bet · G401TU6 · 1980-12-31 00:00:00 — g) lämnarmotion 1980/81:90 (s) om broar vid Pitsundet, Anttis, Kuoksu och Killingi utanåtgärd, h) avslårmotion 1980/81:86 (s) yrkande 14 i denna del om särskild medelsanvisning påtilläggsbudget under anslaget till Byggande av statliga vägar, attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1980/81:86(s) yrkandena 3, 12 och 13 samt 1980/ 81: 105 (vpk) såvitt nu är i fråga,godtar vad föredragande departementschefen härom anfört. TU1980/81:6 11 Regeringen har under rubriceradeavsnitt (punkten 5, s. 5-19) föreslagit att dels godkänna att en strukturplan för förbättring av SJ:sekonomi med den av föredragande departementschefen förordade inriktningen genomförs, dels godkänna den av föredragande departementschefenförordade inriktningen av SJ:s investeringsverksamhet. I motion 1980/81:68 av . (s) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av investeringar i rullande materiel ochbanor i och om behovet av olika säkerhetsinstallationer inomSJ. 1 motion 1980/81:86 av BertilZachrisson m.fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 4-8 och 11), attriksdagen beslutar 4. avslå vadregeringen föreslagit under avsnitt (5) Strukturplan för SJ om godkännande aven strukturplan för förbättring av SJ:s ekonomi, 5. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen angetts om inriktningen av enstrukturplan för förbättring av SJ:s ekonomi. 6. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av SJ:sinvesteringsverksamhet, 7. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om en förbättrad samordningmellan de statliga trafikverken, 8. begära attregeringen tillsätter en särskild utredningsman för frågan om en bättresamverkan mellan SJ och postverket, 11. tillJärnvägar m.m. på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /81anvisa ett reservationsanslag av . 1 motion 1980/81: 105 av LarsWerner m.fi. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, att med avslag påpropositionen 1980/81:20 bilaga 5 som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande . Under förevarande avsnitt erinrarföredraganden om att det av fastlagda målet för den statligatrafikpolitiken är att ge landets olika delar en tillfredsställande trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Järnvägsnätet måste enligtdet trafikpolitiska t2 1980/81. beslutetäven i fortsättningen utgöra stommen i person- och godstrafiken, bl. a. medhänsyn till miljön, energin och trafiksäkerheten. Enligt beslutet är detväsentligt att satsningen på järnvägen sker så att dess förutsättningar attgöra sig gällande på ett samhällsekonomiskt sätt ökar. Dettrafikpolitiska beslutet innebär att det trafikgrensvisa kostnadsansvaret förvägtrafiken och järnvägstrafiken enligt riktlinjer har slopats. Ävenom SJ avlastats betalningsansvaret för vissa fasta kostnader skall övrigakostnader täckas med intäkter från marknaden eller från det allmänna för köp avvissa tjänster. Detta har också slagits fast i det trafikpolitiska beslutet.Genom beslutet har därmed fastställts att SJ även fortsättningsvis skall drivassom ett affärsverk vilket innebär att SJ inom de av samhället uppdragna ramarnaoch med de av beslutade ersättningarna för avgränsade tjänster skalldrivas efter företagsekonomiska principer på samma sätt som andra statliga ochprivata trafikföretag. Ifortsättningen erinras om att SJ trots konjunkturuppgången och den därmedsammanhängande trafikökningen på godssidan samt den kraftiga resandeökningenefter lågprissatsningen - uppvisade ett underskott på ca 211 milj. kr. Trotstaxehöjningarna och den förhållandevis positivakonjunkturutvecklingen beräknas SJ:s underskott - om inga åtgärder vidtas -komma att uppgå till närmare 430 milj. kr. under /81, vilkettillsammans med förräntningskravet ger ett totalt underskott på drygt 600 milj.kr. Regeringenhar emellertid godkänt att taxorna höjs i huvudsak enligtett av SJ framlagt förslag. SJ:s intäkter under /81 väntasdärigenom öka med ca 226 milj. kr., vilket minskar ovan nämnda underskott imotsvarande mån. Dennegativa resultatutvecklingen vid SJ är enligt föredraganden mycket oroande.