bet · G401KU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Härför måste isista hand statsministrarna bära ansvaret,eftersom de som talesmän för sina respektive regeringar försäkrat attavfallsfrågan vore löst. Vänsterpartietkommunisternas riksdagsgrupp anmäler härmed dessa förhållanden för granskningav konsdtudonsutskottet. Stockholmden För VPK:s riksdagsgrupp KU1980/81:25 425 Utdrag ur proposition 1978179:115 Problemen kring hantering av använtkärnbränsle och aktivt avfall som härrör från drift av kärnreaktorer tillmätsstor betydelse. Detta återspeglas bl. a. i dllkomsten av lagen (1977:140) omsärskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m., den s. k.villkorslagen, och den ändring av atomenergilagen (1956:306 ändrad 1978:281)som har genomförts. Denna ändring innebär att anläggning förbearbetning, lagring eller förvaring av använt atombränsle eller radioaktivtavfall, som uppkommer vid användning av atombränsle eller vid bearbetning avanvänt atombränsle, faller inom atomenergilagens tillämpningsområde. Villkorslagen tillkom för att i lag reglera de villkor sombör ställas på hanteringen av det använda kärnbränsle som erhålls vid drift avkärnkraftreaktorer. Villkorslagen gäller de kärnreaktorer för vilka tillståndhar meddelats enligt 2 § atomenergilagen och vilka ej har dllförts kärnbränsleföre . Detta innebär i praktiken att endast reaktorerna nr6-12 i det svenska kärnkraftprogram, som beslutades , omfattas avvillkorslagen. Lagen innebär i korthet att särskilt tillstånd får meddelasendast om reaktorinnehavaren har företett avtal, som på ett betryggande sättdllgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle, och har visat hur ochvar en helt säker slutlig förvaring av det vid upparbetningen erhållnahögaktiva avfallet kan ske. Om använt kärnbränsle inte avses bli upparbetat,krävs för tillstånd att reaktorinnehavaren har visat hur och var en helt säkerslutlig förvaring av det använda bränslet kan ske. Regeringen bemyndigade mig atttillkalla en kommitté med uppgift att lämna förslag till en ny lagstiftning päatomenergiområdet. Denna kommitté skall bl. a. utreda och lämna förslag tillhur lagstiftningen inom atomenergiområdet skall utformas för att, bättre än vadsom nu är fallet, täcka alla steg i kärnbränslecykeln. Kommittén skall ävenstudera vilka villkor och skyldigheter som bör förknippas med tillstånd enligtatomenergilagen, t. ex. när det gäller omhändertagande av använt kärnbränsleoch radioaktivt avfall. Speciellt skall lagstiftningen kring kärnbråns-lecykelnsamordnas med de övriga lagar som reglerar verksamheten på kärnenergiområdet. För att visa hur villkorslagens krav beträffande använtkärnbränsle och aktivt avfall kan uppfyllas, inledde kärnkraftindustrin undervåren 1977 projekt kärnbränslesäkerhet (KBS). har resulterat itvå rapporter. Kärnbränslecykelns slutsteg, förglasat avfall från upparbetning (KBSI) och Kärnbränslecykelns slutsteg, slutförvaring av använt kärnbränsle (KBS II). Den sistnämnda rapporten är f. n.föremål för remissbehandling. a. KBS I har av ochForsmarks åberopats vid ansökan enligt villkorslagen om tillståndatt tillföra KU1980/81:25 426 kärnkraftreaktorerna och Forsmark 1kärnbränsle. I samband därmed har den remissbehandlats. Remissinstanserna ansågi allmänhet att den föreslagna metoden för slutförvaring av högaktivt avfallsvarade mot högt ställda krav. I sitt beslut med anledning avvattenfallsverkets och Forsmarks Kraftgrupp AB:s ansökningar konstateraderegeringen att vissa ytterligare geologiska undersökningar är nödvändiga, föratt visa förekomsten av en tillräckligt stor bergformation på aktuellt djupoch med de egenskaper som KBS säkerhetsanalys i övrigt förutsätter.Kärnkraftindustrin har efter regeringsbeslutet bedrivit arbeten som syftar tillatt uppfylla det kompletterande kravet. Mot bakgrund av vad som har redovisatsinför regeringens beslut med anledning av ansökningarna enligt villkorslagenatt få ladda och måste kraftproducenternas möjligheteratt slutgiltigt uppfylla