bet · G401SoU20 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett viktigt led i dettaär att - på det sätt som föreslås i motion 1980/81:1252- med stöd av statligaresurser skapa goda alternafiv till dåliga ungdomsmiljöer och det kommersiellakulturutbudet. Utskottettillstyrker därför den föreslagna medelsanvisningen på 6 milj. kr. underanslaget J 6 Bidrag fill alkoholpolikliniker och vårdcentraler m. m. dels att utskottets hemställan under mom. 10 bortha följande lydelse: 10. att med bifall till motion 1980/81:1252yrkande 4 och med anledning av regeringens förslag till Bidrag till alkoholpoliklinikeroch vårdcentraler m. m. för /82 anvisar ettförslagsanslag av , 3.Beträffande nytt förslagsanslag för arbetslivskampanjer (mom. 12 i hemställan)anser reservanterna dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.19 som börjar med "Som framgår" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Isträvan att vidga åtgärderna mot i första hand alkoholskadorna men även andraföljder av drogmissbruk spelar enligt utskottets mening insatserna iarbetslivet en central roll. Ofta framträder en människas problem med alkoholförst på arbetsplatsen. De allra flesta har säkert erfarenhet av enskildamänniskors alkoholproblem just från arbetslivet. Utskottetanser att staten i fortsättningen bör ställa medel fill förfogande på ettenkelt och smidigt sätt och tillstyrker motionsförslaget. Därmed frigörs drygt5 milj. kr. som kan disponera förandra angelägna insatser inom ramen för folkrörelsernas arbete. Medlen böranvisas under ett förslagsanslag benämnt Bidrag till socialt arbete ochinformation i arbetslivet. /82 bör anslaget föras upp med 6,5 milj. kr. SoU 1980/81:20 29 dels att utskottets hemställan under mom. 12 bortha följande lydelse: 12. att med bifall till mofion 1980/81:1252yrkande 3 till Bidrag till socialt arbete och information i arbetslivet /82 under femte huvudfiteln anvisar ett förslagsanslag av , Beträffandeutvärderingen av fillnyktringsenheterna (mom. 15 i hemstäl lan) anser reservanterna dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.23 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om vikten av att utvärderingen kommer tillstånd så snabbt som möjligt. Regeringen bör på grundval av resultatet avutvärderingen överväga vilka åtgärder de gjorda försöken bör föranleda och ienlighet med motionsyrkandet redovisa förslag i frågan senast i nästa årsbudgetproposifion. dels att utskottets hemställan under mom. 15 bortha följande lydelse: 15. beträffande utvärderingen av tillnyktringsenheterna att med bifallfill mofion 1980/81:1252 yrkande 2 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört, Beträffandeförsöksverksamhet med nya vård- och behandlingsmetoder inom öppenvården och beträffande medelsanvisning fill Bidrag till organi safioner m. m. (mom. 17 och 18 i hemställan) anser reservanterna dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.24 som börjar med "Utskottet anser med" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Utskottetvill understryka att genom den överenskommelse som har träffats mellan statenoch de båda kommunförbunden om institutionerna inom den framtida (prop. 1979/80:172) har förutsättningar skapats för en sammanhållen planeringav missbrukarvården från avgiftning och medicinsk vård till socialrehabilitering. Som angetts ovan har en viss satsning skett på försöks- ochutvecklingsarbete inom missbruksområdet. På förslag från socialdemokraternaanvisade vidare för innevarande budgetår 1,9 milj. kr. för försök medmera behandlingsinriktade insatser vid vissa inackorderingshem. Enfortsatt satsning på försöksverksamhet som rör samverkan och samordning inomvårdorganisationen är enligt utskottets mening synnerligen angelägen.Försöksverksamhet bör också initieras i syfte att få fram alternativabehandlingsmodeller och att utveckla behandlingsmetodiken inom traditionellavårdorgan. Utskottet fillstyrker därför förslaget i mofion 1980/81:1252 att 2 milj. kr. avsätts för försök med nya vård- och SoU1980/81:20 30 behandlingsmetoder inom öppenvården. Bidragen, som skallkunna utgå till både kommuner och organisationer, finns men börökas väsentligt och tas från en särskild anslagspost under anslaget J 8 Bidragtill organisationer m.m. dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 24 som börjar med "Utskottet anser sig inte" ochslutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening spelar olika föreningar ochklientorganisationer en central roll för att stödja människor med missbruksproblem.De olika organisationerna svarar för ett värdefullt kontaktarbete som i höggrad underlättar en återanpassning till samhällslivet. Organisationernasverksamhet blir för många en fast punkt i tillvaron och början till gemenskaputan missbruk. Insatserna kan vara att finna arbete, någonstans att bo,mänskliga kontakter. Sådan verksamhet bör ges ökat stöd genom här föreslagnabidrag. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motion1980/81:1252 yrkande 5 delvis att 4 milj. kr. anvisas under anslaget J8 Bidragtill organisationer m. m. Av detta belopp bör 1,5 milj. kr. dels att utskottets hemställanunder mom. 17 och 18 bort ha följande lydelse: 17. beträffandeförsöksverksamhet med nya vård- och behandlingsmetoder inom öppenvården, attriksdagen med bifall till motion 1980/81:1252 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 18. att riksdagenmed bifall till motion 1980/81:1252 yrkande 5 och med anledning av regeringensförslag till Bidrag till organisationer m. m. för /82 anvisarett anslag av . SoU1980/81:20 31 yttrande ''"S'' 1980/81:1 y över motion om åtgärder mot narkotikamissbruket har hemställt attjustitieutskottet avger yttrande över motion 1980/81:228 av ()och () om åtgärder mot narkotikamissbruket. I motionen begärs dels ett samlat åtgärdsprogram mot narkotikamissbruket(yrkande 1), dels en snabb undersökning av möjligheterna att samordnasamhällets resurser för bekämpande av narkotikamissbruket i enlighet med vadsom anförs i motionen (yrkande 2). Motionärerna anför bl. a. att narkotikaproblemet nu harnått en sådan omfattning att helt nya metoder och insatser behövs för attminska narkotikamissbruket. Enligt motionärernas uppfattning har samhälletstora resurser för förebyggande och bekämpande av narkotikamissbruket, mendessa resurser är splittrade vad gäller både organisation och ansvar.Motionärerna framhåller att det krävs en snabb och effektiv organisation somhar överblick över hela narkotikaproblemet och som snabbt kan ingripa, utreda,lagfora och följa upp effekterna av gjorda insatser såväl i fråga om skola,socialvård, polis m. m. som i fråga om kriminalvården och samhälletsnarkomanvård. Som förslag till åtgärder inom justitieutskottetsberedningsomräde nämner motionärerna bl. a. en kraftigare straffskärpning förnarkotikabrott. För att försvåra langning och fortsatt missbruk av narkotikamåste enligt motionärerna även innehav av små mängder av narkotika beivras ochinte bli föremål för åtalseftergift. Motionärerna vänder sig också mot demöjligheter som finns till permissioner från kriminalvårdsanstalter.Permissionsmöjligheterna i förening med en relativt låg upptäcktsrisk ochlindriga straff bidrar enligt motionärerna till att göra lockande förden internationella narkotikahanteringen. Utskottet - som begränsar sittyttrande till sådana i motionen berörda frågor som hör till justitieutskottetsberedningsområde - avger följande yttrande. Aktuella uppgifter om utbredningen av narkotikamissbruketi lämnas i en färsk rapport (Ds S 1980:5) från utredningen omnarkotikamissbrukets omfattning (). Utskottet ser med stor oro på denutbredning av narkofikamissbruket som skildras i rapporten och på denutveckling av SoU1980/81:20 32 narkotikabrottsligheten som svarar häremot. Detta gällerinte minst den mot inriktade internationella narkotikatrafiken. I kampen mot narkotikabrottsligheten är självfalletstraffrättsliga åtgärder av betydelse, och härvidlag kommer utformningen avstraffbuden i blickpunkten. Vikten av enbart kriminalpolitiska åtgärder fåremellertid inte överskattas. I kampen mot narkotikan erfordras inte minst olikaförebyggande åtgärder, verksamma insatser på vårdsidan samt satsningar inompolisens och tullväsendets verksamhetsområden. Beträffande sådana åtgärder inom strafflagstiftningens ramsom berörs i mofionen skall nämnas att utskottet f. n. har till behandling enproposition (1980/81:76), vari föreslås att minimistraffet för grovtnarkotikabrott och för grov varusmuggling avseende narkotika höjs frännuvarande till . I propositionen föreslås vidare en höjning avmaximistraffet för normalbrott från