bet · G401TU31 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 motion 1980/81:2172 (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande riktlinjer för och organisation av verksamheten vid fyrplatserna.Motionärerna framhåller att det är mycket angeläget att fyrplatser, vilka pågrund av omständigheter som står i strid med såväl som regeringensuttalade mening fått vidkännas mer eller mindre omfattandepersonalinskränkningar, tas med i en samlad bedömning av det framtidapersonalbehovet vid de fyrplatser som avses bli bemannade även i fortsättningen.Enligt motionärerna bör betona vikten av en rationellarbetsfördelning mellan olika intressenter och klara riktlinjer vad avserhuvudmannaskapet vid fyrplatserna. I fall av tveksamhet om vilken myndighetsom ligger närmast till hands för huvudmannaskapet förordas i motionen attsjöfartsverket går in som huvudman. I bilaga 3 till propositionen behandlas detbetänkande (Ds Kn 1980:2) som lagts fram av utredningen (Kn.1979; 05) omtillsyn av kusterna (TAK). Enligt TAK skall innan åtgärder vidtas som syftartill indragning av kustpersonal andra berörda myndigheter och idet aktuella länet informeras. Om länsslyrelsen finner att den tilltänktaindragningen endast i ringa grad påverkar de anspråk pä bemanning som finns hosolika huvudmän skall indragningen kunna verkställas. 1 annat fall skalllänsstyrelsen göra en allsidig utredning av följderna av den tilltänktaindragningen. Länsstyrelsenskall enligt TAK förutom en nulägesbeskrivning lämna förslag på bemanning somtillgodoser de anspråk som olika samhällsintressen ställer. I förslaget skalläven behandlas frågor om finansiering av en fortsatt bemanning, fördelning avkoslnader mellan olika intressenter samt huvudmannaskap för personalen. Omlänsstyrelsens förslag inte godtas av berörd myndighet skall det enligtutredningen lämnas över till regeringen för prövning. Kommunministernanser att den föreslagna handläggningsordningen bör följas. Enligtpropositionen bör informationsskyldigheten endast gälla sådan personal inommyndigheterna som kan ha direkt betydelse för tillsynen och övervakningen avkusterna och utredningsskyldigheten endast avse sådana åtgärder som innebär meraväsentliga förändringar. Vad gäller kostnaderna anser kommunministern atlhuvudregeln bör vara att dessa skall fördelas mellan olika intressenter och attlänsstyrelsen skall försöka fä fram en frivillig överenskommelse omkostnadsfördelning. Utskottethar tidigare uttalat att del finns ett behov att skapa fastare former förhandläggning av frågor om avbemanning av fyrplatser (/ 80: II). Utskottet finner det därför tillfredsställande att kommunministern harför avsikt att föreslå regeringen alt införa en handläggningsordning förindragning av personal längs kusterna som i huvudsak överensslämmer med TAK:sförslag. Därigenom kan enligl utskottels mening garantier skapas för attpersonalinskränkningar inte genomförs utan atl olika samhällsintressen harbeaktats. Den nya handläggningsordningen torde innebära attde yrkanden som framförs i motion 1980/81:2172 (s) i allt väsenlligl kantillgodoses. 