bet · G401NU64 · 1980-12-31 00:00:00 — För att stiftelserna skall kunna fylla sin funktion på ettmeningsfullt sätt är det, anser utskottet, viktigt att personer med såvälprofessionellt företagskunnande som kunskaper om resp. läns näringsliv, dessproblem och utvecklingsmöjligheter ingår i styrelserna. Viktigt är det också attrepresentanter för länets arbetstagare och småföretagare kommer att ingå.Utskottet förutsätter - liksom industriministern - att detta blir fallet trotsatt intresseorganisationerna inte får formell nomineringsrätt. Med hänsyn till statens ekonomiska ansvar förstiftelsernas verksamhet är det enligt utskottets mening naturligt attstatsmakterna uppmärksamt följer utvecklingen. Utskottet är emellertidövertygat om att landstingen inte kommer att ha en annan uppfattning än riksdagoch regering om hur stiftelsernas styrelser bör vara sammansatta för att bästgagna näringslivet inom regionen. I en reservation anförde utskottetssocialdemokratiska ledamöter (1977/78:34 s. 33 f.) att propositionensförslag inte gav några garantier för att kraven på en allsidig sammansättningoch kompetens skulle bli uppfyllda. Reservanterna ansåg att staten måste gesrätt att utse en majoritet av ledamöterna och att fackliga organisationer ochnäringslivsorganisationer måste garanteras egen representation utan att för denskull behöva uppge sin partipolitiska neutralitet. Frågan om sammansättningen av utvecklingsfondernasstyrelser behandlades av med anledning av enmotion. I motionen yrkades att hos regeringen skulle anhålla omförslag om vidgad representation för de fackliga organisationerna ochföretagarorganisationerna i de regionala utvecklingsfondernas styrelser.Riksdagen uttalade (NU 1978/79:59 s. 33, rskr 1978/79:415) att regeringen bordevidta åtgärder i den riktning som angavs i motionen. I proposition 1980/81:130 (s. redovisas de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning avriksdagens uttalande i denna fråga. NU1980/81:64 30 ningsvis anges därvid de principer för styrelsernassammansättning som skall råda enligt nu gällande ordning. Industriministernmeddelar att han har varit i kontakt med samtliga övriga huvudmän i frågan.Därefter anför han följande: Mitt intryck är att styrelserna ärsammansatta på ett sådant sätt att de grundläggande principer, som jag nyssredogjorde för, är tillgodosedda. Jag anser därför att uttalandeinte bör föranleda någon ytterligare åtgärd från regeringen. Enligt utskottets mening finns det,mot bakgrund av vad industriministern har anfört, inte anledning attföranstalta om en sådan utredning som motionärerna föreslår. Utskottet villdock understryka vikten av att styrelserna får en sådan sammansättning somriksdagen och regeringen har uttalat sig för. Regeringen bör ävenfortsättningsvis ägna denna fråga uppmärksamhet. Utskottet ser det också somnaturligt att industriverket i sin utvärdering av utvecklingsfondernasverksamhet berör styrelsernas sammansättning. Något uttalande från riksdagenssida i denna fråga erfordras dock inte enligt utskottets mening. Sålundaavstyrks motion 1980/81:808. Riktlinjer för kreditverksamhet, m. m. I proposition 1980/81:130(avsnitten 5.2 och 5.3, s. 48 f.) föreslås vissa ändrade riktlinjer förkreditverksamheten vid de regionala utvecklingsfonderna. Förslagen innefattarändrade regler för verksamheten med s. k. produktutvecklingslån. Vidareföreslås att beloppsgränsen för rörelselån och/eller garanti för lån till enoch samma låntagare höjs från . till 1 milj. kr. Lån och/ellergarantier på högre belopp föreslås kunna lämnas ut om det finns särskilda skältill det och då efter hörande av statens industriverk. Ett annat förslag är attutvecklingsfonderna skall ges möjlighet att i särskilda fall lämna förlagslån.Därutöver föreslås att fonderna skall kunna bevilja garanti för bankgaranti. