bet · G401JoU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna rörande de beslutade stödformernaåterfinns i förordningen (1979: 792) om statligt stöd till skogsbruket, medande närmare föreskrifterna beträffande det införda stödet återfinns iförordningen (1979:793) om ändring i kungörelsen (1974:472) om statsbidragtill skogsvård i norra . Enligt den förstnämnda förordningen lämnasstödet till skogsvärd dels som ett allmänt stöd i hela landet, dels som ett regionaltstöd inom ett skogligt stödområde. Sistnämnda område indelas i en inre och enyttre zon. Såvitt avser omfattar det regionala stödet endastTorsby kommun, som ingår i det skogliga stödområdets yttre zon. Nyssnämnda delav ingår enligt förordningen (1979:793) också i det område somomfattas av det särskilda stödet till intensifierade skogsvärdsinsatser enligt1974 års program. Yrkandet i motion 1471 synes innebära dels att helaVärmlands län under budgetåren 1981/82-1983/84 borde omfattas avstödomrädesbe-stämmelserna, dels att det särskilda programmet för intensifieradskogs- JoU1980/81:25 20 vård i norra borde, såvitt avser ,utsträckas att gälla även efter . Utskottet får med anledninghärav erinra om att nyssnämnda program ursprungligen planerades för entioårsperiod som skulle upphöra . Någon ändring härutinnanifrågasattes inte när är 1979 antog nu gällande skogspolitiskariktlinjer. Tillräcklig grund för ett beslut redan nu av omförlängning av tiden för ifrågavarande stödverksamhet helt eller delvis anserutskottet inte föreligga. Vad i övrigt gäller den är 1979 beslutade nyastödomrädesin-delningen vill utskottet framhålla att det bakom beslutet lägnoggranna bedömningar av skogsutredningen rörande förutsättningarna förskogsproduktion i olika områden av landet. Utskottet är med hänsyn till det nuanförda inte berett tillstyrka motion 1471. Det kan erinras om att riksdagenförra året lämnade ett liknande motionsyrkande utan bifall (JoU 1979/ 80:29, p.19). Enligt motion 1746 bör av regeringen begäraförslag om ett skogsvårdsprogram som syftar till att skogsvårdslagensmålsättning rörande en varaktig och hög virkesavkastning kan uppfyllas.Riksdagen bör också begära förslag om sådan ändring i skogsvårdslagen att ettlönsamhetskriterium återinförs i denna lag. Det åsyftade skogsvårdsprogrammetbör enligt motionen sammanfattningsvis innefatta åtgärder för förbättrademöjligheter att anlägga ny skog. ökad skogsdikning samtökad skogsgödsling. I motionen anförs att en bättre balans än vad som f. n.råder måste skapas mellan ä ena sidan målsättningen för värt lands skogsbrukoch ä andra sidan medlen att nå detta mål. Utskottet vill erinra om att den nya skogsvårdslagenendast varit i kraft i något mer än ett är. Det synes därför vara för tidigtatt nu dra några särskilda slutsatser om effektiviteten när det gäller tillämpningenav de nya och skärpta krav pä skogsvårdsätgärder. som där införts. Vad gällerfrågan om införandet av ett lönsamhetskriterium i skogsvårdslagen villutskottet erinra om att detta spörsmål ingående diskuterades i samband med 1979års skogspolitiska beslut (JoU 1978/79:30. s. 2021) och då avvisades avriksdagen. Någon ny omständighet som skulle tala för en ändrad ståndpunkt ifrågan från sida har inte redovisats. Med hänsyn till vad nu anförts och med hänvisning jämvältill pågående överväganden inom virkesförsörjningsutredningen och utredningenom användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket vill utskottetföreslå att lämnar motion 1746 utan ytterligare åtgärd. Enligt motion 1771 bör hos regeringen hemställaom snabba åtgärder i syfte att använda offertmetoden för att möjliggöra ökadeuttag av skog kring den s. k. skogsodlingsgränsen. Vidare yrkas pä åtgärder föratt öka möjligheterna till skogsplantering för mindre jordbruk i Norrlandsinland. Utskottet får erinra om att beslöt attlokaliseringsstöd skulle kunna lämnas enligt offertprincipen (prop. 1976/77:100 bil. 17 s. 88, JoU1980/81:25 21 AU 1976/77: 23, rskr 1976/77: 296). Det innebär att detföretagsekonomiska intresset kan förenas med det samhällsekonomiska genom attstaten på offert från ett företag betalar särskild ersättning till företagetför att det vidtar åtgärder i regionalpolitiskt syfte som staten önskar attföretaget skall göra. Beslutet innebär att metoden fick användas bl. a. isamband med ansträngningarna att förbättra sysselsättningsmöjligheterna iNorrbotten. Den s.k. skogsodlingsgränsen berördes i förenämndaproposition 1978/ 79: 110 om riktlinjer för skogspolitiken m. m. Som där redovisades(s. 34) finns denna gräns endast pä den mark i norra som förvaltas avdomänverket. Den drogs upp . har bedömt attdet ovanför denna gräns t. v. är så biologiskt och ekonomiskt tvivelaktigt attbedriva skogsbruk