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget, det trafikpolitiska beslutet ochden ordning som slagits fast för affärsverken kan det inte accepteras att SJfortsättningsvis drivs med underskott. Föratt SJ:s ekonomiska mål skall nås, obalans på transportmarknaden undvikas ochbelastningen på statsbudgeten minskas krävs enligt föredragandens mening ensamlad strukturplan bestående av en kombination av åtgärder som bör vidtas,dels av SJ, dels av statsmakterna. En sådan plan redovisas också ipropositionen jämte de åtgärder som bedöms nödvändiga inom ramen för denna. Iplanen behandlas rationaliseringsarbetet vid SJ, omfattningen av SJ:sinvesteringar samt prissättningen i järnvägstrafiken. Härav framgår bl. Enökad rationaliseringstakt är en grundförutsättning för att åstadkommaförbättringar i SJ:s ekonomi. Rentallmänt krävs inom samtliga en intensifieradkostnadsjakt i syfte att effektivisera järnvägstrafiken. Produktiviteten måsteökas ytterligare genom bl. a. en effektivare organisation och ett TU1980/81:6 13 bättre utnyttjande av personal och materiel. Detta börvara möjligt genom en återhållsam nyrekrytering och ett omfattanderationaliseringsprogram. Det är vidare av största vikt att SJ får ökadeförutsättningar att anpassa sin verksamhet och organisation till marknadenskrav. Såväl tågdriften totalt som terminalverksamheten måste effektiviseras. Åtgärder måste snabbt vidtas för att åstadkommaeffektivitet och därmed ökad lönsamhet i styckegodstrafiken. Ett effektivtutnyttjande av SJ:s godsvagnspark är också av avgörande betydelse för ekonomini järnvägstrafiken. Ett högre utnyttjande av vagnparken är ett direktalternativ till att investera i yttedigare vagnar. SJ har enligt propositionen till regeringen överlämnatLångsiktig investeringsplan m. m. för SJ samt Särskilt investeringsprogram förupprustning av vissa trafiksvaga bandelar m. m. SJ har enligt propositionen till regeringen överlämnatLångsiktig investeringsplan m. m. för SJ samt Särskilt investeringsprogram förupprustning av vissa trafiksvaga bandelar m. m. omfattar tioårsperioden /82-1990/91. SJ har i enlighet med regeringens direktiv för utredningsarbetetstuderat och redovisat fyra alternativa investeringsramar (inkl. leasing)räknade i reala termer varvid utgångspunkten är regeringens förslag iproposition 1979/ 80: 100, dvs. 1325 milj. kr i 1980/prisnivå med vissmöjlighet till extern finansiering. Alternativen är en ökad ram,en ökad ram under första fem åren och en därefter oförändradram, en oförändrad årlig investeringsram samt en minskad ramunder och en därefter oförändrad ram. Till dessa alternativhar SJ lagt ett eget femte alternativ, av SJ betecknat som huvudalternativ,vilket enligt SJ anger de investeringsbehov som SJ:s nu gällandetrafikprognoser motiverar. SJ räknar i sitt huvudalternativ med ett totaltresursbehov om ca . Enligt föredragandens mening synes det rimligt, med hänsyntill att investeringarna varit eftersatta, att somplaneringsram för SJ:s investeringar räkna med en i reala termer genomsnittligårlig ökning av den totala investeringsvolymen om . Med hänsyn till den osäkerhet som vidlåderframtidsbedömningarna inom transportsektorn i ett så långt tidsperspektiv somtill är föredraganden f. n. inte beredd att ange någon planeringsramför investeringsutvecklingen för den senare delen av . För att SJ:s ekonomiska mål skall kunna uppnås krävsenligt föredraganden att SJ:s resurser koncentreras till de mest lönsammainvesteringarna. Härutöver finns de investeringar som kan ha starkt intressefrån samhällsekonomiska eller andra utgångspunkter. I 1981 årsbudgetproposition kommer att närmare behandlas den långsiktiga investeringsutvecklingenvid SJ och de olika investeringsområden och enskilda investeringsobjekt som ärav större betydelse för SJ:s utveckling. TU1980/81:6 14 De åtgärder föredraganden nämnt börenligt