogsmarkförvaltas av en särskild förvaltare. Jordbruksmarken är utarrenderad till ohkajordbrukare. NU1980/81:60 72 Under sådana omständigheter synes, uttalarjordbruksutskottet, den i motionerna väckta frågan sakna aktualitet. Skulle denbrukbara marken utbjudas till försäljning är det enligt jordbruksutskottetsuppfattning naturhgt att marken genom lantbruksnämndens förmedling överlåtstill aktiva brukare. Med hänvisning till vad jordbruksutskottet anförtavstyrker näringsutskottet förslagen i motionerna 1980/81:795 och 1980/81:1988om riksdagsuttalanden rörande överlåtelse av markinnehav. Också förslagen i de båda nämnda motionerna om attriksdagen skulle uppmana regeringen att genomföra en utredning rörandealternativ användning av avstyrks av näringsutskottet.Utskottet utgår från att behovet av eventuella utredningar bedöms avregeringen. Energiskog m. m. Enligt propositionen bedöms odladenergiskog på kunna komma att erbjuda betydande möjligheter attersätta olja. Hur stort energibidraget kan bli och när det kan förverkligasanges dock f. n. vara mycket osäkert. En fortsatt utvecklings- ochförsöksverksamhet erfordras, framhålls det. Ett liknande resonemang görsbeträffande halm som energiråvara. behandlar i sitt yttrande frågan omodlingen av energiskog och andra inhemska energigrödor. Man framhåller bl. a.att odling av energiskog än så länge bör bedrivas med stor försiktighet. I enavvikande mening redovisar representanter i utskottet en merpositiv inställning till sådan odhng. Det är enligt näringsutskottets mening angeläget att efterhand en allt större del olja ersätts med inhemska, förnybara energikällor. Detär därvid av vikt att möjligheterna till odling av energiskog och andrainhemska energigrödor liksom deras omvandling till lätthanterligt bränslefrämjas. Odling av energiskog bör i avvaktan på forskning och resultat avpågående försöksverksamhet bedrivas med stor försiktighet. Vunnaforskningsresultat beträffande de odlade energikällornas miljöverkningar ocheventuella intrång på marker som tidigare utnyttjats i jordbruk eller skogsbrukbör sålunda beaktas. Det är också angeläget att forskningsresultaten följs uppi försöksanläggningar. Utskottet föreslår att ansluter sig till vadutskottet här har anfört. Fleramotioner innehåller förslag rörande odling av bränslen. I motion 1980/81:803 förordas att kraftproducenterna genomlag skulle åläggas att ta till vara den träråvara som erhålls vid röjning avkraftledningsgator och sälja den till storförbrukare. Ett uppslag i motionenär också att kraftledningsgatorna skulle utnyttjas för odling av julgranar. Såvitt utskottet kan bedöma föreligger inga hinder för attodling av julgranar kan organiseras på det sätt som motionärerna förordar. NU1980/81:60 73 det förstnämnda förslaget är det givetvis värdefullt omden råvarukälla som kraftiedningsgatorna utgör kan nyttiggöras. Utskottet äremellertid inte berett att förorda någon särskild lagstiftning i detta syfte. I motion 1980/81:1992 anförs att halm och vass utgör enbetydande energiresurs som borde tas till vara. Motionärerna föreslår attriksdagen gör ett uttalande till regeringen härom. ettutredningsarbete om möjUgheterna att nyttiggöra halm. I likhet med vad somanförs i propositionen anser utskottet att detta arbete tillsammans medsuccessiv introduktion i liten skala kan ge säkrare underlag för bedömningen avfrågan om halm som energiråvara. När det gäller vass har nämnden framlagtrapporten (NE 1981:4) Vass som energikälla. Utskottet konstaterar sålunda attde här aktuella frågorna är under bevakning och anser inte att motionsyrkandetbör föranleda något särskilt uttalande av . Motion 1980/81:1989 gåf ut på att i statlig regi börstartas ett projekt syftande till att bioenergiproduktionen i skallbyggas upp systematiskt. Denna region har stora resurser i form av skilda slagav energiråvaror, säger motionärerna. De menar att ingen organisation f. n. kaneller har i uppdrag att arbeta för de här nämnda energikällorna. Utskottet anser att man bör sträva efter att ökaanvändningen av inhemska bränslen i hela landet. Utnyttjandet av olika bränslenkommer naturligt nog att variera allt efter förutsättningarna på olika håll ilandet. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om en metodstudie som pågårinom statens industriverk för analys av vilka regionala förutsättningar somfinns för användning av skogsenergi och torv som bränslen och av hur dessa bränslenskall introduceras med hjälp av lokala och regionala planeringsinsatser. Utskottet ser f. n. inget skäl för att uttalaatt någon särskild del av landet bör prioriteras i fråga om statligt stöd förutvinning av biobränsle. Motionen avstyrks därför. I mofion 1980/81:1991 föreslås att en energiodling medolika grödor främjas över hela landet, att av bl. a. beredskapsskäl enstorskalig odling av kombinerade energi- och proteingrödor startas, attpelletsfabriker byggs upp och att utveckling av en industriellförädlingsverksamhet på området stöds. Utskottet anser att de frågor som motionärerna tar upp ärav stor vikt men måste utredas ytterligare innan konkret ställning kan tas tillde föreslagna åtgärderna. Motionen avstyrks därför. I propositionen uttalas (s. 190)att organ för råvaruutvinning och handel behöver bildas för att organiseratillförseln av inhemska bränslen. Det framhålls att förutsättningarna härför ärolika för skogsenergi och för torv. NU1980/81:60 74 fråga om skogsenergi finns några bolag, medandet för torv saknas organisation för handel och distribution. Föredragandenerinrar om att stöd för bildande av en marknadsorganisation för inhemskabränslen kan erhållas från oljeersättningsfonden. Frågan om bränslebolag tas upp i partimotionerna frånsocialdemokraterna och kommunisterna. I motion 1980/81:1976 (s) erinras om de problem som haruppstått i fråga om skogsindustrins råvaruförsörjning och som enligtmofionärerna beror på att skogsägarna på grund av kortsiktigaekonomiska intressen har vägrat att leverera råvara till industrin. Det ärenligt motionen angeläget att inte samma svårigheter uppstår när det gällerförsörjningen med inhemskt bränsle. Motionärerna vill att som handelsled förskogsener-giråvaror och torv skall fungera bolag där staten och kommunerna harmajoriteten. I motion 1980/81:1999 (vpk) sägs att de nödvändigasatsningarna på inhemska bränslen enligt propositionen i stor utsträckningöverlåts till privata initiativ. För undvikande av bieffekter, såsom attvedråvara som är användbar i skogsindustrin används som bränsle, måsteexploateringen och hanteringen av de inhemska bränslena ställas undersamhällets kontroll genom regionala bränslebolag. Utskottet anser det vara betydelsefullt att effektivadistribufionsformer kan byggas upp för ohka slag av inhemska bränslen. Somframhålls i propositionen finns bolag för skogsenergi redan etablerade, medanman inte har kommit så långt i fråga om torv. Enhgt utskottets uppfattning bör bildandet av bränslebolaguppmuntras av statsmakterna. Som nämns i propositionen kanoljeersättningsfonden ge stöd fill bildande av marknadsorganisationer.Utskottet anser att detta skapar goda förutsättningar för tillkomsten avflexibla och marknadsorienterade bränslebolag med verksamhet som är anpassadtill de särskilda förhållandena i olika delar av landet. Med hänvisning tillvad som här anförts avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 1980/81:1992 begärs åtgärder för att underlättautbyggnad i hela landet av fabriker för framställning av biopellets.Biopelletstekniken ökar enhgt motionärerna tillgängligheten för inhemskaenergikällor som