lagens krav bedömas vara goda. F. n. räknar kärnkraftindustrin i enlighet medvillkorslagen med att låta upparbeta använt kärnbränsle som tas ut urkärnkraftreaktorerna. För detta ändamål har kärnkraftindustrin tecknat ettantal kontakt om upparbetning av använt kärnbränsle m. m. Avtal har tecknatsmellan () och () ochmellan SKBF och det franska företaget des MatiéresNucléaires (). Avtalet mellan OKG och BNFL avser kärnbränsle som tas urreaktorerna 1 och 2 t. o. m. utgången av . MellanSKBF och har tecknats tre upparbetningsavtal. Två avtal, de s. k.70-talsavtalen, avser ca kärnbränsle som tas ur svenska reaktorer t. o.m. Det tredje avtalet, det s. k. 80-talsavtalet, avser använtkärnbränsle som tas ur svenska kärnkraftreaktorer t. o. m. utgången av år1990.1 avtalet mellan OKG och BNFL åtar sig BNFL att ta hand om det högakdvaavfallet. Enligt avtalen mellan SKBF och har upparbetaren rätt attpåfordra att avfall svarande mot det använda kärnbränslet skall återsändas förslutförvaring i . Innan det s. k. 80-talsavtalet mellan SKBF och kanutnyttjas, krävs att en skriftväxling mellan de svenska och franska regeringarnagenomförs. Denna skriftväxling syftar bl. a. till att man skall överenskomma omatt inte vidta åtgärder som innebär att avtalet inte kan fullföljas. Vidareregleras vissa frågor rörande hanteringen av det vid upparbetningen utvunnaplutoniet i skriftväxlingen. I och med att den , i sambandmed prövningen enligt villkorslagen om laddningstillstånd för ochForsmark 1, bedömde att avtalet mellan SKBF och uppfyllde villkorslagenskrav, tillkännagav den att den hade för avsikt att genomföra skriftväxlingen. Regeringen har även uppdragit åt statenskärnkraftinspektion att efter samråd med berörda kraftföretag utreda ochredovisa hur det plutonium som utvinns vid upparbetning av svenskt kärnbränsleavses användas. Regeringen har i beslut givit SKBFtillstånd enligt 136 a § byggnadslagen att uppföra ett centralt lager föranvänt kärnbränsle i KU1980/81:25 427 anslutning dll kärnkraftstation.Centrallagret, som är avsett för uranbränsle, skall användas för attlagra använt kärnbränsle i avvaktan på upparbetning eller om sådan inte kommertill stånd i avvaktan på slutlig förvaring. Centrallagret är f. n. föremål förgranskning av kärnkraftinspektionen för att tillstånd skall kunna ges enligtatomenergilagen till att uppföra anläggningen. Centrallagret behövs om desvenska kärnkraftverken skall kunna drivas i nuvarande omfattning efter år1983. beräknas lagringsbassängerna i kärnkraftverken varafulla av använt kärnbränsle. Uppförandet av ett centrallager är även viktigteftersom det bevarar handlingsfriheten inför valet av metod att omhänderta detanvända kärnbränslet. I och med att ett sådant lager uppförs, skapasmöjligheter att i stor skala lagra använt kärnbränsle i . Dennalagringsmöjlighet minskar behovet av att snabbt fatta beslut om hur man skallförfara med det använda kärnbränsle som inte är kontrakterat förupparbetning. Även om hanteringen av använt kärnbränsle och aktivtavfall ännu inte har nått någon större omfattning i , finns behov av attriktlinjer fasdäggs för finansiering och ansvarsfördelning m. m. för dennaverksamhet. För att utreda denna fråga har jag efter regeringens bemyndigandetillkallat en utredare, med uppdrag att utreda organisations- ochfinansieringsfrågor kring kärnkraftens radioaktiva avfall. Som rikdinjer förutredningsarbetet gäller, att detta bör bedrivas med utgångspunkt i att detankommer på det företag eller den institudon där det radioaktiva avfalletuppstår att svara för omhändertagandet av avfallet. Utredaren bör samtidigtutgå från att det långsiktiga ansvaret för det radioaktiva avfallet bör åvilastaten. Utredaren bör lämna förslag till dels hur hanteringen av aktivt avfalloch använt kärnbränsle organisatoriskt skall fördelas mellan staten ochkraftindustrin, dels avgränsningar beträffande de anläggningar där staten börvara ägare. I uppdraget ingår också att översikdigt redovisa den forsknings-och utveck-hngsverksamhet