bet · G401SkU25 · 1980-12-31 00:00:00 — särskilt medgivande av regeringenf Ianspråktagande av allmän invesleringsreserv får inle avsebegagnade inventarier och föremål avsedda för utsmyckning av kontorslokaler. 1fråga om inventarier som den skattskyldige har förvärvat från näringsidkare medvilken han är förbunden i väsentlig ekonomisk intressegemenskap får allmäninvesteringsreserv tas i anspråk endast om inventarierna har tillverkats underbeskattningsåret. I fråga om anskaffning av personbil som avses ivägtrafikkungörelsen (1972:603) får allmän investeringsreserv las i anspråkendast om bilen är avsedd för yrkesmässig trafik eller ulhyrningsrörelse. I fråga om anskaffning av bål som avses i 2 § sjölagen(1891:35 s. 1) får allmän investeringsreserv tas i anspråk endast om bålen äravsedd för yrkesmässigt bedrivet fiske. Medbyggnader, inventarier och Med byggnader, inventarier och markanläggningarförslås vid lill- markanläggningar förstås vid till- lämpning av första slyckel tillgångar lämpning av första slyckel tillgångar som vid inkomsttaxeringen behand- som vid inkomsttaxeringen behand las enligt de bestämmelser som gäl- las enligl de bestämmelser som gäl ler för byggnader, maskiner och ler för byggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk avsed- andra för stadigvarande bruk avsed da inventarier respektive markan- da inventarier respektive läggningar. Som inventarier anses läggningar. Som inventarier anses inte tillgångar som avses i punkt 5 av inte tillgångar som avses i punkt 6 av anvisningarna lill 29 § kommunal- anvisningarna lill 29 § skaltelagen (1928:370). skattelagen (1928:370). Denna lag iräder i kraft fyraveckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit ul från trycketi . Därvid skall dock iakttas följande. De nyabestämmelserna i 8 § första stycket tillämpas första gången i fråga ombeskattningsår för vilket taxering i första instans sker . Den nyabestämmelsen i 8 § sjunde stycket tillämpas första gången i fråga ombeskattningsår för vilket taxering i första instans sker . SkU1980/81:25 107 Lag omändring i lagen (1958:575) om avskrivning å vissa oljelag-ringsanläggningar, m.m. Härigenom föreskrivs att i 7§ 1 och2 mom. lagen (1958:575) om avskrivning å vissa oljelagringsanläggningar, m. 'hänvisningarna till punkt 1 sjätte stycket av anvisningarna till 41 §kommunalskaltelagen (1928:370) skall bylas ut mot hänvisningar till punkt 2sjätte stycket av anvisningarna lill 41 § nämnda lag. Denna lag Iräder i kraft fyraveckor efter den dag. då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycketi , och tillämpas första gången vid 1981 årstaxering. Lagen omtryckt 1977:940. SkU 1980/81:25 108 Lag om upphävande avförordningen (1963:216) om extra avskrivning och särskiltinvesteringsavdrag vid inkomsttaxeringen Härigenom föreskrivs alt förordningen (1963:216) omextra avskrivning och särskilt investeringsavdrag vid inkomsttaxeringen skal!upphöra att gälla vid utgången av . SkU1980/81:25 109 Lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt Härigenom föreskrivs atl 4 § lagen(1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet ellerav rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt har företag, som avses i 1 §, rätt till avdrag för beloppsom i räkenskaperna har avsatts till vinstfond. Avdrag medges inte med högrebelopp än vad företaget - i enlighet med bestämmelserna i 2 § - senast den 15oktober under taxeringsåret har betalat intill vinstkonto. Avdraget får görasvid taxering eller - om förelaget på grund av förlängning avräkenskapsåret inte skall taxeras detta år - vid taxering. under beskattnings- Ett företag kan inte få avdrag för årethaft nettointäkt av såväl jord- avsättning till vinslfond i mer än enbruksfastighet som rörelse eller har förvärvskälla, förelaget bedrivit flerajordbruk, skogsbruk eller rörelser, skall avdraget göras i den förvärvskällavars nettointäkt, sådan den har beräknats vid taxeringen till statlig inkomstskatt,före avdraget och - i förekommande fall - före avdrag för avsättning enligtlagen (1979:609) om allmän investeringsfond är högst. Denna lag träder i kraft fyraveckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycketi . SkU1980/81:25 110 I detta sammanhang behandlas dels de vid /80 väckta motionerna 1979/80:180 av () I motionen yrkas alt hos regeringen anhåller altmotionen överlämnas till utredningen för översyn av beskattningsreglerna förfamiljeföretag. 