torv, skogsenergi, halm, vass, hampa, energigräs och andraenergigrödor. Motionärerna föreslår vidare att Svensk Metanolutveckling ABskall bygga upp en organisation för tillvaratagande av biobränsle. Av sådantbränsle skulle framställas pellets som skulle kunna utgöra råvara fören framställning av metanol. I motion 1980/81:1999 (vpk) föreslås att eninfrastruktur avseende t. ex. brytningstakter, pelletsfabriker och transportsystembyggs upp för torvhantering. Utskottet delar motionärernas åsikt att biopellets kanvara en lämplig metod att komma till rätta med volymproblem och andra problemhos vissa inhemska bränslen. Statligt stöd till framställning av biopellets kanlämnas av NU 1980/81:60 75 oljeersättningsfonden.Utskottet är inte berett föreslå ytterligare statligt stöd för ändamålet.Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslaget om en utvidgning avMetanolbolagets uppgifter. Utskottet avstyrker sålunda de här aktuellamotionsyrkandena. Idetta sammanhang tar utskottet upp motion 1980/81:1993, vari föreslås attSveriges energiföreningars riksorganisation (SERO) - som bl. a. ägnar intresseåt inhemska energikällor - skall erhålla statligt stöd för deninformationsverksamhet som de till organisationen anslutna föreningarnabedriver lokalt. Enligt motionärerna kan SERO åstadkomma mycken information förett förhållandevis måttligt belopp. Utskottetanser att det är värdefullt om möjligheterna för den enskilde att fåinformation i energifrågor förbättras. Det bör enligt utskottet vara en uppgiftför ansvariga myndigheter på området att överväga hur detta slag av informationkan förbättras och huruvida stöd till enskilda organisationer skall utgå.Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsyrkandet. I propositionen konstateras (s. 204) att avde drivmedel som används i importeras i form av färdiga produkter. Motdenna bakgrund, anförs det, finns starka skäl att vidta åtgärder för attförbättra försörjningstryggheten inom drivmedelssektorn. Dealternativa drivmedel som närmast är aktuella är olika slags motoralkoholersom metanol och etanol. Den motoralkohol som i propositionen bedöms lämpligastför introduktion är metanol. Ett förslag till introdukfions-plan läggs fram,innebärande dels en omfattande och kraftfull satsning på utveckling ochinförande av fordon för drift med s. k. M 100-bränsle, dels en intensifieradverksamhet för att närmare klarlägga förutsättningarna för introduktion avbiandbränsle, dvs. bränsle som innehåller bensin och någon form av motoralkohol.Introduktionsplanen bedöms medföra en oljeersättning om perår. Närdet gäller försörjningen med motoralkoholer konstateras i propositionen attdet tidigast omkring finns möjlighet att framställa metanol ur inhemskaråvaror. Det anges att frågan f. n. är av forsknings- och utvecklingskaraktäroch att den inte har något samband med fillförseln avmetanol för användning i . Företanol, anförs det, är förutsättningarna för.produkfion ur inhemska bränslenbättre. Det skulle vara motiverat att uppföra en. prototyp- ochdemonstrafionsanläggning för framställning av etanol, om den teknik som skallanvändas bedöms kunna medföra väsentliga minskningar av kostnaderna så attproduktionen blir lönsam. Av stort intresse anges härvid vara det s. k.Skaraborgsprojektet. Vidare nämns att OK är berett att utnyttja etanol genomatt blanda den i nuvarande kvahtet för s. k. regularbensin. NU 1980/81:60 76 Utskottet vill erinra om att vid tvåtillfällen (NU 1979/80:35, NU 1980/81:18) har uttalat att detär angeläget att alternativa drivmedel införs i . Det förslag tillintroduktionsplan för alternativa drivmedel som föreslås av regeringengrundas på ett omfattande utredningsarbete som har genomförts under senare år.Enligt utskottets mening bör planen kunna innebära att ett första steg tas moten förbättring av den