inom området använt kärnbränsle och radioaktivtavfall som bedrivs och hur denna skall fortsätta. Utredaren bör vidare föreslåett system för finansiering av framtida utgifter för hantering ochslutförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Utifrån resultatetav detta utredningsuppdrag kan sedan en långsiktig lösning skapas av deorganisatoriska och finansiella problemen i samband med hantering av använtkärnbränsle och aktivt avfall. Avsikten är att ett sådant förslag skall kunnaföreläggas . Det pågår ett omfattande och intensivt arbete, såvälnationellt som internafionellt, för att lösa problemen i samband medomhändertagande av använt kärnbränsle och aktivt avfall från kärnenergianläggningar.Teknikutvecklingen inom avfallsområdet är sådan att det är olämpligt attmed de kunskaper vi har, fastlägga den långsiktiga politiken på avfallsområdet. Som jag har redogjort för finns två alternativför att ta hand om använt kärnbränsle, nämligen upparbetning och slutförvaringav högaktivt KU1980/81:25 428 avfall resp. direkt slutförvaring av använt kärnbränsleutan föregående upparbetning. Det är för tidigt att nu ta slutgiltig ställning i dennafråga. Innan detta kan ske, bör remissyttrandena över KBS II föreligga. Vidare bör resultatet avINFCE-arbetet, som jag har redogjort för, föreligga. När detta ärfallet kan det bli aktuellt att fastlägga de närmare riktlinjerna för hur detanvända kärnbränslet fortsättningsvis skall omhändertas. En prövning av helaavfallsfrågan bör mot denna bakgrund ske 1982-1983. Då bör även översyn avlagstiftningen på atomenergiområdet som jag har berört vara genomförd.Denna bör ge statsmakterna möjlighet att få ett fast grepp över helaavfallsfrågan. 1 avvaktan på sådana ställningstaganden bör ävenfortsättningsvis, såväl i form av nationella som internationellaforskningsprojekt, bedriva forsknings- och utveckhngsverksamhet påkärnavfallsområdet. bör även sträva efter ett ökat internationelltsamarbete inom detta område. Det är angeläget att enhetliga internationellaregler erhålls för hantering av använt kärnbränsle och aktivt avfall. Detta föratt höja säkerheten i alla länder vid denna hantering och underlätta detinternationella samarbetet på området. KU1980/81:25 429 Ansökan enligt lagen (1977:140) om särskilt tillstånd atttillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. har i skrivelse den 6 december1977 ansökt om tillstånd enligt 2 § andra stycket 1 lagen (1977:140) omsärskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m. (villkorslagen)att få tillföra reaktoranläggningen block 3 () kärnbränsle. Till stöd för sin ansökan har vattenfallsverket åberopatbl. a. följande handlingar: - avtal träffatden mellan () och detfranska företaget des Matiéres Nucléaires ()beträffande transport, lagring och upparbetning m. m. av använt kärnbränsle somuttas från efter avställning , - avtal träffatden mellan SKBF, vattenfallsverket och , i vilketvattenfallsverkets rätt att utnyttja ovan angivna upparbetningsavtalpreciseras liksom parternas rättigheter och skyldigheter i övrigt, - redovisning avden första etappen av ett arbete inom en särskild projektgrupp - projektkärnbränslesäkerhet (KBS) - som behandlar slutlig förvaring av det vidupparbetningen erhållna högaktiva avfallet. 1 skrivelse harvattenfallsverket begärt att även ett träffat avtal mellanSKBF och angående transport, lagring och upparbetning m. m. av använtkärnbränsle som transporteras till , beaktas vidhandläggningen av ansökningen. ansökan har remitterats för yttrandetill 24 svenska instanser. Den av verket åberopade redovisningen av KBS hardessutom remitterats för yttrande till 23 utländska instanser. har inkommit med påminnelser. Verket hardärvid ytterligare åberopat Forsmarks.Kraftgrupp AB:s påminnelser den 12 juni1978 i vad avser avtalet med . KU1980/81:25 430 Enligt 2 § andra stycket 1 ivillkorslagen får tillstånd till drifttagning av kärnreaktor meddelas endast omreaktorns innehavare har företett avtal, som på ett betryggande sätttillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle, och dessutom harvisat, hur och var en helt säker slutlig förvaring av det vid upparbetningenerhållna högaktiva avfallet kan ske. Det upparbetningsavtal som åberopas i ansökningen stårenligt regeringens bedömande i överensstämmelse med villkorslagens krav.Däremot har regeringen vid sin bedömning av förutsättningarna för helt säkerslutlig förvaring av det högaktiva avfallet funnit att viss kompletterandegeologisk undersökning fordras för att lagens krav skall vara helt uppfyllda. Villkorslagen uppställer inte något krav på att sökandenskall ange viss bestämd plats för slutförvaret. Lagen får emellerfid iförevarande fall anses innebära att sökanden skall visa att det finns områdeeller områden i som har en sådan beskaffenhet att en slutförvaring kanske i enlighet med de krav lagen ställer. Den kompletterande geologiska undersökningen bör därförvisa att det finns en fillräckligt stor bergsformation på aktuellt djup och medde egenskaper som KBS:s säkerhetsanalys i övrigt förutsätter. Regeringen vill idetta sammanhang erinra om att de krav som behöver ställas på bergsformationensvolym och form beror dels på avfallsmängden, dels på vilken geometriskkonstruktion ett slutförvar ges. Den utformning av bergförvaret som KBSursprungligen angett kan komma att modifieras med hänsyn till dessa krav. Vad som sålunda fordras är enligt regeringens bedömningytterligare provborrningar och därav föranledda mätningar i sådana bergsområdensom enligt sökanden har de angivna geologiska egenskaperna. På grundav det anförda kan ansökningen inte f. n. bifallas. Regeringen lämnar ansökningen utan bifall. KU1980/81:25 431 Generaldirektör , , medyttrande över i skrivelse av och omständigheter ingav tillregeringen, industridepartementet, ansökan enligt lagen den 21 april1977 om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m m, den s kvillkorslagen. I ansökan åberopas av ()träffat avtal med det franska statsägda företaget (Cogéma) beträffande transport, lagring ochupparbetning av använt kärnbränsle som uttages från efteravställning . En sammanfattande redogörelse för innebörden av avtaletmed Cogéma var fogat till ansökan. kompletterade78-05-18 sin ansökan med ytterligare ett avtal av mellan SKBFoch Cogéma angående upparbetning. I anslutning till sistnämnda avtal hade genomskriftväxling mellan SKBF och Cogéma precisering av vissa avtalsbestämmelserskett avseende bl a halten av fissionsprodukter. Bilagda bekräftelse den 2 juni1978 från Cogéma på sådan precisering var tillgänglig hos industridepartementetvid ansökningsärendets beredande. De åtaganden som Cogéma gjort i de åberopadeavtalshandlingarna beträffande upparbetning, förglasning och glasetssammansättning har vid prövningen av ansökan uppenbarligenbefunnits tillfredsställande såsom underlag för regeringens bedömande omavtalet på ett betryggande sätt tillgodoser behovet av upparbetning av använtkärnbränsle. För att visa hur och var en helt säker slutlig förvaringav det vid upparbetning erhållna högaktiva avfallet kan ske, har iansökan åberopat en utredning av projekt (KBS). Den dåföreliggande utredningen omfattade fem delar. KBS var organiserat som ettfristående projekt inom SKBF. Arbetet har genomförts i samråd och samverkan medorganisationer, företag och institutioner som är verksamma inom området förradioaktivt avfall eller verkar inom tekniska områden som är av betydelse förKBS-projektet. Styrelsen för hade sju KU1980/81:25 432 Under styrelsen har en projektledning svaratför projektets genomförande och till projektledningen har en teknisk delegationvarit knuten med rådgivande funktion. I utredningen slutsteg, Förglasatavfall från upparbetning, I Allmän del, sid 45 och 46, anges beträffandeegenskaper hos förglasat avfall, dimensioner och aktivitetsinnehåll: Det förglasade avfallet anländertill i cylindrar av kromnickelstål. Varje cylinder har en diameter av400 mm, en längd av och rymmer 150 1 glas, se fig 5-2. Glasetsdensitet är /cm\ Varje cylinder, som väger , innehåller högaktivtavfall från upparbetning av uran i använt bränsle. Detta innebär atthalten fissionsprodukter i glaset sänkts från 20 till ca 9 viktsprocent, vilketföreskrives i SKBFs upparbetningskontrakt med ." Det angivna citatet återger iförkortad form vad avtalshandlingarna med Cogéma i tekniskt avseende innehållerdärom. I uttrycket "SKBFs upparbetningskontrakt" inbegripes även deövriga avtalshandlingar och överenskommelser med Cogéma som tillkommit ianslutning till själva avtalet. Såvitt nu är ifråga har de materiellaförhållanden, som beskrivs i angivna passus i utredningen, helt täckning iavtalet och de kompletterande avtalshandlingar som är upprättade med Cogéma. ' Som bakgrund till uttalandet, att halten fissionsprodukteri glaset sänkts från 20 till ca 9 viktsprocent, kan följande anföras. då utredningsarbetet inom projekt var den gängse uppfattningen hos såväl Cogéma som övriga kunder hosCogéma, att halten fissionsprodukter lämpligen borde vara . Inom projektKBS framkom dock en annan åsikt - främst grundad på att värmeutvecklingen iglaset ej borde bli för hög- nämligen att halten fissionsprodukter borde varaca . Arbetet inom KBS genomfördes också med denna förutsättning. Iförhållande till Cogéma har detta bekräftats och preciserats i ovan angivnakontraktshandlingar. Den fissionsprodukthalt, som slutligen kommer att gälla,måste givetvis fastställas av de myndigheter som har att ta ställning till despecifikationer på högaktivt glas, som kommer att redovisas i , vilketej beräknas behöva ske förrän . Det saknas teknisk anledning tillatt i kontrakt, som tecknas på ett tidigt stadium, definitivt låsaspecifikationen i angivna avseende. Om så skett, skulle det inneburit bl a ett föregripandeav ansvariga myndigheters senare ställningstaganden. Att inom rimliga gränservariera fissionsprodukthalten är tekniskt ej något problem. De i förevarande sammanhang aktuella frågorna har i denförkortade beskrivningen i självfallet inte kunnat ges en likautförlig beskrivning som i de fullständiga avtalshandlingarna, och något sådanthar ej heller gjorts gällande. Ordalydelsen i det förkortade återgivandet iutredningen och motsvarande lydelse i de fullständiga avtalshandlingarna harde beredande och beslutande myndigheterna själva haft möjlighet att närmare KU 1980/81:25 433 studeraoch jämföra, då avtalshandlingarna i sin helhet varit dllgängliga vid denprövning som föregick tillståndsgivningen. Medhänvisning till vad ovan anförts får jag såsom min bestämda uppfattningframhålla, att de i samband med ansökan lämnade uppgifterna är helt korrekta isåväl materiellt som formellt avseende. 28 1980/81. KU1980/81:25 434 Compagniegénérale des matiéres nucléaires Le Plessis , 2 1978. This is to inform you concerningour position on the provision on residues given in the Service Agreement datedMarch 16, 1978, 9, 10 and Appendix 14. With respect to liquids of high activity studies onglassification started on a laboratory scale in 1957 and development works forconversion into glass are presendy actively continuing in . Thisdevelopment is aiming to achieve a form of residues easy to store and able toprevent release of activity to the environmeiit even if surveillance iswithdrawn. At the time being we wish to give you the follo.wing informationabout the glass arising from fission products concentrates: - Calcinedfission products are incorporated in a borosdicate glass and poured into acontainer of chromium-nickel steel, to form a solid glass block. The containeris leakproofed welded and decontamined on the outside. - The dimensionsof the cylinder will be about diameter, height. - The amount ofwaste after conversion into glass to be returned to can have a volume inthe range of 150 litres glass per ton U reprocessed which means about 9 %fission products and actinides in the glass, plus 5 litres glass per kilogrammeof iron dissolved. - The amount ofplutonium in the glass should not exceed 0.5 weight % of the plutonium in