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslagbeträffande kreditverksamheten vid de regionala utvecklingsfonderna. Inteheller föranleder det som regeringen har anfört (avsnitt 5.4, s. 53 f.) omsamarbete mellan och de regionalautvecklingsfonderna någon kommentar från utskottets sida. Småföretagsinriktade regionala utvecklings- ochinvestmentbolag I motion 1980/81:1400 framförsönskemål om utredning av möjligheterna att inrätta enskilt ägda regionalainvestmentbolag. Motionärerna anser att det amerikanska systemet med bör studeras. Ett liknande svenskt system börvara särskilt anpassat för de mest NU1980/81:64 31 sysselsättningssvaga regionerna i landet, däriblandVärmland, anför motionärerna. behandlade frågan om regionala ellerlokala investmentbolag på privat basis. I motioner hävdades att någon form avstimulans i ett inledningsskede för bolag av denna typ borde övervägas.Näringsutskottet fann tanken väl värd att pröva men ansåg att ettutredningsarbete först erfordrades. Det borde enligt utskottet ankomma påregeringen att välja lämplig form för detta arbete. beslöt att göraett uttalande av denna innebörd (NU 1979/80:43, rskr 1979/80:395). () har i sin rapport (IVAmeddelande nr 223) Kunskap och konkurrenskraft tagit upp frågan om tekniskautvecklingsföretag med uppgift att stödja teknikbaserade småföretag under derasutveckling från etablering till konsolidering. Enligt IVA bör staten i förstahand stimulera det privata näringslivet att starta utvecklingsföretag isamarbete med bankerna. En väg som IVA pekar på är att staten efter t. ex.amerikanskt mönster skjuter till lånekapital i proportion till de privatainvesterarnas insatser. I finns ca 400 sådana utvecklingsbolag,s. Dessa finansieras genomatt det statliga organet () utan krav påformell säkerhet lånar ut upp till fyra gånger SBIC:s eget kapital. SBIC kansedan efter egna bedömningar köpa aktieposter i eller ge lån till företag sombehöver riskvilligt kapital för sin utveckling. SBA:s förluster på verksamhetenhar varit försumbara. Särskilt förmånliga beskattningsregler främjaratt privata investerare bildar SBIC. Det amerikanska systemet innebär såledesatt riskvilligt kapital ställs till näringslivets förfogande av flera olikaaffärsdrivande företag på kommersiella grunder. Av proposition 1980/81:130 (s. 59 f.) framgår att fråg'anom åtgärder för att underlätta att privata småföretagsinriktade utvecklings-och investmentbolag bildas i f. n. bereds inom regeringskansliet.Gällande beskattningsregler torde, anförs i propositionen, innebärasvårigheter för sådana bolag även om förmånliga krediter ställs till derasförfogande. Beskattningsfrågor med anknytning till detta område behandlas f.n. av bl. företagsskattekommitté (B 1979:13), kapitalvinstkommittén(B 1979:05) och kommitté (B 1980:01) för översyn av reglerna förbeskattning av statsbidrag m. m. 1 propositionen sägs att regeringen avser attåterkomma till denna fråga . Av det här anförda framgår att önskemålen i motion1980/81:1400 till väsentlig del har blivit tillgodosedda. Utskottet avstyrkersålunda motionen. Det som i övrigt anförs i proposition 1980/81:130 om stödtill småföretagsinriktade regionala utvecklings- och investmentbolag (avsnitt6) bör enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. NU1980/81:64 32 Teknisk forskning och utveckling Statens stöd till teknisk forskningoch industriell utveckling är ett viktigt medel i en politik som syftar tillatt stärka och utveckla svensk industri. Detta stöd lämnas såväl genomselektiva stödåtgärder - riktade mot t. ex. ett bestämt företag - som genomolika generella stimulansinsatser. Den traditionella och renodlat generella stödformenutformas vanligen som någon typ av skattefavör i samband med kostnader förutvecklingsarbete. Stödet utgår här utan krav på projektgranskning från stödgivarenssida. En annan generell stödåtgärd utgörs av projektbundna bidrag eller lån.Medel för dessa bidrag eller lån har avsatts av statsmakterna. Stöd kanerhållas efter ansökan hos av staten utsett organ, som granskar och prioriterarprojektföretagen. Utvecklingsstöd i samband med offentiiga organsupphandling utgör en ytterligare möjlighet för samhället att stimuleraindustriellt