två fill . Till behandling i sammaärende föreligger också yrkanden i motioner om bl. a. andra skärpningar av destraff som föreskrivs i narkotikastrafflagen och om innebörden av deomständigheter som skall ligga till grund för bedömningen av om ettnarkotikabrott skall anses grovt. För straffrättskipningen avseende narkotikabrott ärtillämpningen av bestämmelserna i om åtalsunderlätelse avbetydelse. På detta område har riksåklagaren tid efter annan utfärdatanvisningar i cirkulär till landets åklagare. De senaste anvisningarna föråtalsunderlätelse i fråga om innehav av mindre mängder narkotika utfärdades ibörjan av är 1980 (riksåklagarens cirkulär RÅC 1:94). Anvisningarna innebär eninte oväsentlig skärpning i förhällande till vad som tidigare gällde och avsesleda till åtal också mot de smålangare som bildar sista ledet ihanteringskedjan. Den restriktivitet i tillämpningen av bestämmelserna omåtalsunderlätelse som riksåklagaren sålunda har förordat är, såsom utskottetföregående år uttalat (JuU 1979/80:25), väl motiverad med hänsyn till denallvarliga utvecklingen på narkotikaområdet. Innan de nya anvisningarna hartillämpats någon längre fid anser utskottet att det inte bör övervägasytterligare skärpningar i den riktning som motionärerna förespråkar. Till belysning av motionsspörsmålet kan vidare nämnas attregeringen har lagt fram en proposition (1980/81:106) vari föreslåsatt en straffbestämmelse införs avseende sådana fall där obehöriga ringer inrecept på narkotikapreparat och andra läkemedel. Enligt förslaget förenklasvidare reglerna om förverkande av narkotika, injektionssprutor och kanyler. Härkan också nämnas att inom brottsförebyggandet rådet (BRÅ) arbete pågår med attse över brottsbeskrivningarna i narkotikastrafflagen. Vad härefter gäller satsningar inom de brottsbekämpandeorganen vill utskottet peka på att en betydande utbyggnad av polisens resurserför att bekämpa narkotikabrottsligheten har genomförts . a.har särskilda narkotikarotlar inrättats i 24 polisdistrikt. Senast har /81 tillförts 16 nya polismanstjänster. SoU1980/81:20 33 budgetåret aviseras att den personal som är avdelad förnarkotikafrågor skall förstärkas genom att ytterligare polismanstjänsterdisponeras för ändamålet (prop. 1980/81:100 bil. 5, s. 33). Det oftakomplicerade arbetet med att utreda narkotikabrottsligheten kan därigenom görasännu effektivare. Också i fråga om det internationella polisarbetet motnarkotikabrottsligheten sker från svensk sida en fortlöpande förstärkning avinsatserna. En inom tillsatt arbetsgrupp(SPANARK-gruppen) har lagt fram en rapport vari behandlas olikaåtgärder för att förbättra narkotikaspaningen. a. denna rapport har legattill grund för en framställning frän tillregeringen om lagändringar i syfte att skapa bättre möjligheter för polisen attanvända tekniska hjälpmedel under spaning och utredning i fråga omnarkotikabrott. Med anledning av framställningen har regeringen den 26 februari1981 utfärdat tilläggsdirektiv i ämnet till tvångsmedelskommittén (Ju 1978:06). Också inom kriminalvärden skapar narkotikamissbruket storaproblem. Det har beräknats att av dem som tas in påkriminalvårdsanstalterna missbrukar droger (prop. 1980/81:100 bil. 5, s. 13).Ett ökande antal intagna avtjänar långa fängelsestraff för grovanarkotikabrott. En självklar strävan måste enligt utskottets mening varaatt intagna utan narkotikaproblem inte skall behöva komma i kontakt mednarkotika. Lika självklart är att missbrukarna avskärs frän tillförsel avdroger och i stället får vård för sitt missbruk. Försök med små narkotikafriaavdelningar pågår f. n. vid några riksanstalter. Försöksverksamheten med ensärskild behandlingskedja för intagna med narkotikaproblem, det s. k.Österåkerprojektet, har bedrivits . 