1 motionen betonas vikten av klara riktlinjer vad avserhuvudmannaskapet vid fyrplatserna. Utskottet har tidigare understrukitbetydelsen av att huvudmannaskap och kostnadsansvar klart läggs fast för defyrplatser som skall hållas bemannade (/81: 17). Utskollelutgår frän att dessa synpunkter beaktas dä regeringen utarbetar de närmare riktlinjernaför den nya handläggningsordningen. mening innebär TAK:s förslag även garantier för entillfredsställande lösning då oklarhet råder om huvudmannaskapet. Kan intemyndigheterna enas får frågan avgöras av regeringen. Atl, såsom föresläs imotionen, i förväg slå fasl att skall vara huvudman i alla defall oklarhet råder anser utskottet inte vara lämpligt. I motionen behandlas även frågan om personalbehovetvid de fyrplatser som skall hållas bemannade. Utskottet vill idetta sammanhang understryka betydelsen av att meningsfulla arbetsuppgifter kanskapas på fyrplatserna för att sysselsättningen skall kunna hållas på en sä högnivå som möjligt. Den nya handläggningsordningen enligt TAK:s förslag skapargarantier för att indragning av personal inte sker utan att andra huvudmän somhar behov av tillsyn och övervakning utmed kusterna har beretts möjlighet attredovisa hur en sådan indragning skulle påverka deras verksamhet. Utskottetvill framhålla att ambitionen inte får begränsas till att undvika onödigaindragningar av personal. Det är angeläget att och andraberörda myndigheter även aktivt verkar för att tillskapa nya arbetsuppgifter päfyrplatserna som kan innebära en ökad sysselsättning. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionen inte bör föranledanågon åtgärd. 1. beträffande farledsåtgärder att a. avslår motion1980/81: 767 (s), b. lämnar motion1980/81:1502 (m) i motsvarande del utan åt gärd, 2. beträffande lotsning att a. lämnar motion1980/81:2167 (s) yrkande I utan åtgärd, b. lämnar motion1980/81:2159 (c) yrkande 1 ulan åtgärd, c. avslår motion1980/81: 1502 (m) i motsvarande del, 3. beträffande miljösäkra kustlankfartyg att a. med anledningav föredragandens uttalanden i denna del samt motionerna 1980/81: 2158 (m). 1980/81:2159 (c) yrkande 2, 1980/ 81:2168 (c), 1980/81:2171 (s) och 1980/81:2173 (m) som sin me ning ger regeringen till känna vad utskottet i berörda frågor anfört, b. antar ett iproposition 1980/81: 119 bilaga 2 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1975: 88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer, c. avslår motion1980/81:1002 (vpk) i motsvarande del, d. avslår motion1980/81: 1353 (fp) yrkande 2, e. avslårmotionerna 1980/81: 850 (vpk) yrkande 4, 1980/81:2169 (s) yrkandena 1 och 2 och 1980/81:2170 (s), TU1980/81:31 23 4. beträffande påföljder för att förhindraavsiktliga utsläpp attriksdagen lämnar motion 1980/81:1502 (m) i motsvarande del utan åtgärd, 5. beträffande mottagning avoljeavfall m. m. från fartyg alt a. lämnarmotion 1980/81; 1502 (m) i motsvarande del utan åt gärd, b. lämnarmotion 1980/81:1002 (vpk) i motsvarande del utan åtgärd, c. lämnarmotionerna 1980/81:2166 (s) och 1980/81:2174 (m) utan åtgärd, d. avslårmotion 1980/81:2159 (c) yrkande 3, 6. beträffande partikelmärkning avoljerester att a. lämnarmotionerna 1980/81:472 (fp) och 1980/81:1502 (m) i motsvarande del utan åtgärd, b. avslårmotion 1980/81:2167 (s) yrkande 2, 7. beträffande miljösäkrasjötransporter till Stockholms- och Mä larregionen attriksdagen lämnar utan åtgärd a. motion1980/81: 1353 (fp) yrkande I, b. motion1980/81: 1353 (fp) yrkande 3, c. motion1980/81:2165 (s), 8. beträffandestora tankfartyg i attriksdagen lämnar motion 1980/81: 1013 (fp) utan åtgärd, 9. beträffandeutredning av fartygsolyckor attriksdagen lämnar motion 1980/81; 2167 (s) yrkandena 8 och 9 utan åtgärd, 10. beträffandeverksamheten vid fyrplatserna attriksdagen lämnar motion 1980/81:2172 (s) utan åtgärd, a. underförslagsanslaget till Farledsverksamhet, exkl. isbryt ning - utöver tidigare beviljade medel - för /82 under sjätte huvudtiteln anvisar ,, b. underreservationsanslaget till Sjöfartsmateriel m.m. - ut över tidigare beviljade medel - för /82 under sjätte huvudtiteln