hans mening sammantagna kunna leda till en väsentlig förbättring av SJ:sekonomi . Med hänsyn till det stora underskott som nuföreligger krävs emellertid också taxehöjningar och en ökadprisdifferentiering i person- och godstrafiken. Sammanfattningsvis anses goda möjligheter finnas att SJ:sekonomiska mål skall kunna uppnås relativt snabbt vilket betecknas somnödvändigt såväl av statsfinansiella som av trafikpolitiska ochsamhällsekonomiska skäl. Den samlade effekten på statsbudgeten av de åtgärdersom föredraganden berört inkl, de av regeringen medgivna taxehöjningarnaunder bedömer föredraganden uppgå till ca 300 milj. kr. Det anses slutligen som rimligt att som mål uppställa attSJ skall uppnå full kostnadstäckning och uppfylla förräntningskravet /84. I den socialdemokratiskagruppmotionen 1980/81: 86 erinras om att nya trafikpolitiska beslutinnebar en klar markering av ett samhällsekonomiskt synsätt. Detsamhällsekonomiska resonemang trafikpolitiska beslut som ledde framtill att SJ avlastats vissa fasta kostnader innebär dock inte att kravet på atttäcka övriga kostnader med egna intäkter slopades. Kravet på kostnadstäckningutgör nämligen enligt det trafikpolitiska beslutet ett viktigt incitament tilleffektivitet i verksamheten, vilket i sin tur utgör ett väsentligt led i ensamhällsekonomisk prissättning. Motionärerna erinrar vidare om att i dettrafikpolitiska beslutet betonade investeringarnas betydelse för attytterligare höja kvaliteten pä järnvägens transporttjänster och därmed gejärnvägen möjligheter att spela den centrala roll den bör ha inom i första handdet interregionala person- och godstransportsystemet. Motionärerna förklarar sig alltjämt vara av denuppfattningen alt SJ:s investeringar måste öka men tar avstånd från den ändradeinriktning av investeringsverksamheten som föredraganden enligt dem förordar ipropositionen. Motionärerna anser sålunda att den av beslutadeinriktningen av investeringsverksamheten bör ligga fast så alt SJ gesförutsättningar all göra sig gällande på ett samhällsekonomiskt sätt. - lokparkenförnyas i vad gäller både dieselelektriska lok och ellok. - person- ochgodsvagnsparken förnyas. - den fortsattautvecklingen av lastbärare påskyndas, för all åstadkomma en bättre samordningav transportarbetet och kombinationslransporler, - införandet avkommunikationsradio påskyndas. För investeringar i ATC och kommunikationsradio anses enökning av 15 milj. kr. på årsbasis vara realistisk. Motionärerna beräknar 70milj. TU1980/81:6 15 för en utökad anskaffning av RC-lok och 20 milj, kr. föranskaffning av diesellok. Förnyelserna av person- och godsvagnsparken anses i storutsträckning böra kunna ske genom beställningar hos svensk industri.Saminantagel föreslås en investering på 100 milj. kr. i vagnar, varavhuvuddelen bör avse godsvagnar. Totalt innebär motionärernas förslag en investering påhelårsbasis på 205 milj. kr. utöver det långsikliga investeringsprogrammet. Förinnevarande budgetår anses till JärnvägaiMn. m. böra anvisas 100 milj. kr,utöver tidigare anvisade anslag. Motionärerna finner det också angeläget att frågan om enbättre samordning mellan de statliga kommunikationsverken förs framåt.Riksdagen bör därför begära att regeringen budgetproposition lämnaren redovisning av frågan om en förbättrad samordning mellan de statligatrafikverken. En särskild utredningsman anses böra tillsättas för alt lämnakonkreta förslag rörande samarbetet mellan SJ och posten. Särskilt bör belysasen rationell hantering av styckegodset. Slutligen förutsätts att regeringen inästa budgetproposition återkommer med en redovisning av vilken rollprispolitiken skall spela när det gäller att sanera SJ:s ekonomi. I partimotion 1980/81:105 (vpk)understryks att genom en kraftig satsning på utveckling av järnvägens resurservägnätet kan avlastas stora kostnader och järnvägens bokföringsmässigaunderskott elimineras. Detta kräver en relativt kraftig satsning i början menleder efterhand till en förstärkning av kollektivtrafikens