bet · G401TU16 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottet förutsätter också att sä sker samt att därvidkraven på en likformig standard för landets olika delar vederbörligen beaktas.De för väg- och gatubyggandet gällande fierårs- och fördelningsplanernaupprättas i enlighet med vägkungörelsens bestämmelser och vissa andrabidragsföreskrifter för tioårsperioder och förnyas vart femte är. Planerna kandessutom ändras mellan de normala revideringstillfällena. Fördelningen avinvesteringsmedel de skilda landsdelarna och väggrupperna emellan sker vidarepä grundval av en noggrann angelägenhetsgradering och efter vederböranderegionala och lokala vägmyndigheters hörande - allt i syfte att åstadkomma enså likformig och rättvis fördelning av vägmedlen som möjligt. Ar 1978 har f. ö.en revidering skett av de tidigare flerårs- och fördelningsplanerna samt nyaplaner avseende upprättats och fastställts. Detär enligt utskottets uppfattning av stor vikt att vägbyggnadsobjektentillkommer i den prioriteringsordning som de regionala och kommunala instansernai samverkan med uppställt. Fr. o. m. är 1978 har f ö. länsstyrelsernabemyndigande att fastställa de nya flerårsplanerna för byggande av läns vägar,dvs. för det vägnät som betjänar företrädesvis de regionala och lokalatransportuppgifterna. I anslutning härtill må också erinras om den storaflexibilitet som kännetecknar vägplaneringen. I fråga om anslag för vägbyggandesom tillkommer av sysselsättningspolitiska skäl är det enligt utskottets meninglikaså av stor vikt att vägobjekten som regel utväljs av de berördamyndigheterna inom den ramplanering som finns redovisad i fierårs- ochlångtidsplanerna. Dock bör projekt som redan påbörjats med anlitande avberedskapsmedel fullföljas. Underhänvisning till vad utskottet i nu berörda planerings- och anslagsfrågoranfört och då även de av motionärerna aktualiserade projekten enligt utskottetsuppfattning bör prövas i den för handläggning av vägärenden m. m. stadgadeordningen avstyrks de nämnda motionsyrkandena. Avsamma skäl och under hänvisning jämväl till vad utskottet i övrigt anförtrörande bl. a. planeringen och användningen av beredskapsmedel för byggande avvägar avstyrker utskottet yrkandena i motionerna 1980/ 81:1470 (s) i vad avsersärskilda investeringar i det värmländska vägnätet och 1980/81:1505 (s) ombehovet av vägförbättringar i . Detsammagäller yrkandena i motion 1980/81:1741 (s) i vad avser byggande av högbro m.m.vid Hjälmaresund och motion 1980/81:1328 (c, s) om broförbindelse mellan Fåröoch . Iförevarande sammanhang må också nämnas att enligt de direktiv som utfärdadesför upprättandet av de nya flerårs- och fördelningsplanerna ensamhällsekonomisk angelägenhetsgradering av väg- och galubyggnads-företagenskulle vara vägledande. Särskilt skulle därvid beaktas sambandet mellanvägplanering, regional trafikplanering, länsplanering och fysisksamhällsplanering. Åtgärder som kunde antas höja trafiksäkerheten skulle geshög prioritet och även förslag till mindre omfattande åtgärder i detta syfteingående prövas. Samtidigtsom de nya planerna upprättats har vidare särskilda förteckningar tagits framöver vägobjekt som är lämpliga att utföras dels som förbättringsarbeten medvägverkets driftmedel, dels som beredskapsarbeten. I motion 1980/81:562 (c) yrkas att hosregeringen begär att ges direktiv att utarbeta planer för byggande avbroar över Vallsundet och Rödösundet i i sä att vissberedskap finns när medel för byggande kan anvisas. Enligtvad utskottet erfarit har med avseende på dessa företag visst utrednings- ochplaneringsarbete redan verkställts. Det torde vidare få förutsättas att genomden regionala vägmyndighetens försorg arbetet härmed fortsätts och uppföljs.Motionärernas önskemål om viss beredskap synes därmed tillgodosett. Underhänvisning härtill och till vad i det föregåendeanförts om ersättande av färjeförbindelser med broar finner utskottet motioneninte böra föranleda någon särskild åtgärd från sida. 1 motion 1980/81:177 (c), framlagd i anslutningtill proposition 1980/ 81:71 om avgränsning av obrutna Qällområden, yrkas (p.1) att beslutar att vägen Suorva-Ritsem skall öppnas för allmäntrafik. Samma yrkande återfinns (p. Dimotion 1980/81; 1447 (s). 