bet · G401SoU27 · 1980-12-31 00:00:00 — per dag inom det sjukvårdsområde, där han var kyrkobokfördvid utflyttningen från . Pafientavgiften för icke akut öppen läkarvårdkan variera. Hos flertalet sjukvårdshuvudmän är avgiften . per besök(motsvarande den vanliga patientavgiften . jämte den ersättning som skulleha utgått till sjukvårdshuvudmannen från om patienten varitbosatt här i landet). För öppen läkarvård skall pafienten vända sig fillvårdmottagning hos den sjukvårdshuvudman inom vars sjukvårdsområde han varbosatt för utvandringen. Enligt av regeringen fastställdabestämmelser om vårdavgifter vid KS gäller att vårdavgiften vidvård på allmänt rum skall vara . per vårddag för svenska medborgare, sombor på utrikes ort. Något krav på att vårdbehovet skall ha uppkommit undervistelse i är inte uppställt. Direkfionen för KS har beträffande öppen läkarvård bestämtatt vårdavgiften för utlandssvensk skall vara . per besök om han vidtillfällig vistelse blir i behov av akut vård och . per besök om han inteär inskriven i allmän försäkringskassa och är i behov av icke akut vård. Svenska medborgare är försäkradeenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring vare sig de bor i ellerutomlands. Enligt bestämmelser i 2 kap). 8 § nämnda lag äger dockförsäkrad som inte är bosatt i riket rätt fill sjukvårdsersättning från denallmänna försäkringen endast om vårdbehovet uppkommit under vistelse här ilandet. Ersättningen för sjukhusvård enhgt den allmänna försäkringen är 40 kr.per vårddag. Pafientavgiften vid öppen vård inom den offenfiiga vården är 25kr. Initiativ av socialutskottet beträffande reumatikervården,m. /väcktesett antal motioner om utbyggande av reumafikervården - bl. a. med förslag ominrättande av vårdplatser för barnreumatiker vid i . Införbehandlingen av motionerna anordnade utskottet ettsammanträffande med företrädare för . SoU1980/81:27 12 , varvid frågor omreumatologisk vård belystes. Företrädarna för ochLandstingsförbundet framhöll bl. a. att de var medvetna om att särskildainsatser måste göras i fråga om reumatikervården. Företrädarna försocialstyrelsen framhöll vidare att i syfte att kompletteraprincipprogrammet för hälso- och sjukvården inför 1980-talet förberett ettutvecklingsarbete om vårdsektorn rörelseorganens sjukdomar samt lämnadeinformation om syftet med detta utvecklingsarbete. Utskottet framhöll vid behandlingen av motionerna bl. a.att det fanns starka skäl för att den reumatologiska vården ägnades särskilduppmärksamhet vid den fortsatta strukturomvandlingen och utbyggnaden av hälso-och sjukvården, att det var angeläget att utredningsarbete omrörelseorganens sjukdomar sattes i gång utan dröjsmål och bedrevs medskyndsamhet samt att utredningsarbetet bedrevs i nära kontakt med de förplaneringen och utbildningen av hälso- och sjukvårdspersonal ansvarigamyndigheterna. Utskottet framhöll vidare att särskilda resurser i olika delarav landet för behandling och värd av reumatiskt sjuka barn tedde sig mycketangelägna. Utskottets betänkande i ärendet, SoU 1978/79:6, behandlades avriksdagen /, varvid på förslag avutskottet beslutade ge regeringen till känna vad utskottet anfört beträffandereumatikervården (rskr 1978/79:7). Med anledning av beslut beslutade regeringen ijanuari 1979 att uppdra åt att i enlighet med vad utskottetanfört skyndsamt utarbeta sektorprogram för vårdsektorn rörelseorganenssjukdomar och därvid överväga bl. a. vilka åtgärder som bör vidtas för attförbättra rekryteringen av läkare och annan personal till ifrågavarandeområden. Regeringen överlämnade utskottets betänkande och skrivelsei övrigt till sjukvårdsdelegation. utredning om ett sektorprogram avseenderörelseorganens sjukdomar Inom har igångsattsett utredningsarbete som skall omfatta planering från såväl medicinsk somsocial synpunkt av vårdsektorn rörelseorganens sjukdomar och som skall syftafill ett s. k. sektorprogram för denna vårdsektor. Utredningsarbetet inleddesmed en delstudie fram fill . Sektorprogrammet avsesskola ligga till