1979/80:228 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begär enöversyn av nu gällande regler för beskattning av ekonomiska föreningarsmedlemsavgifter till studieförbund, 1979/80:334 av () I motionen yrkas - med hänvisning till motion 1979/80:333- att hos regeringen begär ändringar i skattelagstiftningen så atllokala och regionala investmentbolag kan bildas på sätt i motionen anges. 1979/80:1017 av förste vice talmannen () I motionen yrkas - med hänvisning till motion 1979/80:1016- atl beslutar atl i de i motionen nämnda reglerna om allmäninvesleringsreserv ändras så, alt möjligheterna till avsättning inte beskärsgenom förlustavdraget. 1979/80:1023 yrkandena 11 och 12 avOlof m. fl. (s) I motionen yrkas 11. att beslutar godkänna de riktlinjer förstimulans av förelagens forsknings- och utvecklingskostnader genom avdrag vid beskatt ningen och bidrag vilka föreslås i motionen, 12. atl belular atl lill Särskilda bidragtill företagens forsknings- och utvecklingsarbete för /81 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80:1024 av m. fl. I motionen yrkas - med hänvisning till motion 1023 - atlriksdagen beslutar atl den statliga bolagsskatten fastställs till föraktiebolag m. fl. och för ekonomiska föreningar m. fl. fr. o. m. den 1januari 1981. 1979/80:1075 av i (c) ochKerstin I motionen yrkas att hos regeringen begärändrade anvisningar av RSV om avdrag för representation. 1979/80:1092 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att kostnad föregenföretagares egen hälsovård skall vara avdragsgill i samma omfattning somgäller för anställda. SkU 1980/81:25 111 1979/80:1104 yrkandena 5 och 6 av m. (s) I motionen yrkas bl. 5. beslutar upphäva lagstiftningen om avsättning till allmän investeringsreservfr. o. m. , 6. beslutar hos regeringen hemställa om en utredning belysande möjligheternaalt utvidga rätten alt använda del vanliga invesieringsfondssystemet även lillegenföretagare. 1979/80:1108av m. fl. Imotionen yrkas atl beslutar om en ändring i lagen om avsättning tillinvesteringsfond i enlighet med vad som anförts i motionen. 1979/80:1576av () och () Imotionen hemställs alt hos regeringen begär förslag om skärpta reglerför representationsavdrag i så god lid att de nya bestämmelserna kan träda i kraftsenast . 1979/80:1894av () och () Imotionen hemställs - med hänvisning till motion 1979/80:1893 - atl riksdagensom sin mening uttalar atl kostnader för företagens representationsjakt inlebör vara avdragsgilla vid deklaration. delsde under innevarande väckta motionerna 1980/81:242av m. fl. Imotionen hemställs att hos regeringen begär alt 1980 årsföretagsskaltekommitlé (B1979: 13) genom tilläggsdirektiv får i uppdrag attpröva frågan om etableringskonto för blivande företagare. 1980/81:411av () Imotionen hemställs atl beslutar alt hos regeringen begära allmotionen överlämnas till utredningen om de små och medelstora företagens finansiellasituation för beaktande. 1980/81:506av () och () Imotionen hemställs att beslutar anhålla hos regeringen atl frågan omsärskilt odlingskonto för grönsaksodlare med del snaraste utreds. 1980/81:667av m. fl. (m och c) Imotionen hemställs att hos regeringen anhåller om ett påskyndande av1980 års företagskaltekommiltés arbete så atl ell förslag om lättnader avfamiljeföretagens beskattning i enlighet med vad i motionen anförts kan föreläggasriksdagen . SkU1980/81:25 112 1980/81:669 av () I motionen hemställs att hos regeringen begärförslag till lag om ändring i lagen om investeringsfonder i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1980/81:672 av () I motionen hemställs att beslutar som sin meningge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande beskattningenav det i företagen arbetande kapitalet. 