känsliga försörjningssituationen på drivmedelsområdet.Eftersom en produktion av metanol ur inhemska råvaror av olika skäl inte bedömskomma till stånd i stor skala under det närmaste decenniet vill utskottetbetona det angelägna i att försörjningen baseras på så säkra källor sommöjligt. Medhänvisning fill vad som här anförts tillstyrker utskottet den föreslagna planenför introduktion av alternativa drivmedel. Enligtmotion 1980/81:807 är det viktigt ätt dieselmotorer kan förberedas eller byggasom för användning av motoralkoholer som drivmedel. Motionärerna vill attförutsättningar för detta skall skapas och att en översyn och redovisning skallkomma till stånd när det gäller distribution av alkoholbränslen. Ipropositionen anför föredragande statsrådet att han avser att senare återkommatill frågan om ev. särskilda åtgärder för att säkra den tunga trafikensdrivmedelsförsörjning. skall dels erfarenhet ha vunnits av dettvåbränslesystem som utvecklats av AB , dels vissa studier ha genomförts ivad gäller inriktningen av utvecklingsarbetet på en M 100-motor. I fråga omöversyn av distributionssystemet kan noteras att föredraganden uttalar attdetaljerade utredningar bör genomföras bl. a. om anpassning avdistributionssystem till den introduktionsplan som förordas i propositionen. Utskottetfinner att vad motionärerna har föreslagit i stort har tillgodosetts ipropositionen. Mot bakgrund härav avstyrks de här aktuella motionsyrkandena. Somnyss nämnts uttalade sig om införande avalternativa drivmedel i . gjorde härvid även uttalanden omangelägenheten av att en produktion av drivmedel från inhemska bränslen kommertill stånd. Ipropositionen (s. 537) redovisar industriministern i avsnittet om forskningoch utveckling inom energiprogrammet m. m. olika projekt som har framkommitbeträffande framställning av bl. a. metanol genom förgasning av inhemskabränslen. () föreslog i samverkan med att en demonstrationsanläggning skulle uppföras för förgasning avtorv- och vedråvara. Syftet skulle vara att demonstrera teknik för attframställa metanol för användning som drivmedel. Nämnden förenergiproduktionsforskning (NE) avgav rapporten (NE NU1980/81:60 77 1979:5) Demonstrationsanläggning för metanolproduktionbaserad på inhemsk råvara. och SP har föreslagit enanläggning för kombinerad el- och värmeproduktion. Nynäs har,något som utskottet senare (s.81) återkommer till, föreslagit en anläggning förkombinerad produktion av syntetiskt drivmedel, bränngas och fjärrvärme baseradpå förgasning av kol och restoljor. Skiffer som energiråvara har undertreårsperioden /79-1980/81 behandlats utanför energiforskningsprogrammet.ASA har föreslagit utbyggnad av en försöksanläggning för skifferförgasning -med sikte på utvinning av skifferns organiska energiinnehåll - och hemställtom anslag med 93 milj. kr. för detta ändamål för treårsperioden1981/82-1983/84. Slutiigen kan nämnas att i Studsvik f. n. byggs upp enmindre försöksanläggning för förgasning av torv och biomassa enligt en svenskmetod. I propositionen framhålls beträffande ASA:s verksamhet attdet är motiverat att staten lämnar fortsatt särskilt stöd till denkemiska processutveckling som omfattar utvinning av metaller och kemiska ämnenur alunskiffer. Däremot anförs att den termiska processutvecklingen, som iförsta hand är inriktad mot utnyttjande av det fossila bränsleinnehållet iskiffern, har fått ökad betydelse. De förgasningsförsök som önskargenomföra vid MEFOS i ryms enligt propositionen inom ramen för anvisadelånemedel för /81. Den slutliga utvärderingen avförsöksprogrammet kan ske först vid utgången av . Föredraganden framhåller att det beslutsunderlag som nuföreligger för frågorna om större försöksanläggningar på förgasningsområdetännu inte är fullständigt utan behöver kompletteras på flera punkter.