grund för hälso-, sjuk- och socialvårdspolitiskaställningstaganden samt tjäna som underlag för huvudmännens planering. Inomprogrammet skall man analysera och lämna förslag beträffande bl. a.organisation och avgränsning av vårdsektorn samt samverkan inom denna mellanprimärvård, länssjukvård och regionsjukvård. Vidare skall behovet avmedicinska och sociala åtgärder inom vårdsektorn redovisas. Utredningsarbetetbedrivs i en arbetsgrupp för primärvärdsfrågor samt i fyra expertgrupper förläns- och regionsjukvårds- SoU1980/81:27 13 Expertgrupperna skall bl. a. beskriva de aktuellasjukdomarna och behandlingsinsatser för dem, uppmärksamma förebyggande åtgärderavseende såväl miljö som individ, ange den kompetens som erfordras och depersonalkategorier som kan komma i fråga inom de olika områdena. Områden inomvilka kunskaper f. n. saknas skall anges, och behovet av förändringar inomgrundutbildningen, vidareutbildningen och fortbildningen försjukvårdspersonalen skall beaktas. Expertgrupperna skall bl. a. även ange vilkaforsknings- och utvecklingsuppgifter som lämpligen bör förläggas till läns-resp. regionsjukvårdsnivå. Avsikten är att slutresultat från utredningsarbetetskall kunna föreligga . Propositionens huvudsakliga innehåll m. m. Fråga om förändring avhuvudmannaskapet för sjukhuset (KS) berördes redan i anslutning fill1960 års regionsjukvårdsreform. I den proposifion (1960:159), som låg tillgrund för denna reform, uttalades sålunda bl. (s. 133) att starka skäl kundeåberopas för att överväga om inte staten för framtiden borde avhända sighuvudmannaskapet för KS och akademiska sjukhuset i . Sedan frågan även berörts i annat sammanhang och företrädareför landstingskommun (SLL) förklarat att SLL var beredd attuppta överläggningar om att överta KS och att inordna sjukhuset i tillkallades en särskild utredare - utredningen(S 1977:14) om huvudmannaskapet för sjukhuset () -för att klarlägga betingelserna för ett överförande av huvudmannaskapet för KSfill SLL och därmed sammanhängande frågor. Till knöts somsakkunniga företrädare för de anställdas organisationer samt som expertervissa tjänstemän hos SLL. avgav betänkandet (Ds S1979:6) Befingelser för överförande av huvudmannaskapet för karoHnskasjukhuset till landstingskommun. a. att de sjukvårdspolitiska ochsjukvårdsorganisatoriska motiven för att inlemma KS i SLL:s sjukvårdsorganisationhade förstärkts . fann inte någrasakliga eller formella skäl som utgjorde hinder mot att huvudmannaskapet för KSöverfördes fill SLL. De fill knutna företrädarna för deanställdas organisafioner avgav ett särskilt yttrande, vilket fogades vidbetänkandet. De ansåg bl. a. att inte tillräckligt utvärderatkonsekvenserna av en huvudmannaskapsförändring och inte heller försökt belysatänkbara alternativ till en sådan förändring. De framhöll bl. a. att en nyutredning borde ges tillfälle att klarlägga förutsättningarna för ettbibehållet stafiigt huvudmannaskap för KS för att man därigenom skulle erhållaett mera fullständigt beslutsunderlag. SoU 1980/81:27 14 överlämnades till statensförhandlingsnämnd (SEN) som haft i uppdrag att söka klarlägga villkorenför ett eventuellt kommunalt övertagande av KS. I årets budgetproposition (bil. 8, s. 134-136)anmäldes att en villkorlig uppgörelse hade träffats mellan SEN och företrädareför SLL om ändrat huvudmannaskap för KS m. m. och att'beredningen av frågan omanslag till sjukhuset borde slutföras i samband med regeringens prövning avuppgörelsen. Det föreslogs att , i avvaktan på särskild proposifion iämnet, för /82 skulle beräkna vissa medel under fyra anslag somavser sjukhuset. Ibudgetproposifionen (bil. 8, s. 152) anmäldes vidare att frågan om anslag fillbidrag till kommunala undervisningssjukhus påverkades av uppgörelsen om KS m.m. och att beredningen av anslagsfrågan borde slutföras i samband medregeringens prövning av uppgörelsen. Det föreslogs därför även beträffandebidrag till kommunala undervisningssjukhus att , i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /82 