1 motion1980/81:178 (fp) däremot yrkas (p. 1 i denna del) att vägen skall läggas igensamt, om detta yrkande inte skulle bifallas, att (p. 2) uttalar attvägen inte skall fä utnyttjas för allmän trafik utan endast för trafikanter medsärskilt tillstånd, såsom t. ex. postverkets busstrafik, för befattningshavarehos och samerna i området. Nämnda motionsyrkanden har avcivilutskottet överlämnats till trafikutskottet för dess beredning. Iförut nämnda proposition förordar planminislern i likhet med bl. a.länsstyrelsen i , och statens planverkatt en vägkorridor upp till Ritsem lämnas öppen mellan Kebnekaise-ochSarek-Piteåområdet. Det betonas att detta inte innebär ett ställningstagandeför att vägsträckan mellan och skall öppnas för allmän trafik.Vägen är inte utbyggd och anpassad för sådan trafik. Det sägs vidare varauppenbart att en anpassning av vägen till allmän trafik kan föra med sig kravpä ytterligare åtgärder i en rad avseenden. Åtgärderna kan i sin tur innebäraicke önskvärda ingrepp i de båda obrutna fjällområdena. Omfattningen av sådanaåtgärder och deras konsekvenser för behöverklarläggas. Dessutom behöver ställning tas till frågan om vem som skall svaraför kostnaderna för eventuella förbättringsåtgärder och för det kontinuedigaunderhållet av vägen. Dessa frågor behöver enligt propositionen övervägasytterligare innan beslut kan fattas om att eventuellt öppna vägen mellan Suorvaoch Ritsem för allmän trafik. Riksdagenhar numera godkänt civilutskottets betänkande CU 1980/ 81; 14 innebärande ettgodtagande av propositionens förslag i huvudfrågan beträffande obrutnafjällområden m.m. Iberörda vägfrågor vill utskottet till en början erinra om att vägenSuorva-Ritsem har karaktären av enskild väg med vattenfallsverket somväghållare. Det ankommer således först och främst pä verket alt ta ställningtill frågan om i vilken utsträckning och omfattning vägen bör hållas öppen förannan än egen trafik eller om vägen och därmed ansvaret för densamma såsomaktualiserats i motion 1980/81:1447 (s) - skall få övertas av kommun.Eventuell begäran från nuvarande eller blivande väghållare om statsbidrag tillunderhåll av vägen eller dess intagande till allmänt underhåll torde vidare iförsta hand få prövas av vederbörande lokala och regionala vägmyndigheterantingen som bidragsfråga eller också i den ordning som eljest gäller förprövning av vägärenden. 1 samband därmed fastställs också om vägen skall hållasöppen för allmän trafik eller inte. Under hänvisning till det anförda finner utskottetyrkandena 1 i de båda motionerna 1980/81:177 (c) och 1980/81:1447 (s) samtyrkande 2 i motion 1980/81:178 (fp) inte böra föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Yrkande 1 i sistnämnda motion avstyrks. Under avsnittet Särskilda frågor behandlas ipropositionen (s. 122-123) frågan om förrättningskostnader i vissa fall. Föredragandenförordar därvid att i väglagen införs en ny paragraf, 20 a §, med innebördenatt väghållaren åläggs skyldighet att vid behov påkalla förrättning enligtanläggningslagen (1973:1149) för att ordna enskild väghållning, om byggandetav en allmän väg medför att en enskild väg behöver byggas eller att ändradeförhållanden uppslår som väsentligt inverkar på väghållningen för en sådan väg.Kostnaderna för en sådan förrättning bör bestridas över anslag förden statliga väghållningen. Detta föranleder ändringar i 18 och 29 §§anläggningslagen. Förslaget till ändring i anläggningslagen har upprättats isamråd med . Utskottet tillstyrker desålunda framlagda lagförslagen. 