bet · G401UbU20 · 1980-12-31 00:00:00 — medanledning av proposition 1980/81:100 såvitt gäller vissa gemensamma frågor förhögskola och forskning jämte motioner Regeringen har i proposition 1980/81:100 bilaga 12() under avsnittet D. Högskola och forskning rubrikenVissa gemensamma frågor (s. 343-400) behandlat högskole- och forskningsfrågorav allmän karaktär samt föreslagit att 1. bemyndiga regeringen attslutligt avgöra huruvida den besparing av 15 milj. kr., som beräknats underanslaget till lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna, i sin helhet skall tasut under detta anslag eller delvis genom andra generella besparingsåtgärder somberör andra anslag, 2. godkänna vad som ipropositionen anförts beträffande den fortsatta höjningen av resursstandardeninom det tidigare utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan, 3. godkänna vad som ipropositionen anförts beträffande planering av åtgärder för särskildahandikappändamål, 4. godkänna vad som ipropositionen anförts beträffande medelsanvisningen till vissa kurser förutländska studerande, 5. bemyndiga regeringen attbesluta om omföringar mellan anslag för högskolan m. m. i enlighet med vad somförordats i propositionen, 6. godkänna vad som ipropositionen anförts beträffande riktlinjer för finansieringen avdriftkostnaderna för LIBRIS-systemet. Vidare har regeringen berett tillfälle tadel av vad som i propositionen anförts om provisorisk ordning för antagning avstuderande som utlottats två gånger. 1980/81:257 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omundersökning av förutsättningarna för en särskild högskoleenhet i . 1 1980/81. UbU 1980/81:20 2 1980/81:379 av i (m) variyrkas att hos regeringen begär en skyndsam översyn av den s.k.högskolereformen för att återge universitetsväsendet stadga ocheffektivitet. 1980/81:380 av i (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om nödvändigheten att omdisponera forskningsmedel i statsbudgeten. 1980/81:446 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna behovet av en samladöversyn av de konstnärliga utbildningarna. 1980/81:558 av m.fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen begär en utredning om effekterna av riksdagensbeslut att prioritera nya högskolor och förslag om hur prioriteringen skallpreciseras och genomföras . 1980/81:559 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om fördelningen av anslaget fill lokala och individuellalinjer och enstaka kurser. 1980/81:732 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omatt den fortsatta utbyggnaden av högskoleutbildning i iförsta hand förläggs till . 1980/81:744 av () och ()vari yrkas att beslutar 1. att hos regeringen begäraförslag om en avveckling av regionindelningen inom högskoleområdet och om enavveckling av regionstyrelserna jämte kanslier, 2. att hos regeringen begära enöversyn av den regionala spridningen av högskoleresurserna i landet, 3. att hos regeringen begära enöversyn avseende högskolans institutionella organisation och administration isyfte att dels åstadkomma besparingar, dels en ökad effektivitet ibeslutsprocessen, 4. att som sin mening geregeringen känna att fortsatta sparplaner inom högskolesektorn i förstahand bör omfatta organisafions- och administrationsområdet och att de resursersom frigörs i samband härmed till viss del bör tillföras forskning ochforskarutbildning. 1980/81:746 av () och () vari, såvitt nu är i fråga yrkas 1.att hos regeringen begär att regionstyrelserna med tillhörandekanslier avvecklas. (Yrkande 2 behandlarutskottet i annat sammanhang.) UbU 1980/81:20 3 1980/81:966 av () och ()vari yrkas att hos regeringen anhåller att ett förslag tillforskningspolitiskt program om kooperationen som företagsform, idé ochfolkrörelse föreläggs i den forskningspolitiska propositionen. 