skulle beräkna vissamedel. I nu aktuell proposifion 1980/81:95 framläggs förriksdagen nämnda uppgörelse (träffad ) om ändrathuvudmannaskap för KS m. m. samt anmäls dels en överskommelse den 21 november1980 mellan SFN och företrädare för huvudmännen för kommunala undervisningssjukhusom fortsatt samarbete angående läkarutbildning och forskning innebärande attgiltighetsfiden avtal om läkarutbildning och forskning (LUA 77)föriängs fill att omfatta även m. m., dels vissa andra överenskommelsermellan SFN och företrädare för olika sjukvårdshuvudmän berörandeläkarutbildning m. m. Vidare framläggs förslag om de medelsanvisningar m. m.för /82 under olika anslag som följer av ett godkännande avnämnda uppgörelse och överenskommelser liksom ett förslag om upphävande av visslag avseende KS. Uppgörelsenom ändrat huvudmannaskap för KS m. m. har innefattats i ettförhandlingsprotokoll jämte följande vid protokolletfogade avtal och överenskommelser , nämligen (1) avtal om ändrathuvudmannaskap för sjukhuset, (2) avtal om överlåtelse av fastegendom i , (3) protokoll om samarbete rörande läkamtbildning ochforskning vid sjukhuset, m. m., (4) avtal om samarbete i vissafrågor berörande sjukhuset, (5) avtal om slutreglering av ekonomiskafrågor avseende sjukhuset, (6) avtal om vissa övergångsanordningar ianledning av avtal om ändrat huvudmannaskap för sjukhuset samt (7)protokoll om fillägg fill förhandlingsprotokoll om fortsattsamarbete angående läkamtbildning och forskning. Vadsom överenskommits i nämnda protokoll och avtal gäller under förbehåll avgodkännande av regeringen och SLL. SoU 1980/81:27 15 Uppgörelseninnebär i korthet följande. SLL tar överhuvudmannaskapet för KS från staten . Sjukhusetsställning som region- och undervisningssjukhus behålls. SLL åtar sig attfullgöra statens sjukvårdsåtaganden gentemot och berördalandstingskommuner inom regionsjukvårdsområde enligt nu gällande avtalom regionsjukvård m. m. vid KS. FörKS kommer fr. o. m. att gälla samma regler som för övriga kommunalaundervisningssjukhus. Sjukhusets resurser skall således enligtläkarutbildningsavtal stå till förfogande för utbildningen och forskningen vidkarolinska institutet. Arbetstagarevid KS skall erbjudas anställning hos SLL. SLL blir därmed arbetsgivare förpersonalen vid KS på samma sätt som för personalen vid andra sjukhus inomlänet. Sjukhusetsmark, byggnader och utrustning överlämnas vederlagsfritt fill SLL. a. en fullständig och slutlig reglering av samtliga ekonomiskamellanhavanden mellan staten och SLL som grundar sig på fidigare avtal ochöverenskommelser rörande KS. Samma regler för statlig investeringsersättningsom gäller för flertalet andra undervisningssjukhus i landet införs även för KSoch . Ipropositionen föreslås att skall bemyndiga regeringen att godkännauppgörelsen. SLLhar vid sammanträde för sin del godkänt uppgörelsen. Motbakgrund av att, som nämnts, förändringen av huvudmannaskapet för KS avses skeden föreslås vidare dels anta ett förslag till lag omupphävande av lagen (1969:45) om vissa bidrag för vård vid karolinskasjukhuset, innebärande att denna'lag skall upphöra vid utgången av ,dels anvisa medel m.m. till verksamheten vid sjukhuset för första hälften /82. De begärda medelsanvisningarna m. m. framgår avredovisningen ovan (s. 1) av proposifionsförslagen vid mom. 4-9. Enligtovannämnda uppgörelse skall staten bevilja SLL lån om sammanlagt 100 milj. kr.för investeringar vid KS. Lånen skall få lyftas med 20 milj. kr. per den 1 juliettvart av . För detta ändamål föreslås att under ettnytt anslag. Lån till landstingskommun för vissa investeringar,för /82 anvisar ett reservafionsanslag av . SLL:sövertagande av KS avses inte omfatta giftinformationscentralen vid sjukhuset.För dennas verksamhet under andra hälften av nästa budgetår föreslås attriksdagen under ett nytt anslag, GiftinformaUonscentralen, för nästa budgetåranvisar ett förslagsanslag av . Vidareföreslås i propositionen att skall bemyndiga regeringen att iklädastaten de ekonomiska