1 detta sammanhang bör nämnasdet särskilda försök som pågår i och län med s. k.kontraktsvård för narkotikamissbrukare som har begått brott (prop. 1978/79:182,JuU 39). Ansträngningarna att dela upp de intagna efternarkotikaberoende och behandlingsbehov har fått stöd genom en genomfördändring i lagen om kriminalvård i anstalt. Genom ändringen infördes en nybestämmelse om rätt att förelägga en intagen att lämna urinprov även om maninte har någon direkt misstanke om att han är narkotikapåverkad (prop.1980/81:1, JuU 8, rskr 32, SFS 1980:930). Här kan också nämnas den successivtutbyggda verksamhet med visitationspatruller som bedrivs för att förhindrainsmuggling och förekomst av bl. a. narkotika på anstalterna. När det gäller förekomsten av narkotika inomkriminalvärdens anstalter kan här också erinras om att utskottet, i samband medbehandlingen av motioner i ämnet, slagit fast att det inte är godtagbart attintagna som är dömda för grova narkotikabrott inte kanavhållas från att bedriva narkotikahandel ute i samhället (JuU 1980/81:4).Utskottet framhöll i sammanhanget att en skärpning av verkställighetsreglernakan framstå som motiverad. En sådan skärpning kan dock enligt vad utskottetunderströk komma i konflikt med de principer som präglar svensk kriminalvårdoch som går ut på att, så långt det är möjligt med hänsyn till kravet påsamhällsskydd SoU1980/81:20 34 och differentiering, främja de intagnas samhällsanpassningoch motverka de skadliga följderna av fängelsestraffet. Att göra en avvägning mellan de motstående intressen somsålunda finns ankommer på en föregående år tillsatt utredning om vissa frågorrörande permissioner från kriminalvårdsanstalter m. m. (Ju 1980:03).Utredningen har vidare att uppmärksamma frågan om val av anstalt elleranstaltsavdelning för sådana intagna som har gjort sig skyldiga fill grovanarkotikabrott eller annan allvarlig brottslighet samt tillämpningen avbestämmelserna om brevgranskning, telefonsamtal och besök beträffande dennämnda kategorin intagna. Utredningen beräknas redovisa resultatet av sittarbete . Det kan här tilläggas att ifebruari 1981 tillsatt en ledningsgrupp för samordning av verkets åtgärder motnarkotikamissbruk på kriminalvårdsanstalterna. Ledningsgruppen har till uppgiftbl. a. att fortlöpande följa omfattningen och spridningen av missbruket, attföreslå åtgärder mot missbruk samt att följa den lagstiftning som beröråtgärder mot missbruk inom kriminalvärden. Frågor om narkotikaproblemen inom kriminalvårdensanstalter uppmärksammas också i ett antal under den allmänna motionstiden i årväckta motioner som kommer att behandlas av utskottet senare i vår. Mot.bakgrund av vad som sålunda har redovisats om olikavidtagna eller förestående åtgärder finner utskottet några ytterligare åtgärderinom justitieutskottets beredningsomräde med anledning av det här behandlade motionsyrkandet(yrkande 1) inte vara påkallade. När det gäller de organisatoriskainsatser mot narkotikamissbruket som efterlyses i motionen vill utskottet förstunderstryka att det inte finns skäl att för beivrandet avnarkotikabrottsligheten överväga att tillskapa en ordning som avviker från densom gäller för beivrande av brott i allmänhet. De grundläggande reglerna irättegångsbalken om förundersökning och lagfö-ring, som styr verksamheten inompolisväsendet, åklagarväsendet och domstolarna, måste alltså enligt utskottetsmening principiellt gälla också för beivrandet av narkotikabrottsligheten. Ävenden organisatoriska indelningen av rättsväsendets myndigheter bör bestå. Enannan sak är frågan om behovet av ett vidgat samarbete, främst på det lokala planet,mellan de brottsbekämpande myndigheterna och sociala myndigheter, skola, organisationerm. När det gäller samverkan mellan berörda myndigheter kannämnas föreskrifterna i polisinstruktionen (1972:511) om den särskildaskyldigheten för polisen att fortlöpande samarbeta medsocialvårdsmyndigheterna. Föreskrifter om samarbete finns också i cirkuläret(1970:513) till , , samtliga länsstyrelser,polismyndigheter, länsskolnämnder, barnavårdsnämnder och skolstyrelser omintensifierat samarbete mellan , skola och polis. SoU1980/81:20 35 a. att det för att främja planering och samordning avsamhällets resurser för att förebygga och motverka brottslighet och annanmissanpassning bland barn och ungdom i kommunerna bör finnas samarbetsorganmellan framför allt , skola och polis. Innehållet i cirkuläret har diskuterats i en rapport avBRÅ:s utredningsenhet (rapport 1976:2). I rapporten har också redovisats bl.a. en promemoria utarbetad inom , varipresenterats en modell för samverkan mellan de kommunala nämnder som handläggerfrågor rörande barn och ungdom. BRÅ har också föreslagit vissa ändringar icirkuläret avseende medverkan på det centrala planet av BRÅ och . Ändringarna har vidtagits (SFS 1976:598). Enligt utskottets mening kan det ifrågasättas om det