1980/81:676 av m. fl. I motionen hemställs atl hos regeringenhemsläller om skyndsamt förslag till förbättrade avskrivningsregler förskogsvägar i enlighet med vad som anförts i motionen. 1980/81:1144 av () och () I motionen hemställs alt beslutar förändrareglerna för invesleringsavdrag så atl släpfordon erhåller avdrag. 1980/81:1147 av () I motionen hemställs att beslutar om ändring ipunkt 4 av anvisningarna till 22 § kommunalskaltelagen i enlighet med vad somanförts i motionen. 1980/81:1160 av m. fl. (c, m och fp) I motionen hemställs att beslutar ersätta orden"byggnads- eller anläggningsrörelse" i del i proposition 1980/81:68framlagda förslaget till anvisningar till 41 § KL med orden "byggnads-,anläggnings- eller byggnads-hantverksrörelse". 1980/81:1171 av förste vice talmannen () I motionen hemställs att beslutar att den iproposition 1980/81:68 föreslagna bestämmelsen i punkl 5 e) av anvisningarnalill 20 § kommunalskaltelagen även skall gälla vid beräkning av inkomst avannan fastighet. 1980/81:1177 av () I motionen hemställs att 1. beslutar att löpande räkningsarbeten i byggnads-och anläggningsrörelse skall intäktsredovisas när arbetet är färdigställt och inle - som föreslås i proposition 1980/81:68 - i takt med faktureringen. 2. beslutar att de i samma proposition föreslagnabestämmelserna om anskaffningsvärden för lager av fastigheter inte skall gälla för sådana lagerfastigheter vilka innehas vid lagens ikraftträdande. 1980/81:1536 av () och () I motionen hemställs att hos regeringenhemställer om en skyndsam prövning av lämpligheten av förlängd insättning påtill fastigheten SkU1980/81:25 113 knutet skogskonto till i de fall skogen harangripits eller hotats av skadeinsekter. 1980/81:1539 av () I motionen hemställs att beslutar som sin meningge regeringen till känna vad som anges i motionen beträffande tidsbegränsadeinvesteringsavdrag för särskilt angivna investeringar motsvarande helaintäkten av skogsbruk. 1980/81:1.548 av m. fl. I motionen hemställs att hos regeringen begär enöversyn av skattelagstiftningen i syfte att få mer enhetliga regler enligt vadsom anförs i motionen. Till utskottet har inkommit enskrivelse från . Vidare har Målarmästarnas riksförening.Elektriska installatörsorganisationen. ochGlasmästeriförbundet inkommit med en gemensam skrivelse. Skrivelser har ocksåingivits av , . Företagsskatteberedningen lade inovember 1977 fram sitt slutbetänkande (SOU 1977:86 och 87) . Betänkandet innehöll förslag till betydande ändringar av företagsbeskattningeninom den nuvarande nettovinstbeskattningens ram. På grundval av företagsskalteberedningens betänkande och ihuvudsaklig överensstämmelse med förslag i proposition 1979/80:210 antogriksdagen nya regler avseende två huvudområden avförelagsskatte-beredningens betänkande, nämligen förelagens möjligheter atlutjämna inkomster mellan olika beskattningsår och atl bygga upp obeskattadereserver samt dubbel- och kedjebeskattningen inom bolagssektorn och delar avkoncernbeskattningen. Den nu aktuella propositionen tar i de delar som ännu intebehandlats av upp flertalet av de förslag från beredningen som ännuinte föranlett lagstiftning. I korthet innebär förslagen bl. a. följande. avdrag för utgifter för anskaffande avinventarier får enligl gällande regler bara ske i fråga om inventarier med kortlivslängd. Enligl propositionen skall avdrag få ske också förinventarier av mindre värde. 