förpliktelser, som följer av överenskommelsen den 21november 1980 mellan staten och berörda sjukvårdshuvudmän SoU1980/81:27 16 om fortsatt samarbete angåendeläkarutbildning och forskning. a. med hänsyn till dessa ekonomiska förpliktelser ochuppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS beräknas en medelsanvisning av 835milj. under förslagsanslaget Bidrag till kommunala undervisningssjukhusvara erforderlig för nästa budgetår, och det föreslås i propositionen attriksdagen anvisar medel i enlighet härmed. I två mofioner - 1980/81:2013 avLars m. fl. (vpk) och motion 1980/81:2012 av m. fl. (s) -yrkas bl. a. avslag på propositionen i sin helhet respektive beträffandeuppgörelsen om KS m. m. och därmed sammanhängande förslag. I motion 1980/81:2013 (vpk) anförs i frågan om ändrathuvudmannaskap för KS m. m. bl. a. att de föreslagna avtalstexterna,propositionen och förhandlingarna med berörda personalorganisationer ger detbestämda intrycket att det har gällt att till varje pris snabbt driva igenomett beslut i en på förhand bestämd riktning och att man därvid har åsidosattvikfiga moment i beslutsprocessen såsom allsidig belysning av såväl politiskasom praktiska konsekvenser och inte minst ett rimligt personalinflytande överförändringen. Mofionärerna anser att ett alternafiv till ett överförande av KSunder SLL:s huvudmannaskap bör utredas innan ett beslut om huvudmannaskapet kantas. I motionen anges en rad frågor som i ett sådant sammanhang bör belysas,bl. a. frågorna om det finns behov av ett stort statligt sjukhus medomfattande forskningsresurser och lång forskningstradition och om det finnsmöjlighet att tillgodose SLL:s behov av att inordna KS vårdresurser på ettbättre sätt i sin sjukvårdsplanering utan att huvudmannaskapet förändras.Motionärerna uttalar vidare att nackdelar uppstår för personalen vid ettgenomförande av uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS. I detta hänseendeanförs bl. a. att personalen inte får några garantier för fortsatt anställningvid KS, att personaltätheten vid KS kommer att minskas med bl. a. ökadarbetsbörda som följd samt att det kommer att finnas enpersonalkategori vid KS med löner och sociala förmåner med utgångspunkt i destafiiga avtalen och en som är anställd enligt landsfings-avtalen med sämrevillkor i nämnda hänseenden. Motionärerna begär att propositionen skall avslås(yrkande 1), att en ny utredning om huvudmannaskapet för KS skall göras ochatt därvid de i mofionen angivna problemställningarna skall belysas (yrkande 2)samt att vid den fortsatta handläggningen av frågan om huvudmannaskapet för KSpersonalens och de fackliga organisationernas synpunkter och krav rörandeanställningsförhållanden i avsevärt större utsträckning respekteras än somhitfills varit fallet (yrkande 3). I motion1980/81:2012 (s) redovisas att socialdemokraterna i SoU1980/81:27 17 läns landsting, som har avstyrkt uppgörelsen om ändrathuvudmannaskap för KS m. m., hävdar att övertagande av KS ger SLL överkostnaderjämfört med SLL:s egna undervisningssjukhus och att dessa överkostnader tordebero antingen på att utbildningen och forskningen är större än uppgörelsenförutsätter eller pä'att verksamheten bedrivs irrationellt vid KS. Socialdemokraternai SLL anser, sägs det i motionen, att uppgörelsen innebär att SLL måste skäraned forskningen eller rationalisera verksamheten. Motionärerna hävdar att kraven på SLL skärps ytterligare ipropositionen. Där förutsätts, påpekas det, att de resurser, som man vid KS iframtiden kommer att kunna förfoga över för medicinsk forskning och utbildning,kommer att totalt sett bli av minst samma omfattning som . Någon garantiför att staten kommer att skjuta till de pengar som krävs för att vidmakthållaforskningen vid dagens nivå ges dock inte i propositionen, påpekas det vidare.Motionärerna anför vidare att en effektiv samordning av sjukvårdsresursernakrävs för att man på bästa sätt skall utnyttja befintliga sädana resurser inomStockholmsregionen men påpekar att en ökad samordning