1980/81:967 av () och BengtWiklund (s) vari yrkas att hos regeringen anhåller om att dentidigare aviserade utredningen om anslaget till lokala och individuella linjeroch enstaka kurser sätts i gång. 1980/81:973av m. fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att somsin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om denaviserade utredningen om högskola och forskning, 3.att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som anförtsom antagningskapaciteten för grundläggande högskoleutbildning, 15. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillträde tillforskarutbildning, 16. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om handledning avdoktorander, 19. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om planeringsramarför forskningsråden. 20. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bas försektorsforskningen. (Övriga yrkanden behandlarutskottet i annat sammanhang.) 1980/81:1286 av m.fl. (c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ominriktningen av de små högskolorna. 1980/81:1304 av () vari yrkasatt hos regeringen begär att motionen överlämnas till Nääsutredningenför beaktande. 1980/81:1319avLars m.fl. (vpk) vari, såvitt nu äri fråga, yrkas 1. attriksdagen uttalar att de målsättningar som anges i motionen skall utgöra grundvalen för den högre utbildningens utformning, inriktning och reformering, 2. att hosregeringen hemställer om förslag d) om avskaffande avbetygen inom högskolan, e) innebärandeatt alla styrelser inom högskolan under regionstyrel- senivå skall utses av dem som är verksamma inom högskolan i en gemensam valkorporation enligt principen en människa - en röst, f) omupphävandet av lagen om elektorsförsamlingar och att dessa ersätts med allmänna direkta val i en valkorporation till linjenämnder och högskolestyrelser. UbU 1980/81:20 4 g)om avskaffande av kårobligatoriet i enlighet med vad som anförs i motionen. (Övriga yrkanden behandlar utskottet i annat sammanhang.) 1980/81:1469 av m.fl. (s) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottet remitterademotionen 1980/81:1468 - yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om allmänna utbildningspolitiska insatser iVärmland. 1980/81:1677 av m.fl. (m) vari yrkasatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande åtgärder för ett effektivare utnyttjande avutbildningsplatserna i högskolan. 1980/81: 1688 av m.fl. (s, m, c, fp,vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts angående utredning av möjligheterna att stödja forskningenvid högskolorna i , och . 1980/81:1689 av m.fl. (s, m, c, fp,vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts angående utredning av möjligheterna att stödja den forskningsom läns landsting initierat. 1980/81:1696 av m. fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående utredning av möjligheterna att stödja forskningen vidhögskolorna i , och inför utarbetandet av denforskningspolitiska propositionen. 1980/81: 1713 av m.fl. (s) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen och på lämpligt sätt genomför förslagen om 10. attuniversitetskanslersämbetets och universitets- och högskoleämbetets förslag omökad jämställdhet inom högre utbildning och forskning beaktas i regeringenskommande anslagsfördelning, 11. att forskning om arbetsmiljönpä typiska kvinnodominerade områden intensifieras. (Övriga yrkanden behandlarutskottet i annat sammanhang.) Utskottet behandlar i betänkandet först motionersom väckts under den allmänna motionstiden och som rör övergripandefrågor inom högskolan och därefter förslag som regeringen under rubriken frågor underställt . UbU1980/81:20 5 Översyn av högskolans organisation m. m. I motion 1980/81:1319 återkommervänsterpartiet kommunisterna till sin syn på högskolans organisation ochuppgifter. Reformen på högskolans område har enligt dess mening inte inneburitförändringar som är till gagn för arbetarklassen. Utbildningen inriktas nu påatt bygga upp och förnya det kapitalisfiska samhället och förhindraen samhällsomdaning i