8 1980/81. SkU 1980/81:25 114 Den planenliga avskrivningen avinventarier avskaffas, medan den räkenskapsenliga avskrivningen behållsoförändrad. I fråga om sistnämnda avskrivningsmetod måste således skattemässigarestvärden och avskrivningar överensstämma med motsvarande belopp iräkenskaperna, vilket innebär att räkenskapsenlig avskrivning även i framtidenär reserverad för företag som upprättar årsbokslut. Vid sidan av denräkenskapsenliga avskrivningen skall finnas endast en avskrivningsmetod,nämligen restvärdeavskrivning. I fråga om denna metod slopas hell anknytningentill räkenskaperna, och den skall få tillämpas även i inkomstslaget rörelse.Reglerna om reslvärdeavskrivning har kompletterats med en bestämmelse avinnehåll att avskrivning ned till verkligt värde alltid skall berättiga tillavdrag. Vidare skall företag som tillämpar restvärdeavskrivning få görasärskilt avdrag för överpris. Propositionen innehåller också en i huvudsak teknisköversyn av reglerna om avskrivning av byggnader och markanläggningar. Enligt gällande regler anses förlust som förorsakas avbrand eller annan olyckshändelse hänförlig till kapitalförlust. Detta innebäralt man vid beräkning av värdeminskningsavdrag för byggnad som drabbats avsådan skada skall minska avskrivningsunderlaget med så stor del av byggnadensvärde som förstörts av skadan och att utgifter för avhjälpande av skadan interäknas som driftkostnad. Å andra sidan är försäkringsersättning som utgår pågrund av kapitalförlust inte skattepliktig. Förslaget i propositionen innebär att skada ellerförstöring genom brand eller annan olyckshändelse - såvitt gäller underlagetför beräkning av värdeminskningsavdrag- inte skall anses som kapitalförlust,och detta gäller oberoende av om den skattskyldige erhållitförsäkringsersättning på grund av skadan eller ej. Avskrivningsunderlaget skallsåledes inte sättas ned på grund av den värdeminskning som inträffat genomskadan. Har fastigheten totalförstörts, får utrangeringsavdrag i stället göras.Försäkringsersättning som utgått till följd av skadan blir i principskattepliktig. De nya bestämmelserna, som skall gälla i fråga om byggnaderavsedda alt användas i rörelse, driftbyggnader på jordbruksfastighet ochbyggnader på konventionellt taxerad annan fastighet, innebär inte någon ändradgränsdragning mellan avdragsgilla reparationskostnader och inte avdragsgillautgifter för ombyggnadsarbeten. Utgifter för arbeten som har karaktär avombyggnadsarbeten får således inte heller i fortsättningen dras av direkt utanskall tillföras avskrivningsunderlaget, medan utgifter för att avhjälpa mindreskador blir avdragsgilla om arbetena i tekniskt hänseende utgörreparationsarbeten. Av systematiska och praktiska skäl har de nya bestämmelsernaansetts böra gälla också i fråga om markanläggningar. Begreppet kapitalförlust begränsas också när det gällerutgifter för projektering. Sådana utgifter skall-i motsats till vad som f. n.kan vara fallet - inte räknas som kapitalförlust. Har utgifter lagts ned på attundersöka alternativa lösningar skall kostnader som direkt kan hänföras tilldet valda alternativet liksom f. n. inräknas i avskrivningsunderlaget föranläggningen, medan utgifter för förkastade alternativ blir omedelbartavdragsgilla. SkU1980/81:25 115 skall förlust - genom brottslig handling - av varulageroch inventarier i rörelse och jordbruk - i motsats till vad som f. n. gäller -alltid vara avdragsgill. Belopp som erhållits i försäkringsersättning e. d. förskadade eller förstörda fastigheter skall enligl förslaget få avsättas lill ens. Det avsalta beloppet, som är avdragsgillt, får användasför reparation, för avskrivning av ny-, till- eller ombyggnad av fastigheteneller för förvärv av en ny fastighet. I propositionen föreslås uttryckliga regler för hurpågående arbeten skall behandlas i skattehänseende. Utförs ell pågående arbetepå löpande räkning - varmed avses att ersättningen för arbetet uteslutandeeller så gott som uteslutande fastställs på grundval av ett på förhand bestämtarvode per tidsenhet, den faktiska tidsålgången och uppdragstagarens faktiskautgifter för arbetet - skall intäktsredovisningen ske i takt med faktureringen.Värdet av arbetet vid räkenskapsårets utgång behöver då inte