resurser och en frånsamhällets synpunkt viktig besparing, vilken svårligen kan kvantifieras.Uppskattningsvis kan det enligt motionärerna, som yrkar avslag påpropositionen i denna del, röra sig om i besparingarinom en rad samhällssektorer såväl direkt som indirekt. Som föredraganden inledningsviserinrar om är det av fastlagda målet för den statligatrafikpolitiken att ge landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Riksdagensbeslut innebar sålunda, såsom också i motion 1980/ 81:86 (s) framhållits, enklar markering av ett mer samhällsekonomiskt synsätt än fidigare på detrafikpolitiska frågorna. Detta innebär bl. a. alt trafikpolitiken skall bidratill att uppfylla mål inom andra samhällssektorer, såsom närings-,sysselsättnings- och regionalpolitik. Som utgångspunkt för sina förslag erinrar föredraganden ipropositionen om den nya järnvägspolitikens innehåll enligt beslut. Debedömningar och uttalanden som i samband härmed gjordes av skall enligtutskottets uppfattning även fortsättningsvis läggas till grund förstatsmakternas överväganden i dessa frågor samt i kommande budgetförslag m. m. Utskottetdelar föredragandens uppfattning att den negativa resultatut- TU1980/81:6 16 vecklingen vid SJ är mycket oroande och att SJfortsättningsvis inte bör drivas med underskott. Den samlade strukturplan somnu lagts och som syftar till att skapa bättre förutsättningar för SJ att uppnåsitt ekonomiska mål bör bl. a. därför godtas. Med anledning av uttalanden ipropositionen och motionerna finner utskottet anledning understryka attlönsamma investeringar förekommer i verksamheten på såväl affärsbanenätet somdet ersättningsberättigade nätet. I motsats till vad som anförts i motion 1980/81:86 (s) finner utskottet densamma stå i god överensstämmelse med dettrafikpolitiska beslutet och avvisar därför yrkandena om avslag på förslagetom strukturplan för SJ och godkännande av motionärernas uttalanden i ämnet. Utskottet tillstyrker vidare den av föredragandenföreslagna ökningen av investeringsverksamheten . I anslutning härtill vill utskottet understryka föredragandensuttalande att som planeringsram för SJ:s investeringar skall beräknas en ireala termer genomsnittlig årlig ökning av den totala investeringsvolymen om5% . Vad i övrigt anförts beträffande långsiktig investeringsplan samttaxepolitik och prissättning ger inte utskottet anledning till erinran ellersärskilt uttalande. a. beträffande den långsiktiga investeringsutvecklingenoch behovet av säkerhetsinvesteringar aviseras förslag till budgetproposition. Det i motion 1980/81:86 (s) framlagda förslaget om enmedelsanvisning på tilläggsbudget om 100 milj. kr. för SJ:s investeringar underinnevarande budgetår finner sig utskottet med hänsyn främst till detstatsfinansiella läget inte kunna godta. Utskottet avstyrker därför motionen idenna del liksom yrkandet om en särskild framställning till regeringen ominriktningen av SJ:s investeringsverksamhet. I motion 1980/81:68 (s) hemställsatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av investeringar i rullande materiel och banor i Kopparbergslän, m. m. Utskottet behandlade ingående (/80:10) enrad regionala järnvägsfrågor, berörande bl. Underhänvisning till vad utskottet därvid anförde finner utskottet motionen inteböra föranleda någon åtgärd. Detsamma gäller även med avseende på dei motionen upptagna säkerhetsfrågorna, varom förslag som förut nämnts aviseratstill kommande vår. Vad i partimotion 1980/81:105 (vpk)anförts om en kraftig satsning på utveckling av järnvägens resurser och därmedeliminering av de bokföringsmässiga förlusterna samt besparingar avmiljardformat kan utskottet inte ansluta sig till och avstyrker därför motioneni denna del. Med anledning av yrkandet i motion1980/81:86 (s) om bättre samordning mellan de statliga kommunikationsverkenvill utskottet erinra om att utskottet så sent som ingående behandladefrågan härom. TU1980/81:6 17 hänvisning till vad utskottet därvid anförde (TU1979/80:18) anser utskottet yrkandet nu böra lämnas utan åtgärd. Detsammagäller förslaget om tillsättande av en särskild utredningsman för frågan om enbättre samordning mellan SJ och postverket. 