inte nödvändigtvis ärberoende av ett ändrat huvudmannaskap för KS utan även kan vinnas i ett nyttsamarbetsavtal. Motionärerna hemställer mot denna bakgrund att delsavslår proposifionen i vad den avser uppgörelsen om KS m. m. (yrkande 1), delsbegär att regeringen undersöker förutsättningarna att genom avtal reglera ensamordning i ledning, administration och vårdens genomförande vid ettbibehållet statligt huvudmannaskap för KS (yrkande 2). I två motioner av iVärmdö (m) föreslås att vissa villkor skall ställas upp för godkännande avuppgörelsen om KS m. m., nämligen i motion 1980/81:1984 beträffande KonungGustaf V:s jubileumsklinik (jubileumskliniken) och i motion 1980/81:2000beträffande framtida läkarutbildningsavtal med SLL. Som bakgrund till motionerna hänvisar utskottet tillredogörelser i det föregående för jubileumskliniken (s. 8-10) samt förläkarresurser för den medicinska undervisningen och forskningen vid KS och vidkommunala undervisningssjukhus m. m. (s. 4-8). Uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS m. m. innebäratt SLL skall överta även den sjukvårdande verksamheten m. m. vid jubileumsklinikensamt byggnader och utrustning m. m. Allmänt gäller enligt uppgörelsen (6 § iavtalet om ändrat huvudmannaskap för KS) att SLL inträder i statens rättigheteroch skyldigheter enligt de avtal (motsvarande) som efter utgången av år 1981gäller för den övertagna verksamheten vid KS. Undantag görs emellertid för bl.a. överenskommelse angående jubileumskliniken. SFN hänvisar i sinakommentarer till uppgörelsen (prop. s. 40) till att regeringen år 1979uppdragit åt SFN att förhandla om översyn av överenskommelse. Som bilaga till motion 1980/81:1984 (m) är fogat ettutdrag ur den skrift av som inkommit till utskottet från KonungGustaf V:s SoU1980/81:27 18 jubileumsfond (jubileumsfonden) och iStockholm. 1 denna skrift erinras om de bindningar som finns mellanjubileumskliniken, å ena sidan, samt jubileumsfonden och cancerföreningen, åandra sidan, genom de bidrag till jubileumsklinikens tillkomst och verksamhetsom jubileumsfonden och cancerföreningen lämnat och det inflytande påverksamheten som dessa mot denna bakgrund tillförsäkrats genom 1941 årsöverenskommelse angående jubileumskliniken. Enligt jubileumsfonden ochcancerföreningen kan det inte godtas att staten genom en överlåtelse avjubileumskliniken frigör sig års överenskommelse utan att samtidigtsörja för att de intressen blir tillgodosedda som uppbärs av jubileumsfondenoch cancerföreningen med rättsligt stöd av nämnda överenkommelse. I motionen begärs att i anslutning till ettbemyndigande för regeringen att godkänna uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap förKS m. m. skall föreskriva att bemyndigandet inte skall avse jubileumsklinikenom inte särskilt avtal före regeringens godkännande av uppgörelsen slutitsmellan SLL samt jubileumsfonden och cancerföreningen om klinikens framtidaställning. I motion 1980/81:2000 (m) uttalas farhågor för attresurserna för forskning vid KS skall bli sämre, när SLL övertarhuvudmannaskapet för sjukhuset. Motionären påpekar att enligt nuvarandebestämmelser ca 300 läkare vid har skyldighet och möjlighet att inom ramenför sin fastställda arbetstid inrymma för forskning. Ett kommandeläkarutbildningsavtal för KS måste, framhåller motionären, baseras på nugällande förutsättningar i.detta hänseende. Motionären påpekar vidare - motbakgrund av att ersättningarna för utbildning och forskning från staten tillhuvudmännen för de kommunala undervisningssjukhusen utgörs av"klumpbelopp" - att man vid de olika klinikerna på dessa sjukhussaknar kännedom om vilka resuser dessa ersättningar finansierar och att dettaär ett orimligt förhållande. Motionären begär att till ettbemyndigande för regeringen att godkänna uppgörelsen om ändrat huvudmannaskapför KS m. m. fäster som villkoratt det i framtida läkarutbildningsavtal med SLLdels skall anges hur stor den del av ersättningarna från staten är som skalltillfalla KS och vilka ändamål denna del av