utvecklingsarbete. En stor del av statens stöd till teknisk forskning ochutveckling i samhälle och näringsliv kanaliseras genom styrelsen för tekniskutveckling (STU). Riktlinjer för STU:s verksamhet fastställdes av statsmakternaår 1978 (prop. 1977/78:111, NU 1977/78:75, rskr 1977/78:361). Av dessariktiinjer framgår bl. a. att STU:s insatser för produktutveckling inom näringslivetsträcker sig i huvudsak från idéprövning till framtagande av prototyper. Derisker som är förenade med denna del av utvecklingsprocessen är huvudsakligenav teknisk natur. För de mindre och medelstora företagen tar de regionalautvecklingsfonderna vid där STU :s insatser slutar. På detta stadium avutvecklingsprocessen är det framför allt fråga om kommersiella risker. Förinvesteringar under utvecklingsprocessens avslutningsskede kan lämna lån. Den inrättade stiftelsen för industrielltutvecklingsarbete -Industrifonden stimulerar utvecklingsarbete inom framförallt de större svenska industriföretagen. Industrifonden kan stödja utvecklingav nya produkter, processer och system med upp till 50 milj. kr. i varjesärskilt fall. UtveckUngsprojekt av betydelse för svenskenergiförsörjning kan få stöd genom det statliga programmet för forskning ochutveckling inom energiområdet. 1 det avsnitt av proposition 1980/81:130 som behandlaråtgärder för teknisk förnyelse inom industrin finns översiktliga redogörelserför motiv och former för samhällets stöd till teknisk forskning och industriellutveckling. Vissa internationella jämförelser görs också. Framställningen (s.68-86) föranleder inga kommentarer från utskottets sida. NU1980/81:64 33 Ett stöd av generell natur är detsärskilda forskningsavdraget enligt lagen (1973:421) om forskningsavdrag vidtaxeringen till statUg inkomstskatt. Avdraget avsåg ursprungligen kostnaderunder för forsknings- och utvecklingsarbete. beslötriksdagen att förlänga bestämmelsernas giltighet så att ävenifrågavarande kostnader skulle vara avdragsgilla (prop.1980/81:60, SkU 1980/81:13, rskr 1980/81:66). Bakgrunden till beslutet om förlängning avavdragsreglernas giltighetstid med var att regeringen vid den tidpunkteninte hade tagit ställning till ett förslag av forskningsskattekommittén - ibetänkandet (DsB 1980:1) Stimulans av forskning och utveckling - att systemetmed ett särskilt avdrag vid beskattningen skulle ersättas med ett system ivilket ett generellt forskningsstöd skulle ges i form av skattefria bidrag. I proposition 1980/81:130 lämnas (s. 86-90) en redogörelseför forsknings-skattekommitténs nyssnämnda förslag och remissopinionen. Avredogörelsen kan utläsas att industriminstern hyser sympatier för tanken attnuvarande avdragssystem skall ersättas med någon form av bidrag tillforskningsintensiva företag. Avslutningsvis erinras i detta avsnitt ipropositionen om att giltighetstiden för det nuvarande avdragssystemet utlöpervid utgången av . Enligt industriminstern finns det skäl att ytterligareöverväga behovet av utformningen av ett eventuellt stöd av denna art.Regeringen har, uttalas det i propositionen, inte slutgiltigt behandlat detförslag som forskningsskattekommittén har framlagt och därmed inte hellertagit ställning till huruvida en förlängning av systemet med forskningsavdragbör beslutas. Redogörelsen i propositionen för nuvarande system och fördet aktuella utredningsförslaget är utgångspunkt för motion 1980/81:2071.Motionärerna föreslår att skall göra ett uttalande av innebörd attdet särskilda forskningsavdraget, om än efter viss översyn, bör finnas kvaräven efter utgången av . Villkoren för avdraget bör därjämte ändras såatt även mindre företag i ökad utsträckning skall kunna använda sig av dennaavdragsmöjlighet, anser motionärerna. Utskottet konstaterar att regeringens beredning avforskningsskattekom-mitténs förslag - i betänkandet (Ds B 1980:5) Stimulans avforskning och utveckhng - inte är avslutad. Remissopinionen är enig om behovetav samhälleligt stöd till företagens forsknings- och utvecklingskostnader mensplittrad när det gäller bedömningen