1. beträffandestrukturplan för SJ m.m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1980/81:86(s) yrkandena 4, 5 och 6 samt 1980/81:105 (vpk), i denna del, delsgodkänner att en strukturplan för förbättring av statens järnvägars ekonomi medden av föredragande departementschefen förordade inriktningen genomförs, delsgodkänner den av föredragande departementschefen förordade inriktningen avSJ:s investeringsverksamhet, 2. beträffande medelsanvisning påtilläggsbudget för SJ:s investe ringar attriksdagen avslår motion 1980/81:86 (s) yrkande II, 3. beträffandesamordning mellan de statliga affärsverken, m. m. att lämnar motion1980/81:86 (s) yrkandena 7 och 8 utan åtgärd, 4. beträffandeinvesteringar i rullande materiel och banor i , m.m. attriksdagen lämnar motion 1980/81:68 (s) utan åtgärd. Regeringen har under rubriceradeavsnitt (punkterna 6-8, s. 19-21) bl. a. föreslagit att godkänna enav föredragande departementschefen förordad besparing på anslaget E 2. Isbrytningför / 81. Föredragande departementschefen har vidare anmält visstuppdrag till samt förslag till avveckling av bidrag tillsjöfolkets fria resor. I motion 1980/81:86 av BertilZachrisson m.fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 9), att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om attbibehålla statsbidragen för sjöfolkels fria hemresor. TU1980/81:6 18 I motion 1980/81:105 av . (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, att med avslag påproposition 1980/81: 20 bilaga 5 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande sjöfarten. Av propositionen framgår attkostnaderna för isbrytningen har ökat kraftigt . Föregåendebudgetår uppgick kostnaden till nästan 140 milj. kr., vilket kan jämföras medca 30 milj. kr. För /82 begär ca160 milj. kr. Vid anslagsberäkningen för innevarande budgetårförutsattes alt isbrytaren i likhet hålls i beredskap,men inte används i isbrytarverksamheten under en normalvinter. Avbesparingsskäl och med hänsyn till att det under normalförhållanden finns ensådan isbrytarkapaci-tet att vintersjöfartens och näringslivets krav utanstörre svårighet kan tillgodoses föreslås att yttedigare en av de äldreisbrytarna tas ut ur isbrytarverksamheten den kommande vintersäsongen.Besparingen på drift- och underhållssidan beräknas till ca 5 milj. kr. I partimotion 1980/81:105 (vpk)yrkas avslag på förslaget under hänvisning till att det är angeläget att fullgaranti skapas för Norrlandshamnarnas öppethållande även under svåraisförhållanden. Av propositionen framgår att denytterligare isbrytare som föreslås tas ut ur isbrytarverksamheten denkommande vintersäsongen avses kunna användas i reserv om någon av de övrigaisbrytarna skadas eller om isförhållandena blir mycket svåra. Under hänvisning härtill och på de av föredraganden iövrigt anförda grunderna tillstyrks propositionens förslag och avstyrksmotionen i denna del. Det förhållandet att de äldreisbrytarna snart har tjänat ut - isbrytarna och är från år 1953resp. 1957 och -föranleder enligt propositionen övervägandenom isbrytarkapacitetens och isbrytarverksamhetens långsiktiga utformning. Med ledning av bl. a. resultaten från den vintersjöfartsforskningsjöfartsverket bedriver i samverkan med andra myndigheter anses verket böraundersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra samspelet mellan åena sidan näringsliv, hamnar och sjötransportörer och å andra sidan denstatliga isbrytarverksamheten. Möjligheterna till skärpta krav i fråga omförhandsanmälan och vid prioritering av isbrytarinsatserna anses därvid börastuderas och i sammanhanget värderas. TU1980/81:6 19 Det förhållandet att statentillhandahåller tillräcklig isbrytarkapacitet även under svåravinterförhållanden, dessutom kostnadsfritt, ger enligt föredragandens meninginte tillräckligt incitament för näringslivet