theirradiated fuel. - Measures madewith samples of glass produced at Marcoule leached by water have shown thatleachability is in the range of 10 to the minus six (10~) to 10 to the minus 8(10") per g/cm/day at with the leaching method used in Marcoule. - Tests haveshown that the mechanical and radiation resistance properties of the glass aregood and we expect that in future glass arising from LWR fuel will be at leastto the same standards. Yours faithfully, J. KU1980/81:25 435 PM angående utbildningsminister av ansökan om statlig kreditgaranti till ochFörlag Riksdagsledamoten (vpk) har för konsfitutionsutskottets granskning anmält fråga rörandeutbildningsminister handläggning av ansökan av Bo CaveforsKlassiker och om statlig kreditgarand. Regeringen beslöt den 18 september1980 (dnr 782/80) att lämna en ansökan från och FörlagAB, , om statlig kreditgaranti för ett lån på . utan bifall.Ansökan ingavs dll statens industriverk som med yttrande - sominnebar avstyrkande -överlämnade ärendet till den 10mars 1980. Regeringsbeslutet jämte uppgift om infriade förlagslånegaranderfogas som underbilaga 1 till denna PM. Gällande regler för kreditgarand till förlag ochbokhandel, m. m. Statliga kreditgarantier för låntill bokförlag utgår enligt förordningen (1978:490) om statligt litteraturstöd.Frågan om kreditgarantier till bokförlag prövas av statens industriverk. Dockbeslutar regeringen i fråga om garandåtagande som medför att staten för en ochsamma låntagare ikläder sig ansvar för belopp . Utdrag urförfattningen i aktuella delar fogas som underbilaga 2. För innevarande budgetår (1980/81) får garantier beviljasintill ett belopp av 2 milj. kr. Under nionde huvudtiteln (B 31) är anvisat . som ett förslagsanslag och samma belopp är föreslagna för nästkommandebudget- I en interpellation hade EvaHjelmström (vpk) frågat utbildningsministern om denne avsåg att vidta någraåtgärder med anledning av beslut om Strindbergsutgåvor och enligtvilka kriterier förlag nekas stathg kreditgarand. I sitt svar redogjorde utbildningsminister dels för frågan rörande utgivningen av , dels förhandläggningen av frågan om kreditgarantier. KU 1980/81:25 436 häraktuellt regeringsbeslut med anledning av ansökan 1979, som avslogspå ekonomiska grunder. Enligt frånutbildningsdepartementet inhämtade uppgifter har 76 ansökningar inkommit. Avdessa har 33 beviljats, 13 återtagits och 30 avslagits, varav 19 avkulturpolitiska skäl och 11 på ekonomiska grunder. Behandlingenav ansökningar från , AB, 338000 Beviljat av industriverket 375000 Beviljat av regeringen 713000 (varav 697 626:70 infriat Förlagetträdde sedermera i Hkvidation. Ettnytt förlag, kallat och , bildades därefter. 185000 Beviljat av regeringen avslag på ansökan om garand för ett lån på KU 1980/81:25 Dnr 782/80 Ansökanom statlig kreditgaranti till och Genom beslut beviljade statensindustriverk en statlig kreditgaranti av . Vidarebeviljade regeringen genom beslut samma förlag en statligkreditgarand om . motsvarande av lånebehovet. Regeringenförklarade sig vilja senare på särskild ansökan av förlaget pröva frågan omytterligare kreditgaranti. trätt i likvidation har ett nytt bolag, Bo CaveforsKlassiker och , bildats. Genombeslut beviljade regeringen det nya bolaget en statligkreditgaranti avseende av ett lånebehov av . Hosstatens industriverk anhöll och i en den 31 maj1979 inkommen skrivelse om stadig garanti för ett lån på . Industriverkethar med skrivelse överlämnat ärendet angående den nyakreditgarantin till regeringen samt avgivit yttrande. Över industriverketsskrivelse har förlaget kommit in med påminnelser. Regeringen lämnar ansökningen utan bifall. KU 1980/81:25 *-*. o § CQ hJ KU1980/81:25 439 Utdrag ur förordningen (1978:490) om statligtlitteraturstöd Inledande bestämmelser 1 § För att främja mångsidighet ochkvalitet i bokutgivning kan statligt stöd enligt denna förordning utgå tillsvenskt förlag här i landet. 2 § Stöd avser dels enskilda bokdtlar(stöd dll bokutgivning), dels kreditgarand för förlagsverksamhet.