bet · G401SkU4 · 1980-12-31 00:00:00 — omutvärdering av annons- ocli reklamskatten I motion 1979/80:1077 av () ochErik Hovhammar (m) hemställs att anhåller att regeringen utvärderarskatten på annonser och reklam mot bakgrund av vad som i motionen anförts. Avmotiveringen i motionen framgår att motionärerna närmast syftar till enavveckling av reklamskatten. Gällandebestämmelser och frågans tidigare behandling Enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam utgår skatt (reklamskatt) för annons som är avsedd att offentliggörasinom landet och för reklam som är avsedd att spridas inom landet i annan formän annons. Med reklam förstås meddelande som har till syfte att åstadkommaeller främja avsättning i kommersiell verksamhet av vara, fastighet, nyttighet,rättighet eller tjänst. Utöverannonser omfattar reklamskatten med vissa undantag sådan reklam som återges is. k. ljustidning eller i anslutning till trafikmedel, butikslokal,sportanläggning, teater eller liknande lokal, på fastighet eller allmän platseller på motsvarande sätt (utomhusreklam). Tilldet skattepliktiga reklamområdet hör vidare med vissa inskränkningar reklam somåterges genom visning av film eller återgivning av ljud. Slutligenföreligger skatteplikt för reklamtrycksak. Därvid gäller undantag för vissavaror med självständigt bruksvärde och affärsteknisk information m. m. Skattenutgör för annons i allmän nyhetstidning av beskattningsvärdet och i övrigt10 % av detta värde. Beträffande postorderkataloger finns vissanedsättningsmöjligheter. Tillden som redovisat skatt för annonser i självständig periodisk publikation avdagspress- eller tidskriftskaraktär återbetalar beskattningsmyndigheten,(), så stor del av erlagd skatt för ett kalenderår somsvarar mot en skattepliktig omsättning om såvitt gäller dagspress 9 milj.kr./år och såvitt gäller annan press 6 milj. kr./år (s. k. grundavdrag).Återbetalningen sker halvårsvis i efterskott. Förinnevarande budgetår beräknas reklamskatt inflyta med 223 milj. kr. Skatteutskottetbehandlade (SkU 1974:34,1975:12 och 1975/76:38) olikayrkanden om avveckling av reklamskatten helt eller 1 1980/81. SkU1980/81:4 2 När frågorna återkom sammanfattadeutskottet (SkU 1978/79:56) sin ståndpunkt på följande sätt: » Utskottet har tidigare i olikasammanhang konstaterat att trycksaksbeskattningen erbjuder åtskilliga problem,vilka bl. a. har sin grund i att skattskyldigheten av praktiska skäl måsteläggas på tryckeriet, som inte har det egentliga ansvaret för produktensutformning. Det bör dock framhållas att åtskilliga av de svårigheter somtidigare kunde åberopas mot trycksaksbeskattningen har eliminerats genom olikaändringar av författningen och anvisningarna därtill. Ytterligare ändringar harockså föreslagits av i en framställning som f n. är föremålför regeringens prövning. Enligt utskottets bedömning är reklamskatten påtrycksaker behäftad med svagheter, som dock inte f. n. kan anses vara såbesvärande att en omedelbar skatteavveckling är motiverad. I fråga om avvecklingen av annonsskatten för dagspressenåberopas inga svårigheter av skatteteknisk art utan endast det förhållandet attett fåtal stora tidningar ined dålig lönsamhet tvingas betala annonsskatt. Detär riktigt att den fr. o. m. 1978 gällande höjningen av grundavdraget till 9milj. medfört att flertalet mindre dagstidningar numera inteerlägger någon annonsskatt. Den genomförda nedsättningen avskattesatsen från innebär emellerfid en betydande lättnad förde stora tidningarna. Den kvarstående beskattningen är alltså av begränsadstatsfinansiell betydelse. Den skall närmast ses som ett led i en omfördelningav annonsinkomsterna och ett bidrag till finansieringen av presstödet. Det börinte bortses från att dagspressen, som genom annonsskatten bidrar med mindre än40 milj. kr., får ett presstöd som för nästa budgetår överstiger 300 milj. kr. Med hänvisning till det anförda och med beaktande av detstatsfinansiella läget anser utskottet sig inte kunna tillstyrka någon partiellavveckling av reklamskatten, särskilt som sådana åtgärder skulle bidra till attsnedvrida konkurrensen mellan olika former av reklam. Som skäl för den i rhotionenbegärda utvärderingen av