1. beträffanderevidering av flerårsplaner att avslårmotion 1980/81; 1744 (s) yrkande 8, 2. beträffande omfördelningav väganslagen att avslårmotion 1980/81; 566 (c) i denna del, 3. beträffande organisation att a. lämnar motion1980/81: 315 (c) utan åtgärd, b. lämnar motion1980/81; 566 (c) i denna del utan åtgärd, c. lämnar motion1980/81:1729 (fp) utan åtgärd, 4. att till : Ämbetsverksuppgifter för /82 anvisar ettförslagsanslag på , a. medger attregeringen lämnar statens vägverk det beställ- ningsbemyndigande som i propositionen förordats, b. med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motioner na 1980/81:1096 (vpk) yrkande 1 och 1980/81; 1744 (s) yrkande 13 till Drift av statliga vägar för /82 anvisar ett reservationsanslag pä , c. medger attregeringen ger statens vägverk rätt att använda driftmedel för byggande av broar i enlighet med vad föredragan de departementschefen förordat i propositionen. TU1980/81:16 26 6. beträffande byggande av vissabroar att a. lämnarmotionerna 1980/81:575 (s) och 1980/81:1744 (s) yr kandena 7 och 11 i berörda delar om en bro över Brosundet utan åtgärd, b. lämnarmotionerna 1980/81:1329 (s) och 1980/81:1744 (s) yr kandena 7 och 11 i berörda delar om en broförbindelse mellan Sundet och Hasselön i kommun utan åtgärd, c. lämnarmotionerna 1980/81:1348 (s) och 1980/81:1744 (s) yr kandena 7 och 11 i berörda delar om broar mellan och samt mellan och Hamburgö utan åtgärd, d. lämnarmotionerna 1980/81:1721 (s) och 1980/81:1744 (s) yr kandena 7 och 11 i berörda delar om en bro vid Bjursundsström utan åtgärd, e. lämnarmotionerna 1980/81:1737 (s) och 1980/81:1470 (s) i denna del samt 1980/81:1744 (s) yrkandena 7 och II i berörda delar om en bro över Liljedalssundet utan åtgärd, f. lämnarmotionerna 1980/81:1741 (s) i vad den avser bro mel lan och Björsund samt 1980/81:1744 (s) yrkandena 7 och 11 i berörda delar utan åtgärd, g. avslårmotion 1980/81; 1744 (s) yrkandena 7 och 11 i vad avser beviljande av medel om 50 milj. kr. för byggande av broar under anslaget Byggande av statliga vägar, a. beträffandeutbyggnad av tunnelbana till med anledning av motion 1980/81:1343 (fp) och med avslag på motionerna 1980/ 81:1322 (c) och 1980/81; 1354 (m) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, b. medbifall till regeringens förslag och med avslag pä motioner na 1980/81:1096 (vpk) yrkande 2, 1980/81:1731 (vpk) och 1980/ 81; 1744 (s) yrkande 11 i återstående del till Byggande av statliga vägar för /82 anvisar ett reservationsanslag pä , 8. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:1096 (vpk) yrkande 3 a. medgeratt regeringen låter statens vägverk planera bidrags givningen för är 1982 avseende drift av kommunala vägar och gator utifrån ett anslag på , b. tillBidrag till drift av kommunala vägar och gator för budget /82 anvisar ett reservationsanslag pä , 9. beträffande bidrag tillcykelvägar att a. lämnarmotion 1980/81; 1744 (s) yrkande 2 utan åtgärd, b. avslårmotion 1980/81; 764 (c). TU1980/81:16 27 10. beträffande bidrag tillspårtrafikanläggningar m. m. att a. avslårmotionerna 1980/81:383 (vpk) och 1980/81:1744 (s) yrkande 3, b. avslårmotion 1980/81: 763 (c), 11. beträffandeprioritering av kollektivtrafikinvesteringar på låne marknaden attriksdagen lämnar motion 1980/81:1744 (s) yrkande 4 ulan åtgärd, 12. att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1980/81:1096 (vpk) yrkande 4 och 1980/81:1744 (s) yrkandena 1 och 10 till Bidrag till byggande av kommuncda ' vägar och gator för budgetåret1981/82 anvisar ett reservations- anslag pä320000000 kr., 13. att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:1096 (vpk) yrkande 5 a. medgeratt regeringen låter statens vägverk planera bidrags givningen till drift av enskilda vägar för utifrån elt anslag pä , b. tillBidrag till drift av enskilda vägar m.m. för /82 anvisar ett reservationsanslag på , 14. att till Bidrag tillbyggande av enskilda vägar för /82 anvisar ettreservationsanslag på , 15. att till Tjänster tillutomstående för /82 anvisar ett förslagsanslag på , 16. att till Statens vägverk:Försvarsuppgifter för /82 anvisar ett reservationsanslag på12500000 kr., 17. beträffande underhållet