anvisar . Närvarande:Bertil (), (), (). (), (), (), (), (),(), (), (), OveKarisson (s), (), () och (). beträffande motiveringen för utskottets yrkande ivad avser miljösäkra kusttankfartyg (mom. 3 a) () och () anser attden del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetsdelar" och pä s, 12 slutar med "." bort ersättas medtext av följande lydelse; Utskottetdelar föredragandens uppfattning att utvecklingen mot miljösäkrare fartyg börfrämjas genom stimulansåtgärder. Det av föredraganden förordade avgiftssystemetsynes ändamålsenligt. Avgiften bör även enligt utskottets mening till en börjangälla älv, och . Den gränsdragning sombehövs för alt fastställa vad som avses med , och somsjöfartsverket förutsätts bestämma, får enligt utskottets mening inte medföraatt oljetransporter i farleden mellan öppna havet och omfattas avavgiften. Vadgäller den föreslagna nivån för avgiften vill utskottet först framhålla att vidföredragandens beräkning av denna endast kostnadsnackdelar som vidlåder demiljösäkrare fartygen synes ha beaktats. De konstruktionsmäs-siga särdrag somkännetecknar fartyg med förhöjd miljösäkerhet innebär dock ävendriftkoslnadsfördelar. Enligt vad utskottet har erfarit är vidare skillnaden iproduktionskostnad för elt fartyg med förhöjd miljösäkerhet, jämförd med etlkonventionellt tankfartyg, ej större än . Utskottethar, som redan framhållits, ingen erinran mot att avgiften införs. Enligtulskoitets mening bör avgiften inte fä medföra en snedvridning avkonkurrensförhållandena mellan fartygs- och landlransporter. Det är därförönskvärt att avgiften differentieras i de berörda farlederna och vallenområdenamed beaktande av existerande fraktskillnader mellan sjö- och landtransportertill aktuella destinationer. Detbör enligt utskottet ankomma på att - med beaktande av deomständigheter som utskottet har hänvisat till och den verkan somavgiftssystemet visar sig få - föreslå successiva höjningar under en fyraårsperiodav avgiften upp lill en nivå som motsvaras av skillnaden i transportkostnadmellan konventionellt tonnage och farlyg med förhöjd miljösäkerhel. Detta föratt undvika alltför snabba och genomgripande förändringar ikonkurrensförhällandena för berört tonnage. Utformningen av de regler som skall bestämmaavgiftssystemets tillämpning synes vara en tidskrävande uppgift, vars lösningkommer att bero av flera faktorer. Till dessa hör inte bara de ovan nämnda utanäven sådana andra grunder för avgiftsbefrielse eller -nedsättning somsjöfartsverket till fullgörande av det enligt propositionen beramade uppdragetkan komma att föreslå. Med hänsyn härtill bör tidpunkten för avgiftssystemetsikraftträdande förskjutas frän till . beträffandemottagning av oljeavfall m. m. från fartyg (mom. 5 c) BirgerRosqvist (s) anför; Detär viktigt att undanröja såväl praktiska som ekonomiska hinder när det gälleratt få slut pä benägenheten till avsiktliga utsläpp av oljeförorenat vattenfrän fartyg. Behovet för fartyg att bli av med oljeavfall kan starkt variera.Behovet och möjligheten för olika hamnar att stå till tjänst med mottagning avoljerester kan också vara starkt skiftande. flesta svenska hamnar går verksamheten med föriust. Det föreliggersåledes redan nu ett behov av att höja hamnavgifterna för att täcka utgifternaså att de kommunala skattebetalarna ej belastas. Hamnavgifterbeslår av varuavgift och fartygsavgift. Vamavgiften er-läggs av vamägaren förde tjänster hamnen erbjuder. Fartygsavgiften erläggs av redaren för användandetav hamn-farled-kaj och förtöjningsanordningar. Omkostnaden för fartygens behov att bli av med