redovisas somtillgång i bokslutet. Utförs arbetet lill fast pris skall däremot värdet avdirekta kostnader i princip aktiveras i bokslutet och mottagna ersättningarskuldfö-ras. Propositionen innehåller också förslag om uttryckligaregler när fastigheter samt aktier och andelar i faslighetsförvaltande företagskall anses utgöra omsättningstillgångar i rörelse. Principen är här atl fastighet blir omsättningstillgång omden genom köp, byte eller därmed jämförligt fång förvärvas av en byggmästare ellerannan som driver byggnadsrörelse. I fråga om aktier och andelar ifaslighetsförvaltande företag gäller att de- i enlighet med nuvarandepraxis-skall behandlas på samma sätt som direktägda fastigheter, dvs. de skallanses som omsättningstillgångar i de fall fastigheterna skulle haft denkaraktären om de innehafts direkt av den skattskyldige. Fastighet, som anskaffats för stadigvarande användning ijordbruk, skogsbruk eller rörelse eller som bostad åt den skattskyldige ellerdennes make eller som uppenbarligen saknar anknytning till den skatlskyldigesbyggnadsrörelse, skall inle ulgöra omsättningstillgång. En omsätlningsfastighel som förvärvas av skattskyldiggenom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död skall iprincip anses ulgöra omsättningstillgång även hos den nya ägaren, och detsammagäller i fråga om aktier och andelar i faslighetsförvaltande företag. Uttryckliga regler föreslås även för skattskyldiga sombedriver handel med fastigheter. Förslaget överensstämmer i allt väsentligt medreglerna för byggnadsrörelse. Smärre justeringar föreslås också i fråga om denskattemässiga behandlingen av tomirörelse och handel med värdepapper. I propositionen föreslås slutligen vissa ändringar avteknisk natur gällande möjligheterna atl rätta fel i balansposter genom bl. Propositionen bygger som tidigare nämnts påföretagsskatteberedningens slutbetänkande, och de förslag som läggs iproposition överensstämmer i SkU1980/81:25 116 betydande delar med beredningens. Förslagen har iallmänhet bemötts positivt vid remissbehandlingen. Den kritik som framförts harföranlett vissa ändringar i och kompletteringar av beredningens förslag. Utskottet finner förslagen i propositionen vara i alltväsentligt väl underbyggda. Genom atl vissa frågor inom företagsbeskattningensom inte varit föremål för lagstiftning nu blir uttryckligt regleradei lag kommer, såvitt utskottet kan bedöma, den osäkerhet om det rådanderättslägel som en stundom svårtolkad praxis gett upphov till att upphöra.Utskottet tänker härvid främst på den från skaltesynpunkt så betydelsefullafrågan om gränsdragningen mellan begreppen omsättningstillgång ochanläggningstillgång i byggnadsrörelse och i verksamhet avseende handel medfastigheter. Även den i propositionen föreslagna avgränsningen av begreppetkapitalförlust är enligt utskottets mening välgrundad liksom förslaget om attinföra uttryckliga föreskrifter om hur pågående arbeten skall behandlas iskattehänseende. Utskottet tillstyrker i princip förslagen i propositionenmen föreslår av skäl som redovisas i del följande ett par marginella ändringaravseende bl. a. frågan om projekteringskostnader. I fem motioner väckta underden allmänna motionstiden har framställts yrkanden med direkt anknytningtill förslagen i propositionen. Utskottet kommer i det följande företrädesvisatt uppehålla sig vid de delar av propositionen som tas upp i dessa motioneroch i vissa lill utskottet ingivna skrivelser. Utskottet behandlar också ettantal motioner avseende företagsbeskattningen, väckta under allmänna motionstideni år och vid förra , vilka utskottet ansett lämpligen böra behandlas iförevarande sammanhang. Enligt gällande regler får utgifterför anskaffning av inventarier med en ekonomisk livslängd om högst drasav . I propositionen föreslås all avdrag skall fågöras även för inventarier av mindre värde. Som exempel på sådana inventariernämns i propositionen handverklyg och enklare kontorsutrustning. Någon