avbygdevägar m. m. att avslår motion 1980/81; 1347 (c), 18. beträffande statsbidrag tillenskild väghållning att avslår motion 1980/81: 563 (c), 19. beträffande vissa väg- ochbrobyggnader att a. avslårmotion 1980/81:263 (s) om nybyggnation av m.m., b. avslårmotion 1980/81:1738 (s) om ombyggnad av mellan och , c. idenna del om investeringar i vägar avslår motion 1980/81:1470 (s), d. avslårmotion 1980/81:1505 (s) om behovet av vägförbättring ar i , e. avslårmotion 1980/81:1328 (c, s) om en broförbindelse mellan och , f avslår motion 1980/81:1741 (s) i vad den avser högbro m.m. vid Hjälmaresund, g. lämnar motion1980/81:562 (c) om broar över Vallsundet och Rödösundet i utan åtgärd, 20. beträffande vägen Suorva-Ritsem att a. avslår motion1980/81:178 (fp) yrkande 1 i denna del, b. lämnarmotionerna 1980/81:177 (c) yrkande 1 och 1980/ 81; 1447 (s) yrkande 1 utan åtgärd, c. lämnar motion1980/81:178 (fp) yrkande 2 utan åtgärd, 21. att antar inomkommunikationsdepartementet upprät tade förslag till a. lag omändring i väglagen (1971:948), b. lag omändring i anläggningslagen (1973:1149). Närvarande:Bertil (), (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 1.beträffande revidering av flerårsplaner (mom. 1) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 8börjar med "Utskottet delar" och på s. 9 slutar med "ifråga." bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som kommit till uttryck i motionen och som sammanfallermed motionärernas tidigare framförda synpunkter i frågan (/81:6, res.3). Innan binder sig för en neddragning av väganslagen på detföreslagna sättet måste sålunda ges tillfälle att redovisa på vilketsätt man kan förändra gällande flerårsplaner och vilka effekterna blir på t.ex. sysselsättning och trafiksäkerhet i olika delar av landet. Vid en sådanrevidering av flerårsplanerna bör särskilt beaktas dels kollektivtrafikensbehov, dels att drift- och under- hållsverksamhettillförs erfordediga resurser. Enligt utskottets mening måste inriktningen föranslagsgivningen till vägväsendet vara att upprätthålla servicestandarden ochvidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet. En målmedvetet bedrivendriftverksamhet med lämpligt avvägda resursinsatser utgör dels en garanti förtrafikens framkomlighet under olika väderbetingelser, dels en avförutsättningarna för att hälla trafikolycksutvecklingen under kontroll. härom anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande revidering av flerårsplaner att med bifalltill motion 1980/81; 1744 (s) yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört, 2.beträffande omfördelning av väganslagen (mom. 2) , och (alla c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10som börjar med "Regering och riksdag" och slutar med "avstyrksdärför." bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottetfinner vid en analys av väganslagens fördelning etc. att mycket talar för attglesbygdsvägarna särskilt och första delen av 1970-taletmissgynnats och inte fått den andel av väganslagen som motsvarar dettrafikarbete som faktiskt utförs på de sekundära och tertiära länsvägarnaliksom på det enskilda vägnätet. Även om en förbättring skett på senare åråterstår ännu mycket för att uppnå en godtagbar standard på glesbygdsvägnätet. Isin anslagsframställning för /82 noterar enstagnerande tillväxt av trafikarbetet liksomatt trafiktillväxten är något större på länsvägnätet än på riksvägnätet.Vägverkets planering är också baserad på förutsättningen att trafikarbetetunder kommer att fortsätta att öka fast i långsammare takt än under1970-talet. Utskottetfinner med anledning av ökad satsning på SJ och starkt ökadedrivmedelskostnader mera sannolikt att trafikarbetet på vägarna inte kommeratt öka utan kanske snarare minska något. Men denna utvecklingtorde inte komma att bli likformig över hela vägnätet. Ett oförändrat ellerkanske t. o. m. något minskat trafikarbete pä riksvägnätet och pä de störstalänsvägarna kan sålunda förväntas eftersom