oljeavfall bleve helt gratisskulle detta för hamnarnas del innebära ytterligare en ekonomisk belastning.Atl blanda in åtgärder såsom kostnadsfri mottagning av oljerester för atthindra eventuella oljeutsläpp i andra farvatten och öppet hav långt bortomhamnens område torde inte kunna betraktas som en angelägenhet. Ettsystem liknande det som föreslagits i motionerna 1980/81:2166 (s) och 1980/81;2174 (m) och som innebär att ingen avgift får tas ut av hamnen skulle gesynnerligen godtyckligt praktiskt och ekonomiskt resultat. Det skulle innebäraatt fartyg kan använda en hamns tjänster och endast förorsaka kostnader ochinga eller ringa intäkter. har i detta sammanhang visaten annan väg vara möjlig, nämligen att kostnaderna i huvudsak togs ut via deobligatoriska statiiga farledsavgifterna och att hamnarna på lämpligt sättgottgörs för de kostnader som avfallsmottagningen orsakat. Detta bör vara enviktig utgångspunkt för det fortsatta utredningsarbetet. Yttrandenaöver motion 1980/81:1353 (fp) (1981 -04-23) Motionens krav och förslag innehåller ej någranyheter beträffande åtgärder för höjande av säkerheten vid oljetransporter iSveriges känsliga skärgårds- och insjövatten. Tankegångarna har vuxit fram ochövervägts i flera olika sammanhang innan de samlades och redovisades avutredaren i betänkandet . ,som i stora delar ligger bakom de tunga farledsförslagen i , genomförsedan några år tillbaka en systematisk inventering av standarden i vårafarleder. är f. n. föremål för en sådan inventering. Därvidskall farledernas utformning, ulrustning och kapacitet presenteras och möjligaförbättringar redovisas. 1 detta arbete ingår även att utreda förutsättningarnaför att styra miljöfarliga transporter till till endera av deexisterande fariederna. beräknas föreslå regeringen åtgärderunder maj månad. är i avvaktan härpå ej berett . att säkategoriskt som motionärerna gör anse Sandhamnsleden vara det endaalternativet. avser att före slutgiltigt ställningstagande ifariedsfrågan samräda med vissa av dessa transporter berörda intressenter. erinraräven om kommunikationsdepartementels uppdrag till verket att övervägabegränsningar av sjötrafik för att förebygga vattenföroreningar. Dettauppdrag, som skall redovisas till departementet ,innefattar ställningstaganden och förslag till åtgärder i nära anslutning tilloch samverkande med vad motionärerna föreslagit-Beträffande specialtonnage ärsjöfartsverket av den uppfattningen, att det från miljöskyddssynpunkt voretillfredsställande om all olja och alla oljeprodukter i svenska farvattentransporterades med miljösäkra fartyg. Frågan hur ett sådant mål skall kunnauppnås är emellertid komplicerad. Sålundamåste beaktas atl sjötransport av olja och oljeprodukter i de svenska farvattnensker med fartyg av mänga nationaliteter. Även om alla i trafiken insattasvenska fartyg skulle uppfylla särskilda miljökrav, skulle frågan därför intevara löst. Härför förutsätts ett förbud mot utnyttjande i denna trafik av andraän de s.k. särskilt miljösäkra fartygen. En sådan reglering torde vara en frågapä mycket läng sikt. avstår därför från att utveckla sin syn påde internationella komplikationer ett sådant förbud skulle kunna medföra.Emellertid är uppenbart att ju mer av oljelransporlerna i våra farvalten somutförs med miljösäkra och isför-stärkta fartyg ju bättre skydd för miljön kanvinnas. Denna aspekt kan sägas åtminstone i viss mån vara beaktad närMARPOL-protokollel vad gäller farlyg om och däröver träder i kraft. Idetta sammanhang vill också erinra om regeringens proposition1980/81: 119 varigenom verket förväntas få ett