ersättningarna är avsedd atttillgodose, dels skall inrymmas en skyldighet för SLL att på begäran redovisasina prestationer enligt avtalen. Motionären framhåller att logiken rimligenkräver att bestämmelser i dessa hänseenden även inarbetas i övrigaläkarutbildningsavtal. I en motion - motion 1980/81:2011av () och () - tas upp fråga omsjukhusvård för utlandssvenskar vid KS med SLL som huvudman för sjukhuset. I ett föregående avsnitt har lämnats en redovisning förvad som gäller beträffande sjukhusvård för utlandssvenskar m. m. (s. 10 och11). Som där angivits gäller enligt av regeringen fastställda bestämmelser attvårdavgiften SoU 1980/81:27 19 försvenska medborgare, som bor på utrikes ort, skall vara . per vårddag vidvård på allmänt rum på KS. Något krav på att vårdbehovet skall ha uppkommitunder vistelse i är inte uppställt. Vid sjukhushuvudmännens sjukhusdebiteras däremot med vissa undanlag en högre vårdavgift för utlandssvenskar ombehovet av vård uppkommit utomlands. Iuppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS m. m. (5 § punkt 5 i avtalet omsamarbete i vissa frågor berörande KS) har parterna förklarat sig ense om attfortsätta förhandlingarna om statens ersättning till SLL i det fall att statenönskar att SLL åtar sig uppgifter i fråga om bl. a. utlandssvenskar utöver vadsom eljest ankommer på SLL. Imotionen framhålls att KS har spelat en viktig roll förutlandssvenskar som insjuknar utanför . Mofionärerna påpekar attuppgörelsen lämnar frågan om kostnadsansvaret för den framtida sjukhusvårdenför utlandssvenskar vid KS öppen. Motionärerna anser emellertid att ingenförändring i stort bör ske för ufiandssvenskarna. I den under allmänna motionsfiden väcktamotionen 1980/81:1649 av m. fl. (c) tas upp frågan om utbyggnad avbarnreumatikervärden. Motionärerna påpekar att det i finns endast envårdavdelning för barnreumatiker, nämligen den barnreumatologiska avdelningenvid i (Lunds lasarett). Enligt mofionärerna bör en snabbutbyggnad av antalet vårdplatser för barnreumatiker ske, t. ex. genominrättande av en avdelning i barnreumatologi i . Motionärerna begärdärför att tillgängliga medel skall omfördelas så att en överläkartjänst ibarnreumatologi kan inrättas vid eller vid KS. Utskottet delar uppfattningen attsjukvårdspolitiska och sjukvårdsorganisatoriska skäl talar för en fastareanknytning av KS till . förhandlingar som föregått uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS m. m.har parterna diskuterat såväl ändring av huvudmannaskapet för KS som andraalternativ i syfte att åstadkomma en bättre samordning av vårdresurserna inomSLL:s sjukvårdsområde. Parterna har sålunda bl. a. diskuterat förutsättningarnaför ett fortsatt stafiigt huvudmannaskap men med ökat inflytande för SLL. Ettalternativ som diskuterats innebar att SLL skulle arrendera eller hyraKS-inklusive all personal-av staten. SLL skulle således svara för sjukvården,medan staten skulle fillhandahålla lokaler och personal för verksamheten.Parterna konstaterade emellertid att ett sådant alternafiv medförde en storrisk för svårigheter fill följd av oklara ansvarsförhållanden samt olikheter iregelsystem och beslutsordning m. m. mellan staten och SLL. Staten skulle t.ex. ha ett arbetsgivaransvar men inte kunna påverka de anställdasarbetssituation m. m., vilket också skulle SoU1980/81:27 20 inskränka de anställdas möjligheter att påverkaarbetsförhållandena. I likhet med förhandlingsparterna och föredragandestatsrådet anser utskottet att den behövliga samordningen avsjukvårdsresurserna inom SLL:s sjukvårdsområde bäst främjas genom att SLLövertar huvudmannaskapet för KS. Någon anledning att - som föreslås i yrkande2 i motion 1980/81:2012 (s) och i yrkande 2 i motion 1980/81:2013 (vpk) -särskilt utreda frågan om ett alternativ m.m. till ett ändrat huvudmannaskapfinns enligt utskottets mening inte. Uppgörelsen om ändrathuvudmannaskap för KS m. m. innebär bl. a. att det för KS fr. o. m. 1982 skallgälla samma regler som för övriga kommunala undervisningssjukhus.