av effekterna av det system med särskiltforskningsavdrag som har funnits . Utskottet vill understryka betydelsen av att statsmakternaanvänder effektiva former för stöd till forskning och utveckling inomföretagen. Generella stödformer av typen det särskilda forskningsavdraget harhär en betydelsefull plats. Giltighetstidenför systemet med särskilt forskningsavdrag utgår, som 3 1980/81. NU1980/81:64 34 påpekats i det föregående, vid årsskiftet 1981-1982.Regeringen bör lägga fram förslag för i hithörandefrågor. De synpunkter som framförs i motion 1980/81:2071 bör därviduppmärksammas. Utskottet föreslår att gör ett uttalande av härangiven innebörd. Utskottet viU inledningsvis erinraom sitt förslag - i betänkandet NU 1980/81:52 punkt 31 - att statens bidragtill () för /82 skall utgå medett belopp som är 1 milj. kr. större än vad regeringen föreslog ibudgetpropositionen 1981. Utskottet anser att det i nuvarande statsfinansiellaläge är nödvändigt att anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling minskas i motsvarande mån. I propositionen föreslås att nyssnämnda anslag /82 skall utgöra 540 milj. kr. Enligt motion 1980/81:2020 (s)bör anslaget räknas upp med ytterhgare 20 milj. kr. Dessa medel är enUgtmotionen avsedda för insatser på en högre nivå än vad regeringen har förutsattinom de tre områdena bioteknik, elektronik och datateknik samt materialteknik -nya material. Utskottet har ingenting att erinra mot förslagen ipropositionen rörande omfattning och inriktning av STU:s verksamhet under nästabudgetår. Särskilt vill utskottet erinra om att de tre områdena bioteknik,elektronik och datateknik samt materialteknik redan tillhör prioriterade delarav STU:s verksamhet (prop. 1980/81:130 s. 100). Utskottet finner att det avstatsfinansiella skäl f. n. inte är möjhgt att öka anslagen till STU utöverregeringens förslag. Med hänvisning härtill och till utskottetsställningstagande rörande statens bidrag tiU Ingenjörsvetenskapsakademienföreslår utskottet att anslaget till teknisk forskning och utveckling /82 beräknas till 539 milj. kr. En väsentlig och ökande del avSTU:s stöd avser sammanhållna satsningar som sträcker sig . Ipropositionen föreslås (s. 96) ett treårigt program för STU:s stöd till tekniskforskning och utveckling under budgetåren 1981/82-1983/84. Innebörden avförslaget är att medelsbehovet beräknas tillsammanlagt 1 819 milj. kr., varav 44 milj. kr. för STU:s stöd till finansieringav utrustning. I motion 1980/81:2020 (s) hävdas att ambitionsnivån föråren 1982/ 83-1983/84 är alltför låg. Motionärerna föreslår att STU skall ges iuppdrag att utarbeta underlag för en stegvis ökning av forsknings- ochutvecklingsverksamheten under de senare två åren . Utskottetanser att det med hänsyn till det statsfinansiella läget inte nu är NU1980/81:64 35 lämpligt att regeringen ger STU ett uppdrag av dennainnebörd och avstyrker sålunda motionen. Övriga förslag i propositionenavseende anslag m. m. till STU tillstyrks av utskottet. Vissa insatsområden i STU:s verksamhet. Propositionen innehåller bl. a.kommentarer till de av STU prioriterade insatsområdena. Vad som därvid anförsom materialteknik (s. 102) - bl. a. om omprioriteringar av STU:s satsningarfrån konventionella material till nya material - har föranlett atttill utskottet överlämna en promemoria med vissa synpunkter. Utskottet anser att en prioritering av materialtekniken ärstarkt motiverad med hänsyn till denna tekniks grundläggande betydelse för vår dominerandeindustrigren, verkstadsindustrin. Som framhålls i propositionen är stål ett välbeprövat konstruktionsmaterial. Såväl forskarkompetensen som den industriellakompetensen är mycket hög i på detta område. Utskottet finner detangeläget att denna kompetens tas väl till vara och stöds på olika sätt. I denomvandling som sker inom svensk stålindustri ingår ett målmedvetetutvecklingsarbete för att ta fram och marknadsföra nya produkter ochproduktkvaliteter. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att dessasträvanden, särskilt när stålbranschen befinner sig i ett läge med storaomställnings- och finansieringssvårigheter, inte äventyras genom störreomprioriteringar av STU:s insatser. Ett ytterligare skäl för fortsatta insatserpå en hög nivå för ståUndustrins utvecklingsarbete är, konstaterar utskottet,att resultaten snabbt kan omsättas i praktisk drift genom att yrkeskompetensoch industriell utrustning finns tillgänglig. Stödet till teknisk forskning ochutveckling på stålområdet kan sålunda ge utdelning i form av nyaprodukter inom såväl stål- som verkstadsindustrin. Utskottetföreslår ett uttalande av av här angiven innebörd. Ett annat av är bioteknik. Det framgår av propositionen (s. 102) attregeringen har beräknat medel för en fortsatt ökning av insatserna inom dettaområde för att möjliggöra en framtida industriell expansion. I det föregåendehar utskottet behandlat en motion med förslag om ytterligare insatser inom bl.a. detta område. En del av biotekniken är hybrid-DNA-tekniken. I motion1980/81:2070 erinras om att regeringen har utfärdat direktiv(Dir. 1981:3) för en parlamentarisk kommitté för etiska, humanitära och socialafrågor m. m. kring hybrid-DNA-tekniken. Utredningsarbetet skall enligtdirektiven bedrivas så, att överväganden och förslag kan redovisas under år1982. Det är, framhåller motionären, viktigt att eventuella projekt med dennateknik baseras på en helhetssyn utifrån etiska, sociala och ekologiskaaspekter. Motionen utmynnar i ett förslag till riksdagsuttalande av innebörd NU1980/81:64 36 att denna helhetssyn bör komma tiU uttryck vid tekniskforskning och utveckling inom bioteknikens område och att den nyssnämndakommittén bör få tillfälle att yttra sig över förslag till projekt medhybrid-DNA-teknik innan projekten verkställs. En redogörelse för hybrid-DNA-tekniken och riksdagenstidigare behandling av frågor kring denna teknik, nu gällande kontrollsystemoch pågående säkerhetsarbete har lämnats av socialutskottet ibetänkande SoU 1980/81:39. Av redogörelsen framgår bl. (s. 3) attdelegationen för hybrid-DNA-frågor, som är administrativt knuten tillarbetarskyddsstyrelsen, har att understödja myndigheter och andra organ som äri behov av information om hybrid-DNA-tekniken. Liksom motionärerna anser näringsutskottet att det ärviktigt att anlägga en helhetssyn utifrån skilda aspekter när det gällerforskning och utveckhng på hybrid-DNA-teknikens område. Det är enUgt utskottetsuppfattning naturligt att en nära samverkan sker mellan dem som utifrån olikautgångspunkter sysslar med forskning och utveckling på detta område. Ettuttalande av av innebörd att den nämnda parlamentariskakommittén bör yttra sig över förslag till forsknings- eller utvecklingsprojektmed hybrid-DNA-teknik anser utskottet inte motiverat. Utskottet avstyrkersålunda motion 1980/81:2070. Frågan om omfattningen nästabudgetår av STU:s insatser inom de tre områdena bioteknik, elektronik ochdatateknik samt materialteknik - nya material har behandlats av utskottet i detföregående (s. 34), närmast med anledning av förslaget i motion 1980/81:2020(s) om en uppräkning av STU:s anslag för teknisk forskning och utveckling med20 milj. kr. I anslutning till nämnda förslag anför motionärerna attsocialdemokraterna har fört fram förslag om s. k. nationellastorprojekt inom de tre nämnda områdena. De nu aktuella satsningarna genom STUsvarar mot en del av intentionerna med dessa storprojekt, uttalar motionärernavidare. De anser att särskilda kommittéer, knutna till industridepartementetoch med representation för industri, forskning och de anställda, börtillsättas. Kommittéernas uppgift skulle vara att inom vart och ett av de treområdena åstadkomma samordning och balans mellan olika insatser - av högskolan,av industrin och av myndigheterna. Vidare bör, anför motionärerna, det ipropositionen (s. 95) aviserade industriella och kunna svara förvissa övergripande avvägningar. Utskottet vill understryka betydelsen av en samordning avde insatser som görs för att stödja teknisk forskning och