uppdrag atl utforma särskildakriterier l.ex. dubbelbotten för miljösäkrare tankfartyg med tanke på bl. Sådana miljösäkrare fartyg skall, enligt regeringensförslag, undantas från en särskild miljöavgift. Avslutningsviskonstaterar att åtgärder med samma innebörd som, och i någonmän överensstämmande med, motionärernas inten- TU1980/81:31 27 tioner är under förberedande inom verket samt hemställeratl det slutliga utformandet av dessa överiåtes ät atl föreläggadepartementet. Genomförandet av åtgärderna kräver viss planeringstid ochframför alll medel. har i sitt yttrandeden över betänkandet "- program för miljösäkrasjötransporter" berört de frågor som behandlas i motionen. Yttrandet bifogas'och får hänvisa till vad som där anförts. Dämtöver villlänsstyrelsen framhålla följande. Enligt det naturvärdsprogram, som häller pä attfärdigställas vid , går LandsortDalaröleden genomskärgårdsområden, som från naturvärdssynpunkt är mycket värdefulla. I dettaavseende är Sandhamnsleden mindre känslig. Motionärerna nämner en mängd upprustningsåtgärder förSandhamnsleden samt leden förbi och genom och anser attdessa leder behöver rustas upp utan dröjsmål. instämmer i detta.Stockholms hamn har under senare är framfört synpunkter till omatt bör ha en huvudfaried. Den farled som föreslagits bli huvudfarledär Sandhamnsleden. har , i samarbete med statensskeppsprovningsanstalt, genomfört en specialundersökning av Dalarö- ochSandhamnsleden. Resultatet av undersökningen analyseras f n. inom verket.Vidare vill framhålla atl oljelransporlerna till Fittjaoljekraftverk måste ske på sådant sätt, alt riskerna för oljeutsläpp, som kanpåverka rävattnet för vattenverk, elimineras. har redantidigare i yttranden till och till koncessionsnämnden förmiljöskydd påpekat delta. delar motionärernas uppfattning atl krav påspecialtonnage vid oljelransporler i och börställas . Som nämnt i sitt yttrande över betänkandet"" bör det uppmärksammas att ett tidigare genomförande iStockholms skärgård leder till tillfälliga snedvridningar i konkurrensen, somkan bli svåra att bemästra för l.ex. Det kan dock tilläggas,att del av , , , m.fl. , har lagil elt initiativ för all säkra oljetransporternai , genom det fraktavtal som företaget slutit med OT-rederi-erna päSkärhamn. Det innebär att den olja kommunerna behöver kommer att transporterasi en tanker med dubbla skrov och i övrigt specialuiriistad för att förhindraoch begränsa oljeutsläpp. Oljetankern - "Låna" - klarar kommunernasbehov pä 150 dagai". Därmed har "Låna" enligt uppgift kapacitetatt transportera ytterligare 600000 lon på ett är. I motionen behandlas även alternativa distributionssystemför och oljeförsörjning. villunderstryka behovet av fortsatta studier av sädana alternativa system. Beslut idetta ärende har fattats av styrelsen'. Reservationer har avgivils av 2 ledamöter enl. bilagor 1.1och 2.1 (här ej bifogade) Stockholmshamn (1981 -04-08) I motionen beskrivs bl.a. tankfartygens väg tilloljehamnarna i och utanför genom skärgården via tvä farleder,Landsort/Dalaröle-den () och Sandhamnsleden (43distansminuter). Landsortsleden anses vidare passera fler miljökänsliganaturavsnitt än Sandhamnsleden. Av ovannämnda skäl anses Landsortsleden därförvara olämplig för tankfarlygstrafik. Isyfte att förbättra farledssäkerheten föresläs i motionen förbättrade sjökort,muddringar, utökad trafikinformation, skärpta trafikföreskrifter, utökatlotstväng m. m. Vidare anses oljan böra transporteras genom skärgårdslederna isärskilt utformade farlyg. Stockholmshamn har följt utvecklingen inom tankfartygs-trafiken. Underoljekrisen