socialistisk riktning. Utbildningen måste vara nyttig församhällets långsiktiga utveckling och för de stora grupperna i samhället.Motionärerna kräver en radikal demokratisering av högskolan. De målsättningarsom anges i motionen skall enligt motionärerna utgöra grundvalen för den högreutbildningen (yrkande 1). Utskottet har tidigare, senast i betänkande 1979/80:28,avstyrkt motionsyrkanden av kommunisterna med liknande innehåll.De övergripande målen för den högre utbildningen tog ställning fillvid besluten om högskolereformen (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179;prop. 1976/77: 59, UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77:246). Utskottet anser inte att det med anledning av vad somanförs i motionen finns skäl för att göra något förnyat uttalande ommålen för högskolan. Yrkande 1 i motion 1980/81:1319 bör därför avslås avriksdagen. En skyndsam översyn av högskolansorganisation för att ge högskolan stadga och effektivitet föreslås i motion1980/81: 379. I mofion 1980/81:744 begärs en översyn av högskolansinstitutionella organisation och administration dels för att åstadkommabesparingar, dels för att skapa ökad effektivitet i beslutsprocessen (yrkande3). Mofionärerna anser att fortsatta sparplaner inom högskolan i första handbör omfatta organisations- och administrationsområdet och att de resurser somfrigörs därigenom till viss del bör tillföras forskning och forskarutbildning(yrkande 4). Förslag om en avveckling av regionindelningen inom högskolanbegärs i yrkande 1 i sistnämnda motion, likaså en avveckling avregionstyrelsema, vilket också begärs i motion 1980/81:746 (yrkande 1). Det ärenligt motionärerna nödvändigt att spara också inom högskolan, och det är dånaturligt att minska kostnaderna för administrationen. Regionstyrelsema kanenligt motionärerna avvecklas utan men för vare sig utbildning ellerforskning. Den institutionella organisationen för högskoleutbildningarna iMalmö, vilka nu organisatoriskt ingår i i , tas upp i motion1980/81:257. Motionärerna anser att en mera ändamålsenlig organisation böreftersträvas. En undersökning bör därför göras av förutsättningarna för attföra samman utbildningarna med pedagogisk och kulturell inriktning i fillen särskild högskoleenhet. Regeringen tillkallade en kommitté(uppföljningskommittén) med uppgift att följa utvecklingen av högskolereformen(U 1979:03). Kommittén skall ta del av det material som kommer fram genomuniversitets-tl 1980/81. UbU1980/81:20 6 och högskoleämbetets (UHÅ) uppföljning av högskolereformenoch bedöma i vad mån den nya högskolan infriar de förhoppningar som knutitstill reformen. Kommittén har fått filläggsdirektiv (Dir 1981:13).Enligt dessa skall kommittén göra en översyn av den administrativa verksamheteninom högskoleorganisationen i syfte att finna organisatoriska och administrativaförenklingar inom denna. Enligt utskottets mening kan önskemålen i motionerna om enöversyn av högskolans organisation anses tillgodosedda genom tilläggsdirektiventill kommittén. Motionerna 1980/81:257, 379, 744 yrkandena 1, 3 och 4 samt 746yrkande 1 kan därför avslås av . En samlad översyn av dekonstnärliga utbildningarna föreslås i motion 1980/81:446. Motionärerna erinrarom att de konstnärliga utbildningarna i och /i samband medhögskolereformen inordnades i resp. universitet där. Organisafionen för dekonstnärliga utbildningarna i tog ställning till senare, dådet beslöts att de befintliga läroanstalterna där skulle bestå somsjälvständiga högskoleenheter (UbU 1977/78:22, rskr 1977/78: 338). Motionärernaerinrar om att utskottet i samband därmed uttalade att det var angeläget attsituationen för de konstnärliga utbildningarna följdes under de närmaste årenoch att det inte var uteslutet att inom överskådlig tid kunde fåanledning att ånyo behandla frågan om organisationen av de konstnärligahögskoleutbildningarna i . Utskottet delar motionärernas uppfattning att en översynav utbildningarna nu bör göras. Inriktningen och dimensioneringen av dekonstnärliga utbildningarna samt den institutionella organisationen för dem bördärvid belysas. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion1980/81:446 som sin mening ge regeringen fill känna. I motion 1980/81:967 erinras om attregeringen i proposition 1980/81:104 aviserade en utredning otn tilldelningenav medel till högskoleenheterna från anslaget Lokala och individuella linjeroch enstaka kurser. Motionärerna anser att utredningen bör sättas igång. Frågan om hur nämnda anslag fördelas mellan högskoleenheter tas upp imotion 1980/ 81:559. Enligt motionärernas mening bör utbildningsinsatserna varaett komplement fill regionala satsningar inom näringsUvet. Högskolan måstesvara mot kraven på fortbildning och vidareutbildning inom regionen. Anslagetbör därför i viss mån fördelas i proportion till den folkmängd som resp.högskola betjänar. Motionärerna föreslår att uttalar att en sådanproportionell fördelning skall ske. Enligt tidigare nämnda tilläggsdirektiv tilluppföljningskommittén vilka utfärdats efter det att motionerna 1980/81:559 och967 väckts skall kommittén jämväl utreda frågan om metoder att fördela medelur nämnda anslag. Utskottet anser att med hänvisning härtill böravslå motionerna. UbU 1980/81:20 7 I budgetpropositionen framhåller chefen förutbildningsdepartementet, att en grundläggande strävan i svensk ekonomiskpolitik är att främja en strukturomvandling av näringslivet samfidigt somtillväxten i den offentliga sektorn begränsas. Det är enligt hans meninguppenbart att högskoleutbildning och forskning måste ingå som betydelsefullaredskap i den arsenal av instrument som behöver nyttjas för att åstadkomma denskisserade utvecklingen. I syfte att belysa de krav på högskolan som en sådanutveckling ställer både när det gäller att variera utbildningsutbudet och attöppna nya forskningsområden anmäler föredraganden att en särskild utredareskall tillkallas. I utredningen skall analyseras konsekvenserna förutbildnings- och forskningsverksamheten av strävanden att förbättra den svenskaekonomins utvecklings- och konkurrenskraft, vilket bl. a. kan komma att påverkastrukturen inom näringslivet. Imotion 1980/81:973 framhålls att den aviserade utredningen inte bara böromfatta en konsekvensanalys. Den bör också kunna bygga på förutsättningen attutbildnings- och forskningsverksamheten aktivt kan påverka strukturen inomnäringslivet. Motionärerna anser även att det är nödvändigt att utredaren fårfillfälle att arbeta effektivt och skyndsamt samt att presentera förslag tillåtgärder fortlöpande. Utredningsarbetet får inte ersätta den långsiktigaplanering som görs inom högskolan. Den får heller inte bh en förevändning föratt inte sådana åtgärder inom högskolan vidtas som är motiverade avarbetsmarknads- och industripolitiska ställningstaganden. Vad motionärernaanfört bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 1). Utskottetvill stryka under vad föredraganden anfört om att högskoleutbildning ochforskning måste ingå som betydelsefulla redskap för att åstadkomma bl. a. enstrukturomvandling i näringslivet. Utskottet är således ense med mofionärernaom att utbildningen och forskningen aktivt bör kunna påverka strukturen inomnäringslivet. Mot bakgrunden av att utredningen omfattar frågor som det ärangeläget att snabbt finna lösningar på har utskottet anledning att förutsättaatt utredaren får tillfälle att arbeta effekfivt och att övrigtplaneringsarbete inom högskolan inte hindras av utredningen. Yrkande 1 i motion1980/81:973 bör med hänvisning till det nu anförda avslås av . I årets budgetproposition behandlar föredragandestatsrådet de problem som antas möta högskolan i och med att de storaungdomskullar som går igenom gymnasieskolan väntas öka efterfrågan påutbildning i högskolan . Imotion 1980/81:973 anses att det i budgetpropositionen saknas konkreta