och sjötransportörerna att minskaanspråken på isbrytarkapacitet. bör därför inte minst frånenergisynpunkt - undersöka vilka möjligheter söm finns att skapa ett sådantincitament med sikte på att få till stånd ett effektivare utnyttjande avisbrytarna. Med anledning härav framhålls i partimotion 1980/81: 105(vpk) att idén att eventuellt avgiftsbelägga isbrytartjänster innebär riskereftersom sjötransportörer av ekonomiska skäl kan försämra drift och säkerhet. Utskottet finner det för sin delvälmotiverat att på det sätt föredraganden förordat möjligheterna nu undersöksatt effektivisera isbrytarverksamheten och om möjligt minska anspråken påisbrytarkapaciteten. Med hänvisning härtill och då utskottet inte delarmotionärernas uppfattning om de risker som kan vara förenade härmed tillstyrksförslaget i fråga och avstyrks motionen i denna del. Bidrag till sjöfolkets fria resor Under förevarande avsnitt erinrasom att föredraganden i den sjöfartspolitiska propositionen (prop. 1979/80:166)uttryckte tveksamhet till ett fortsatt stöd åt rederinäringen inriktat mot defria resorna. Kostnaderna för resor av detta slag ansågs i likhet med andrakostnader varom avtal slutits - böra belasta arbetsgivaren och i förhandlingarmed de anställdas organisationer avvägas mot andra önskemål. I stället för stöd till sjöfolkets resor förordades att desjöfartspolifiska åtgärderna inriktades mot en förstärkt statlig satsning påsjöfartsteknisk och sjöfartsekonomisk utveckling, forskning och utbildning.Föredraganden anser alltjämt att bidraget till sjöfolkets fria resor böravvecklas. För att ge rederierna nödvändigt utrymme för anpassning ansesbidraget böra avvecklas . I den socialdemokratiskagruppmotionen 1980/81: 86 hänvisas till ställningstagande i fråganunder och skälen härför. Under hänvisning härtill förklarar sigmotionärerna inte kunna acceptera att bidragen till sjöfolkets hemresor nuavskaffas samt begär att detta skall ges regeringen till känna. I motiveringen för partimotion1980/81:105 (vpk) berörs inte frågan, men motionärernas yrkande innebär avslagpå propositionen. Utskottet anser nu liksom tidigare(/80:26) och i likhet med föredraganden att de sjöfartspolitiskaåtgärderna i första hand bör inriktas mot sådana åtgärder som främjar näringensutveckling och förnyelse saml att bidraget till sjöfolkets fria resor böravvecklas. Utskottet tillstyrker därför föredragandens förslag härom ochavstyrker motionsyrkandena. TU1980/81:6 20 attriksdagen med bifall till propositionens förslag och med avslag på motion1980/81: 105 (vpk), i denna del, godkänner den av föredraganden förordadebesparingen på anslaget E 2. Isbrytning för /81, 2. beträffandeuppdrag till attriksdagen med avslag på motion 1980/81: 105 (vpk) i denna del godtar vadföredragande departementschefen i propositionen anfört, 3. beträffandebidrag till sjöfolkets fria resor attriksdagen med avslag på motionerna 1980/81:86 (s) yrkande 9 och 1980/81:105(vpk), i denna del, godtar vad föredragande departementschefen i propositionenförordat. Regeringen har under rubriceradeavsnitt (punkterna 9-11, s. 21-24) berett tillfälle ta del av vadföredragande departementschefen har anfört i propositionen angåendedirektdebitering av följesedelsbunden post, översyn av reglerna för frankeringsfrihet samt avveckling av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ. I motion 1980/81:86 av BertilZachrisson m.fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandet 10), att riksdagenbeslutar att avveckling av tjänstebrevs-rätt för icke-statliga organ skall skei enlighet med vad i motionen anförts. I mofion 1980/81: 105 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, att med avslag påproposition 1980/81:20 bilaga 5 som sin mening ger regeringen till känna vadi.motionen anförts beträffande postväsendet. Direktdebitering av följesedelshunden post Av propositionen framgår att /80 vid trafiksäker-helsverket prövats att låta myndighetensjälv ersätta postverket för post- TU1980/81:6 21