reklamskatten åberopar motionärerna de flesta av deinvändningar som tidigare framförts mot denna punktskatt. De finner detologiskt att belasta tidningar och tidskrifter med annonsskatt när man samtidigtbeslutar om stödåtgärder för sådana publikationer. I fråga omreklamtrycksakerna understryks svårigheterna när det gäller att bestämma detskattepliktiga varuområdet och de problem som härigenom uppkommer förtryckerierna genom att de som skattskyldiga skall ta ställning tillbeställarens syfte med trycksaken. Vidare framhåller motionärerna de högaadministrationskostnaderna och de förhållandevis låga skatteinkomsterna. Utskottet är väl medvetet om att reklamskatten är behäftadmed svagheter, som gör denna skatteform diskutabel. De ändringar av annonsbeskattningensom genomförts som ett led i presstödet - bl. a. sänkningen av skattesatsen fördagspressen till - har inneburit att flertalet dagstidningar inte längrebetalar någon annonsskatt. Till följd härav har den enhetliga SkU1980/81:4 3 beskattning av hela reklamområdet, som ursprungligeneftersträvades, inte kunnat förverkligas. får de skattebelopp somdagspressen erlägger i huvudsak anses utgöra ett förhållandevis obetydligtbidrag till presstödet. Skatten medverkar därigenom till en rimlig omfördelningav annonsinkomsterna. Från rent skatteadministrativa synpunkter kanannonsbeskattningen sägas vara problemfri, vilket däremot inte gäller skattenpå reklamtrycksaker. Motionärerna har i huvudsak angivit orsakerna till deproblem som uppkommer på detta område. Utskottet vill fill denna beskrivningendast foga den uppgiften att gränsdragningssvårigheterna i fråga om det skattepliktigavaruområdet självfallet minskat i takt med att tryckerierna vunnit erfarenheterom bestämmelsernas fillämpning. Till följd härav har antaletförhandsbeskedsärenden avseende reklamtrycksaker kraffigt minskat. De här redovisade omständigheterna kan naturligtvisåberopas till stöd för en avveckling av reklamskatten eller för en utvärderingav skatten i sådant syfte. Däremot kan enligt utskottets mening riktigheten avde i mofionen framförda antagandena om att skatten skulle kosta statsverket ochnäringslivet mer än vad den inbringar ifrågasättas. Under innevarande budgetårberäknas reklamskatten inbringa 223 milj. kr. Att statsverkets administrativakostnader skulle uppgå till mer än någon procent av detta belopp förefallerinte troligt, och det saknas anledning anta att näringslivets kostnader skullevara större än statens. Sammanfattningsvis finner utskottet att reklamskatten ärbehäftad med vissa brister som dock knappast är av den arten att de påkallar enutvärdering eller avveckling av skatten en sådan åtgärd talar i nulägetfrämst den statsfinansiella situationen, som motiverat kraftigahöjningar av åtskilliga punktskatter. Under sådana förutsättningar anser utskottet sig inte böratillstyrka bifall till motion 1979/80:1077. attriksdagen avslår mofion 1979/80:1077. Närvarande: (), (), SfigJosefson (c), (), (), förste vice talmannenIngegerd (), i (s). (), IngemarHallenius (c), (), (), (),()*, ()* och (). ' Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU1980/81:4 4 av (), (), WilhelmGustafsson (fp) och (): Vi biträder utskottets hemställanatt avslår motionen. Av de skäl för ett avslag som utskottet åberoparvill vi för vår del framhålla den statsfinansiella situationen som nyligenmotiverat kraftiga höjningar av åtskilliga punktskatter. Detta utesluter enligt vår mening inte att man på siktborde se över reklamskatten. För detta talar bl. a. att en viss konflikt i dagföreligger mellan samhällets stöd till pressen och beskattningen av annonser.Denna konflikt har dock avsevärt mildrats genom den gällandehöjningen av grundavdraget och nedsättningen av skattesatsen. Vi delar emellertid inte uppfattningen att skatten skallsyfta till att ge ett bidrag till presstödet och medverka till något slags"rimlig omfördelning av annonsinkomsterna". Såsom påpekats i motionen bör också beaktas attnäringslivets uppgifter i samband med reklamskatten blivit särskilt betungandei fråga om reklamtrycksakerna på grund av att den grafiska branschen i storutsträckning består av små eller mycket små företag.