florerade spotmarknaden vars oljepartierfick uppköpas "på köl" någonstans pä väridshaven. Vid affärsavslutenavgjordes samtidigt om fartygen med hänsyn till längd och djupgåendeöverhuvudtagel kunde föras fram till hamnen i . Tankfartygens storlekökade dä och de tog vid skärgärds-passagen alltmer av fariedsmmmeti anspråk. Någon olycka med oljeutsläpp beroende på att något alltför stortfartyg kommit in i en farled uppstod emellertid inte. Trenden uppvisar emellertid en återgång mol mindre och för berörda farlederbätlre anpassade fartyg. Stockholmshamn delar i många stycken motionärernas förslag atl förbättra framkomligheteni skärgärdens farleder. Utöver de i motionen nämnda åtgärderna för ökadsäkerhet bör emellertid framhållas atl ett klart behov av utbyggdfarledsmarkering föreligger. Kända grundområden i närhet av farledernaskantlinjer utgör ständigt ett hot, om de ej är utmärkta på etttillfredsställande sätt, något som de båda olyckorna med "Tsesis" och"" visat. Hamnenhar i sin strävan alt förbättra farledssäkerheten tillskrivit sjöfartsverket1981-02-02 och framhållit angelägenheten av att rusta upp Sandhamnsleden och geden status som huvudfaried till hamnen. Kopia av nämnda skrivelse bifogas'. Beträffandede i motionen framförda kraven pä särskilt hög kvalitet hos del tanktonnage somtrafikerar skärgärdslederna och får hamnen anföra att del redan idagfinns kusltanktonnage under svensk fiagg som uppfyller dessa krav och varigenomdet redan finns möjlighet alt tillgodose dylikt transportbehov för oljor tillhamnarna i Mälarbäckenet. Internationelltplaneringssamarbete för ökad säkerhet vid sjötransport av petroleumprodukteroch andra farliga bulklaster har bedrivits . Det internationellasamarbetet har bl.a. resulterat i och i de ännu störresammanhangen "International Conven-tion for the Safety of ,1974 - SOLAS 74", åtföljt av SOLAS-protokoll samt"International Convention for the Prevention of Pollution from Ships, 1973- MARPOL 73". Häri återfinns mänga gemensamma drag, bl.a. utformningen avtankfartygens skrov med dubbla bottnar och särskilda tankutrymmen förbarlastvatten. Pä grund av de stora ekonomiska förändringar som följer medgenomförandet av de nya reglerna, - fartygen ställer sig mycket dyrare attbygga och driva - kommer det Här ej bilagd. sannoliktatt ta tid innan inslaget av "säkra" fartyg blir sä stort att dentypen blir övervägande i tankerflottan. Denpågående inventeringen samt genomförandet av säkerhetsåtgärder i form avförbättrad farledsmarkering, muddring och sprängning av de försåtligastehindren i farlederna är självfallet av största betydelse. Dessutom finnsmöjlighet att bl. a. med restriktiva regler stipulera tankfartygs största mättoch med regler om utökat nyttjande av bogserbät genom skärgärden hällaverksamheten i gång och säkerheten på en godtagbar nivå. Dealternativa transportmetoder som namnes i motionen kan i vissa fall möjligenvara ekonomiskt konkurrenskraftiga. Även dessa transportformer kan emellertiddrabbas av olyckor med utsläpp av oljor, om vars följdverkningar man inte kanyttra sig generellt, men troligtvis kan i vissa fall väl sä stora miljöskadoroch därmed även ekonomiska skadeverkningar uppstå vid landtransporter som vidsjötransporter. Hamnensuppfattning är den att det finns få konventionella transport-former om ensnågon där undervägskostnaden är sä låg som vid sjötransport och att det medhänsyn härtill torde vara möjligt atl finna sådant ekonomiskt utrymme försäkerhetsbefrämjande åtgärder, atl man i befintliga farleder i Stockholmsskärgärd och i skall kunna nä önskad trafiksäkerhetsnivä.