inteerfordras åtgärder från statsmakternas sida i syfte att åstadkomma eneffektivare och längre gående samverkan mellan berörda myndigheter än somföljer av det nämnda cirkuläret. Vad nu har sagts gör sig särskiltgällande i belysning av de inskränkningar i möjligheten till informationsutbytemellan myndigheter som den nya sekretesslagen leder till särskilt på detsociala området. Utskottet vill peka på att antog ettförslag om väsentligt ökade insatser mot narkofikamissbruket (prop.1977/78:105, SoU 36, rskr 363). Förslaget byggde i huvudsak på ettåtgärdsprogram, som en av regeringen tillsatt ledningsgrupp för narkotikafrågorhade lagt fram i en rapport (Ds S 1978:2) Åtgärder mot narkotikamissbruk.Huvudvikten i riksdagsbeslutet låg på en kraftig utbyggnad av vårdresurserna,kvantitativt och kvalitativt. Vikten av förebyggande insatser framhävdes och enomfattande försöksverksamhet föreslogs. Vissa av de i det föregående berördainsatserna inom kriminalvården byggde också på ledningsgruppens förslag (prop.1978/79:62, JuU 15, rskr 90. Jft JuU 1979/80:34 s. 14). En inom BRÅ tillsatt arbetsgrupp med bred representationfrån berörda myndigheter och organ, narkotikagruppen, har därefter fått iuppdrag att följa arbetet med de olika slagen av försöksverksamhet somriksdagen beslutade om. Narkotikagruppen har vidare till uppgift att verka församordning av myndigheternas insatser på narkotikaområdet. På grundval av deundersökningar som myndigheter och utredningar utför samt aktuellalägesrapporter skall narkotikagruppen noga följa utvecklingen på narkoti-kaomrädet,såväl inom som utom landet. Narkotikagruppen har vidare till uppgift att tainitiativ till fortsatta åtgärder inom narkotikaområdet. Som ett led i sittarbete har narkotikagruppen lagt fram en lägesrapport om vissainsatser inom narkomanvärden. Frågan huruvida det vid sidan av verksamheten inom BRÅerfordras ytterligare en central organisation i det syfte som motionärernaförespråkar ligger delvis utanför justitieutskottets beredningsområde och ärdärför svårbedömbar för utskottet. Somframgår av det anförda anser utskottet att särskild vikt bör fästas vid SoU 1980/81:20 36 ettväl fungerande samarbete på det lokala planet när det gäller att bemästranarkotikaproblemen. Utskottet har därför för sin del inget att erinra mot attsocialutskottet tillstyrker bifall till motionen (yrkande 2) såvitt gällerfrågorna om organisation och rutiner för sådant samarbete. Närvarande:Bertil (), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), (), (), i (s), (),(), () och (). SoU1980/81:20 37 Register öyer motionerna m. m. Motionsyrkande Sida Punkt i Reserva- 5(s) 4(s) 3(s) 2(s) 5(s) l(s) 1980/81:228 yrk. 1 1980/81:228 yrk. 2 1980/81:532 yrk. 1-I- 2 1980/81:720 1980/81:845 yrk. 1 -t- 2 1980/81:934 1980/81:12471980/81:1252 yrk. 1 1980/81:1252 yrk. 2 1980/81:1252 yrk. 3 1980/81:1252 yrk. 41980/81:1252 yrk. 5 1980/81:1252 yrk. 7 1980/81:1479 yrk. 1 1980/81:1479 yrk. 21980/81:1479 yrk. 3 1980/81:1479 yrk. 4 1980/81:1634 ]980/8I:]912 yrk. 11980/81:1912 yrk. 2 1980/81:1912 yrk. SoU 1980/81:20 38 Sida i bet. Motionerna......................................... ............ 2 Inledning ....................................................... ..... 4 Vissa övergripandealkoholpolitiska frågor, m.m........ ..... 4 Åtgärder motnarkotikamissbruket ........................ ..... 8 Informationsfrågor, m. m..................................... ... 14 Vård och behandling ........................................ 19 Uppspårande av alkoholmissbrukare med hjälp av den s. k. GT-metoden ......... ......................................... ... 24 Reservationer ................................................. ... 27 Medelsanvisning till Upplysning och informationpå alkoholområ det (mom. 8 i hemställan) ................................ 27 Medelsanvisning till Bidrag tillalkoholpolikliniker och vårdcentra ler m. m. (mom. 10 i hemställan)........................ 27 Nytt förslagsanslag för arbetslivskampanjer (mom.12 i hemställan) 28 Utvärderingen av tillnyktringsenheterna (mom. 15 ihemställan) 29 Försöksverksamhet med nya vård- ochbehandlingsmetoder inom öppenvården och medelsanvisning till Bidrag till organisationer m. m. (mom. 17 och 18 ihemställan)...................... ... 29 Justitieutskottetsyttrande JuU 1980/81:1 y ....... 31