det rimligen är på dessa stråk somjärnvägen kan överta en betydande del av trafikarbetet, nu när järnvägensresurser förstärks, taxorna i många fall sänks i reala termer ochdrivmedelskostnaderna stiger avsevärt. dessaåtgärder påverka turist- och fritids/nöjesbilismen, men när SJ satsar påförbättrad godshantering m.m. sä bör detta även komma att påverka volymen avlängtradartrafik på längre avstånd. Iglesbygden, som främst betjänas av de sekundära och tertiära länsvägarna samtdet enskilda vägnätet men endast i ringa mån av järnvägarna, synes det däremotinte troligt att vägtrafikarbetet kommer att minska utan snarare torde en svagökning kunna förväntas. En förutsättning härvid är dock att regionalpolitikenlyckas bibehålla och helst öka sysselsättningen där. Detär också på glesbygdsvägnätet som våra dagliga livsmedelstransporter liksomskogstransporterna måste ta sig fram. Även skolresorna svarar här för ettbetydande trafikarbete. Då utvecklingen på virkestrans-portsidan gått mot ökadetransporter med lastbil och mot allt större och tyngre ekipage harglesbygdsvägnätet ofta blivit en flaskhals som i hög grad fördyrartransporterna. För skogsnäringens och skogsindustrins utveckling och lönsamhetär ett förbättrat glesbygdsvägnät av stort värde. Mot denna bakgrund anserutskottet alt en upprustning/beläggning av grusvägarna måste prioriteras när delotala väganslagen av statsfinansiella skäl måste hållas nere. Man måste dåfrämst salsa på godtagbar framkomlighet på hela vägnätet och mindre på ökadkomfort på de trafikstarka vägarna. Trafikregleringar i form avhastighetsbegränsningar o.d. på sistnämnda vägar bör kunna ytterligarebegränsa trafikolyckor även om trafik-standarden i övrigt inte höjs merapåtagligt. anslagsframställning framgår även, alt "trots all mer ändubbelt så mycket ordinarie byggnadsmedel avdelas till riksvägar som tilllänsvägar i den nu gällande fierårsplanen blir den lotala satsningen pålänsvägar större än på riksvägar". Detta kan synas positivt, men eftersomvägverkets slutsats baseras på en ganska optimistisk bedömning av hur mycketAMS- och andra konjunkturpolitiska medel man kommer alt få under den aktuellatidsperioden synes situationen föga betryggande, när det gäller att säkra enerforderlig satsning på glesbygdsvägnätet. i nuvarande statsfinansiella läge inte finner det rimligt alt begäraen ökning av vägbyggnadsanslagen, måste en ökad satsning på glesbygdsvägnätetåstadkommas huvudsakligen genom en omprioritering inom de nu anvisadebudgetramarna. Detta bör också vara möjligt, eftersom från ett flertal längjorts gällande all man där anser att satsningarna pä riksvägnätet utanolägenhet skulle kunna minskas. konstateras elt ökat behov föreliggaatt upprusta och belägga glesbygdsvägar. mening är det viktigt och betydelsefullt för att uppnå en riktigavvägning av satsningarna på olika vägtyper att man får en så decentraliseradbedömning av dessa frågor som möjligt. Genom de nu tillämpade förfaringssättenför att fördela väganslagen kan denna målsättning sägas ha uppnätts, när detgäller länsvägnätet, även om fördelningen länen emellan synes kunnaifrågasättas. Men inom länen förefaller nuvarande förfaringssättur decentralistisk synpunkt vara godtagbart. bör dock söka ökamedelstilldelningen till de län som har högst andel grusvägar pä bekostnad avde län som har högst andel asfalterade glesbygdsvägar. Menän viktigare anser utskottet vara att efter samråd medlänsvägnämnden får en möjlighet att även överföra medel från riksvägsprojekttill länsvägsupprustning, när sä befinns mest angeläget. Härmed skulle manåstadkomma en ökad decentralisering när det gäller att bestämma hur de knappaväganslagen skall disponeras. I ett inledningsskede bör denna rätt kanskeinskränkas till att avse exempelvis högst av det riksvägsanslag somtilldelats det aktuella länet samt gälla projekt som inte går överlänsgränserna. Men redan med denna begränsade möjlighet för länsstyrelsenskulle man pä vissa häll i landet