förslagmed anledning av den förväntade ökade efterfrågan på utbildning. Motionärernaframhåller angelägenheten av att den totala antag- UbU 1980/81:20 8 ningskapaciteteni högskolan upprätthålls och anser att ytterligare nedskärningar av antaletutbildningsplatser i högskolan inte bör komma till stånd. De höga födelsetalenunder bör enligt motionen inte få till konsekvens att ungdomar somfötts då får svårare att få tillträde till högskoleutbildning. Resurser som kanfrigöras när årskullarna i gymnasieskolan minskar bör efter hand föras överfill högskolan för att öka dimensioneringen av utbildningen där. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 3). Utskottetbehandlade frågan om dimensioneringen av högskoleutbildningen senast i sambandmed besparingspropositionen (prop. 1980/81:20, UbU 1980/81:12, s. 17). Utskotteterinrade då om tidigare uttalade riktlinjer för resursplaneringen i högskolanoch framhöll att regeringen hade gett UHÄ i uppdrag att göra enanalys av frågan om hur de ökade ungdomskullarna kan påverka resursbehovet förhögskolan. Enligt uppgift avser UHÄ att redovisa detta uppdrag i samband medanslagsframställningen för /83. Utskottetsom utgår från att regeringen fortlöpande följer utvecklingen anser attriksdagen i avvaktan på eventuella förslag, föranledda av UHÄ:s analys, intebör göra något uttalande med anledning av motionsyrkandet. Motion 1980/81:973yrkande 3 bör därför avslås av . I samband med beslutet 1975tog ställning till vissa principer för utbyggnaden av högskoleutbildningen.Några orter eller par av orter angavs i beslutet som utbyggnadsorter. I mofion1980/81:558 i denna del begärs en utredning om effekterna av beslutatt prioritera utbyggnaden av högskoleutbildningen på dessa orter. Utskotteterinrar om att vid föregående behandlade frågan omutbyggnadsorterna och därvid lämnade en kortfattad redogörelse för denutbyggnad som skett (UbU 1979/80:28, s. 10). Utskottet anser att för kort tidförflutit sedan högskolereformen genomfördes för att det skall vara möjligt attgöra någon mera ingående analys av utbyggnadsbeslutets effekter. bördärför avslå motion 1980/81:558 i denna del. En översyn av den regionala spridningen avhögskoleresurserna i landet begärs i motion 1980/81:744 (yrkande 2).Mofionärerna ifrågasätter om det i nuvarande besparingsskede verkligen ärmeningsfullt att framgent fortsätta verksamheten vid de mindre högskolorna.Enligt motionärerna framstår det som tveksamt att bibehålla en hög regionaltäckningsgrad till priset av en fortsatt avtappning av de större högskolornasutbildnings- och forskningsresurser. Utskottetvill understryka vad föredragande statsrådet uttalar i budgetpropositionen omatt högskolan kommer att behöva utbilda människor för en arbetsmarknad som islutet av och UbU 1980/81:20 9 kanhändahar en klart annorlunda sammansättning än dagens. Sett ur regionalpolitisksynvinkel talar mycket enligt föredraganden för att förändringarna i utbudetav högskoleutbildade till en inte oansenlig del måste planeras utifrån deskilda regionernas behov. Föredraganden framhåller att både små och storahögskolor har en viktig funktion att fylla i detta avseende. Utskottet instämmeri dessa uttalanden och kan därmed inte ansluta sig till motionärernas förslag.Yrkande 2 i mofion 1980/81:744 bör därför avslås av . I motion 1980/81: 558 framhålls vikten av att fåtill stånd en akfiv politik för utbyggnad av högskoleutbildningen på deprioriterade orterna. Speciellt i regioner vars näringsliv drabbats avstrukturförändringar har, anser motionärerna, högskolan en viktig uppgift attfylla bl. a. för att utveckla näringslivet och därmed sysselsättningen.Utbildningen bör därför inriktas på regionens problem och behov. Förslag börenligt motionärerna läggas fram om hur prioriteringen av högskolornas utbyggnadskall genomföras . Enligtmotion 1980/81:1286 bör de små högskolornas verksamhet inriktas på ochanpassas till