industriellutveckling. Olika åtgärder har redan vidtagits i detta syfte. Utskottet villhär erinra om det industriella och det vetenskapliga råd som STU har inrättatför att biträda verksstyrelse och verksledning med förslag och synpunkter.Vidare finns ett stort antal planerings-, styr- och referensgrupper som STU harbildat i anslutning till större satsningar. NU 1980/81:64 37 Som också anförs i motionen aviseras ipropositionen (s. 95) att regeringen avser att tillkalla ett industriellt ochtekniskt råd, knutet till industridepartementet. Rådet avses bli ettdiskussionsforum för tekniska forsknings- och utveckUngsfrågor medutbildningsforsknings- och industriintressen representerade. Rådet blir ocksåett viktigt organ för kontakt meUan utbildnings-och industridepartementen,industrin och den tekniska forskningen. Detfinns sålunda redan ett stort antal organ med sådana uppgifter som motionärernaanser att de föreslagna kommittéerna skulle fullgöra. Vad motionärerna anförtom uppgifterna för det aviserade industriella och falleruppenbarligen inom det verksamhetsområde som skisseras i propositionen.Utskottet avstyrker därför förslaget i motion 1980/81:2020 (s) att riksdagenskall göra ett uttalande om s. k. nationella storprojekt. Det finns starka skäl att pröva möjligheterna tillett utökat nordiskt samarbete i fråga om teknisk forskning och utveckling, sägsdet i motion 1980/81:2020 (s). Motionärerna vill att regeringen skall tainitiativ till överläggningar med övriga nordiska länder kring hithörande frågor. Liksommotionärerna anser utskottet att det är viktigt att de möjligheter som finns ifråga om nordisk samverkan kring teknisk utveckling och forskning tas tillvara. Så sker också redan i betydande utsträckning. Exempel på samverkansorganpå nordisk nivå är Nordforsk, Nordiska fonden för teknologi och industriellutveckling - Nordisk Industrifond, Nordtest, Nordiska investeringsbanken ochFonden för svensk-norskt industrielltsamarbete. Nordforskär ett forskningsinitierande organ för samarbete mellan de nordiska länderna påmyndighetsnivå och erhåller ekonomiskt stöd från bl. a. STU. Nordiskindustrifond har till syfte att stödja ett mera effektivt utnyttjande avnordiska resurser för teknologi och industriell utveckling. Fonden stödjer delstekniska utvecklingsprojekt som är gemensamma för industrier i två eller fleranordiska länder, dels bransch- eller teknikprojekt som avser lösande av problemav central betydelse i en viss industrisektor. Fonden skall lägga stor vikt vidatt stimulera teknologiskt samarbete mellan nordiska industriföretag. Nordtesthar enligt sin stadga till uppgift att samordna aktiviteter inom provnings- ochkontrollområdet i . Nordiskainvesteringsbankens syfte är att ge lån och ställa garantier på marknadsmässigavillkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn med sikte pågenomförande av investeringsprojekt och export som är av nordiskt intresse.Banken har dessutom möjlighet att tillföra nordiska utvecklingsregioner kapitalgenom att lämna lån - regionallån - till vissa nationella organ. NU1980/81:64 38 Stiftelsen för svensk-norsktindustriellt samarbete har presenterats i proposition 1980/81:189 omgodkännande av avtal mellan och om ekonomisktsamarbete, särskilt på industri-och energiområdena. Det industripolitiskasyftet med fonden är att stimulera industriellt utvecklingssamarbete mellansvenska och norska företag rörande sådana projekt som på kanleda till gemensam kommersiell exploatering i form av produktion ochmarknadsföring. Fonden skall således inte stödja forskning. Den skall enligtproposition 1980/81:189 (s. 10) ses som en komplettering till bl. a. Nordiskainvesteringsbanken och Nordisk industrifond. (NU 1980/81:65)har tillstyrkt att godkänner överenskommelsen om upprättandeav nämnda fond. Med hänvisning till att ett omfattande samarbete sålundaredan äger rum kring teknisk forskning och utveckling avstyrker utskottetmotionen i denna del. Frågan om ökade insatser förenskilda uppfinnare tas upp i tre motioner.