kunna åstadkomma en icke oväsentligupprustning/beläggning av länsvägarna i glesbygden vilket utskottet finnerytterst angeläget. Sammanfattningsvismå understrykas att i ett läge, där statsfmansiella skäl talar föråterhållsamhet även på väganslagssidan, måste framkomligheten påglesbygdsvägnätet prioriteras före standardhöjningar på riksvägnätet liksom påstatskommunala och primära länsvägar. I sammanhanget må erinras om att 1979 årstrafikpolitiska beslut inte innebär att trafiksäkerhetsåtgärder skallprioriteras före framkomlighet på glesbygdsvägnätet. Planeringen måstenämligen också enligt beslutet inriktas på ökade insatser på glesbygdsvägar föratt förbättra näringslivets transportförutsättningar och för att ökatillgängligheten till arbete, service m.m. för glesbygdsbefolkningen. Vad utskottet härom anförtbör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse; 2. beträffande omfördelning av väganslagen att med bifalltill motion 1980/81:566 (c) i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen härom anförts, 3.beträffande anslaget Drift av statliga vägar (mom. 5 b) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.13 börjar med "Utskottet har" och slutar med "100 milj.kr." bort ha följande lydelse: Utskottetdelar helt motionärernas uppfattning härom. Såsom framhållit innebärmedelstilldelningen för att de riktlinjer som har angivits iriksdagsbeslutet ej har följts. Utebliven kompensation för kostnadsfördyringarinnebär tillsammans med de ca 40 milj. kr. som skall avsättas för att1981 års driftanslag i realiteten kommer alt understiga1980 års anslag med ca 200 milj. kr. Detta innebär ett klart avsteg frånmålsättningen att vidmakthålla vägnätet. Det är särskilt allvarligt med hänsyntill trafiksäkerhet och framkomlighet. Minskningen av grusvägsunderhållet ochbeläggningsunderhållel medför att trafikanterna dels får acceptera en lägrestandard, dels får bära ökade kostnader i form aV ökad bränsleförbrukning ochökat fordonsslitage. Den knappa medelstilldelningen gör det vidare nödvändigtför att yttedigare reducera de egna personella och maskinellaresurserna för att minska andelen fasta kostnader. Därför kommer sammanslagningarav arbetsområdena inom den lokala driftsorganisationen att intensifieras ochetl antal vägstationer att bortrationaliseras. Detta leder i sin tur tillsysselsättningssvärig-heter och regionalpolitiska konsekvenser som än merförsvårar situationen i ekonomiska och andra avseenden för berörda regioner. Etteftersatt vägunderhåll får många negativa konsekvenser. För dem somyrkesmässigt trafikerar våra vägar innebär regeringens förslag en kraftigförsämring av arbetsmiljön. Ett eftersatt vägunderhåll innebär vidare intebara kapitalförstöring av vägarna utan även av de fordon som trafikerar dessavägar. Det förtjänar även att påpekas att dåliga vägar leder till högreenergiförbrukning, vilket strider mot de energipolitiska strävanden somriksdagen fastställt. Genom sämre vägunderhåll ökar transporttiderna ochdärmed transportkostnaderna. Detta har särskild betydelse för den tungaindustrin i glesbygd och för skogsnäringen. Medhänvisning till det anförda tillstyrks yrkandet i förenämnda motion om en ytterligareanslagshöjning med 20 milj. kr. Härigenomtillgodoses också i viss mån yrkandet i motion 1980/81: 1096 (vpk) om enanslagshöjning med 100 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 5 b bort haföljande lydelse: 5. att (b) med anledning avregeringens förslag och motion 1980/ 81:1096 (vpk) yrkande 1 samt med bifalltill motion 1980/81; 1744 (s) yrkande 13 till Drift av statliga vägar /82 anvisar ett reservationsanslag pä , 4,beträffande byggande av vissa broar (mom. 6) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.14 börjar med "Utskottet konstaterar" och pä s. 15 slutar med"sida." bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om lämpligheten att under angivnaförutsättningar ersätta vissa färjeleder med broar och anser därför medel böraberäknas härför.