regionens förutsättningar och behov. Högskolorna bör varadrivkrafter i regionernas utveckling. Forskningsrön och utvecklingsresultatbör föras ut från universiteten fill de små högskolorna och omsättas iutbildning av betydelse för regionen. På detta sätt skapas och förmedlaskunskaper som ger regionerna livskraft. bör enligt motionärernauttala sig för en sådan inriktning av verksamheten vid de små högskolorna. Imofion 1980/81:1469 yrkas att skall ge regeringen till känna vad imotion 1980/81:1468 anförs om allmänna utbildningspolitiska insatser iVärmland. Motionärerna anför att högskolan i bör utvecklas ochanpassas till den regionala arbetsmarknadens behov. Detta skall enligtmotionärerna bl. a. innebära att den tekniska och naturvetenskapliga utbildningenbyggs ut samt att den samhällsvetenskapliga och yrkestekniska utbildningenförstärks. Lärarutbildningen är viktig för högskolans utveckling och för attklara länets behov av kompetenta lärare. Motionärerna anser vidare att enutbyggd forskningsverksamhet vid högskolan är en förutsättning för atthögskolan skall kunna utvecklas. Utskottetdelar den syn på utbildningens betydelse för regionerna som de skildamotionerna ger uttryck för. Utskottet erinrar om departementschefens i detföregående återgivna uttalande om planeringen av högskoleutbildningen ochhögskolans funktion i sammanhanget. Speciellt i områden där det finnsregionalpolitiska svårigheter är förväntningarna på högskolan och dessmöjligheter att påverka utvecklingen stora. Utskottet vill i sammanhangetframhålla att det i första hand är styrelsen för resp. högskoleenhet somsvarar för planeringen av utbildningen. samordnar planeringenav högskoleutbildningen i regionen och fördelar medel till UbU 1980/81:20 10 skildahögskoleenheter för lokala linjer och enstaka kurser. På grundval av ett samlatplaneringsunderlag fattar beslut om lokalisering av allmännautbildningslinjer. Så t. ex. kommer frågor om lokalisering av allmännautbildningslinjer inom sektorn för utbildning för undervisningsyrken attbehandlas av sedan regeringen tagit ställning tilllärarutbildningsutredningens förslag. Det är därför enligt utskottets uppfattninginte påkallat för att göra något uttalande med anledning av vad somanförs i motionerna om inriktning av verksamheten vid skilda högskoleenhetereller behovet av utbyggnad inom en region. Utskottet återkommer senare i dettabetänkande till frågan om forskningsverksamhet vid bl.a. högskolan i 1980/81:558 i denna del samt 1286 och 1469 bör med hänvisning tilldet anförda avslås av . Utbyggnaden av högskoleutbildningen iStockholmsregionen behandlas i motion 1980/81:732. Motionären anser att denfortsatta utbyggnaden av utbildningen i regionen i första hand bör förläggastill . Utskottet erinrar om att det ankommer på regionstyrelse attbedöma om kurser får förläggas till ort utanför högskoleort. Med hänvisninghärtill bör avslå motionen. Frågan om den framfida användningen av egendomenNääs behandlas f.n. av en särskild utredningsman (U 1978:08). I motion1980/81:1304 föreslås att en hantverkshögskola inrättas på och attmotionen av överlämnas till utredningsmannen för beaktande. I 1981års kommittéberättelse redovisas utredarens preliminära uppfattning att dettorde bli mycket svårt att bygga en ny slöjdanstalt på Nääsområdet. Utredareninriktar sig nu på att söka få fram ett förslag till hantverkshögskola förutbildning i vissa yrken. Eftersom utredaren redan undersöker en sådan lösningsom motionären pläderar för anser utskottet att bör avslå motion1980/81:1304. I motion 1980/81:973 föreslås att regeringen isamband med den forskningspolitiska propositionen lägger framförslag om att forskningsråden skall få möjlighet att arbeta medplaneringsramar (yrkande 19). Därigenom skulle forskningsrådens långsiktiga planeringunderlättas och det skulle vara möjUgt för forskningsråden att ställa ekonomiskagarantier för olika forskningsprojekt .