värdegränshar inte angetts i förslaget till lagtext. Departementschefen framhåller attdet bör ankomma på att vid behov meddela anvisningar tillledning för tillämpningen. Som riktmärke anges atl direktavdrag inte bör medgesom anskaffningsvärdet för tillgången i fråga överstiger . framhåller i en lill utskottet ingivenskrivelse alt den i en nyligen publicerad anvisning beträffande redovisning avförnödenheter uttalat alt vid bedömning av om en tillgång är av ringa värdeeller ej hänsyn bör tas både till del absoluta beloppet - såväl per enhet somtotalt - och företagets storlek. Nämnden finner med hänsyn till denna anvisningoch tillämpad allmän redovisningspraxis en beloppsmässig begränsning i SkU1980/81:25 117 avdragsrätten olycklig och föreslår att motiven tillskattereglerna utformas på ett mer nyanserat sätt. Enligt nämndens mening bordeden flexibilitet i bedömningen som nämndens anvisning medger och som väsentligtunderlättar förelagens arbete kunna accepteras även i skattehänseende,speciellt mot bakgrund av innehållet i punkt 1 av anvisningarna till 41 § KL,enligt vilken beräkningen av inkomst för skattskyldig som haft ordnad bokföringskall ske på grundval av bokföringen. Liknande synpunkter har åberopats av i dess skrivelse till utskottet. 1 likhet med chefen för budgeldepartementet anserskatteutskottet att anskaffningsvärdet för inventarier av mindre värde bör fådras av direkt. Som påpekats av bokföringsnämnden och kan detemellertid inte anses motiverat att generellt bestämma en fix övre gräns förvad som skall anses vara "mindre värde", eftersom detta begrepp måsteanses ha en annan valör i större företag än i mindre. Vad som skall anses som"mindre värde" kan också påverkas av arten av och ändamålet med eninvestering. Utskottet förutsätter alt RSV i de anvisningar som verketenligt uttalande i propositionen skall utfärda till ledning för tillämpningenkommer att beakta synpunkter av nu angiven art. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. För markanläggningar medges avdragför värdeminskning på ett belopp motsvarande avanskaffningsvärdet. För läckdiken på jordbruksfastighet medges dock avdrag med10 % beräknat på ett oreducerat anskaffningsvärde. m. fl. (c) framhåller i motion1980/81:676 att ett väl utbyggt skogsbilvägnät är en av de viktigasteförutsättningarna för ett uthålligt och ekonomiskt skogsbruk såväl när detgäller avverkning som reproduktionsåtgärder. Nuvarande avskrivningsreglerstimulerar enligt motionärernas uppfattning knappast intresset förskogsvägsbyggande. De begär därför skyndsamt förslag om atlanläggningskostnaden för skogsbilvägar skall få avskrivas i sin helhet ochunder av . () tar i motion 1980/81:1147 upp frågan omvattenbrunnar. Genom atl hänföra brunnarna till markinventarier skulle enligtmotionärens mening många stimuleras till att lösa vattenfrågan på ett bättresätt än . En vattenbrunns varaktighet är - framhåller motionären - ofta kort,beroende på dålig vattentillgång eller på att brunnen till följd av försurningkan bli obrukbar. Som motiv för att i fråga om markanläggningar endast medge75-procentig avskrivning angavs förarbeten till nu gällandebestämmelser (prop. 1969:100) att vissa markanläggningar kunde sägas ha ettbestående värde. Med hänsyn till att i begreppet markanläggningar ingår i stortsett alla SkU1980/81:25 118 markarbelen och anläggningar som inte får avskrivas sombyggnad eller inventarier måste den avvägning som gjordes 1969 enligtutskottets mening fortfarande anses vara i stort sett rimlig. som förflutit sedan 1969 års regler antogstorde emellertid den tekniska utvecklingen och strukturrationaliseringen inom näringslivetha bidragit till att i varje fall vissa typer av markanläggningar fått en merbegränsad ekonomisk varaktighet . Särskilt i fråga om valtenbrun-narkan med hänsyn bl. a. till föroreningsrisken också ifrågasättas om inleutrangeringsavdrag kan vara motiverat om och när anläggningen blir obrukbar.