att någon sådan verksamhet inte skall förekomma.Undersökningar pågår för att finna lösningar på dessa problem. Resultaten kaninte väntas . Med stöd av skogsvårdslagen har för övrig marki norra dragits upp den s. k. gränsen för svårförnyad skog. Avverkningovanför denna gräns fär ske först efter tillstånd av skogsvårdsstyrelsen.Sådant tillstånd brukar ges om inga återväxtproblem väntas uppstå eller om enförsiktig avverkning kan göras, s. k. fjällskogsblädning. Den avgjort störstamarkägaren i dessa områden är staten. Men det finns ocksä enskilda mindreskogsägare som har hela sitt skogsinnehav där och är beroende av detta för sinförsörjning. Visst skogsbruk inom området är ocksä av betydelse försysselsättningen lokalt. Att helt hindra avverkning förefaller därför interimligt. Genom det nämnda kravet på tillstånd kan allvarliga missgreppundvikas . Genom att också underrättas om planeradeavverkningar föreligger ytterligare möjligheter att ingripa i de fall därnaturvärdsintresset är särskilt starkt. Utskottet har tidigare dels i anslutning till behandlingenav proposition 1978/79; 127 om åtgärder för att främja sysselsättningen iNorrbotten, dels i samband med beslut om riktlinjer för skogspolitikenhaft tillfälle att diskutera motionsyrkanden av liknande karaktär som det nuföreliggande. Utskottet har därvid anfört att i den män områden finns därutifrån redovisade synpunkter acceptabla skäl kan anföras för vidtagandeav skogsbruksåtgärder av antytt slag - utskottet givetvis inte haft något emotatt möjligheterna härtill prövas. I sammanhanget har emellertid erinrats om attdet enligt gällande riktlinjer för det s. k. offertsystemet ankommer påregeringen att i varje särskilt fall besluta i sådana frågor. Motionerna iämnet har med hänsyn härtill inte ansetts böra påkalla någon särskildriksdagens åtgärd. Vad härefter angår förslaget i motion 1771 om möjlighetertill viss skogskomplettering för mindre jordbruk vill utskottet erinra om attriksdagen vid behandlingen av årets budgetproposition godkänt ett förslagav regeringen att öka den röriiga kredit av 200 milj. kr. som lantbruksstyrelsendisponerar i för större förvärv av mark frän JoU1980/81:25 22 domänverket och skogsbolag med 50 milj. kr. Den marklantbruksorganisationen här förvärvar bör givetvis kunna utnyttjas för bl. a.i motion 1771 angivet ändamål. I sammanhanget vill utskottet även erinra om attriksdagen (JoU 1979/80:47 och 49) uttalade sig för att en meraövergripande och parlamentariskt förankrad översyn av stödet till jordbruket inorra borde företas. Arbetet med utformande av direktiv för dennautredning har slutförts. Det kan enligt vad utskottet erfarit förutsättasatt i utredningens uppdrag kommer att innefattas även en prövning i vilkenutsträckning tillskott av skog kan lämnas i norra genom aktiva åtgärderfrån statens sida. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet motion 1771inte påfordra någon ytteriigare åtgärd frän sida. Kombinationen jord- och skogsbruk behandlas ocksä i motion1773. vari hemställs att en utredning tillsätts med uppgift att utreda underlagoch riktlinjer för behövlig skogsareal för att säkerställa ett rationelltskogsbruk. Enligt vad utskottet inhämtat har en liknandeframställning av och lantbruksnämnden i inovember 1979 prövats av regeringen utan att föranleda någon åtgärd. Sävällantbruksstyrelsen som hade avstyrkt förslaget. a.hänvisades till den stora variationen i förutsättningarna säväl mellan som inomolika delar av landet. Inte heller utskottet finner, bl. a. med hänsyn tillkommande utredning om stöd till jordbruket i norra , tillräckliga skälatt påfordra någon utredning av det slag som föreslås i motion 1773, Denavstyrks därför. 1 detta betänkande behandlade propositioner och motionerföranleder, i den mån de inte särskilt berörts i det föregående, inte någonerinran eller något särskilt uttalande frän utskottets sida. 1. att antar förslagen till a. lagom statens övertagande av skogsvärdsstyrelsernas egen dom, b. lagom upphävande av lagen (1960:267) om skogsvårdssty relser, c. lagom upphävande av lagen (1930:202) om begränsning av rätten att avverka skog å intecknad fastighet, d. lagom ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning, e. lagom ändring i lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m. m.. 2. att riksdagengodkänner de riktlinjer för skogsvårdsstyrelsernas arbetsuppgifter ochorganisation som regeringen förordat, 3. att riksdagenbemyndigar regeringen att vidta de övergångsåt- JoU1980/81:25 23 gärder och åtgärder i övrigt som behövs för attomorganisationen skall kunna genomföras, 4. beträffande administration avskogsbrukets frö- och plantför sörjning attriksdagen lämnar motion 1980/81:2050 utan åtgärd. 5. att riksdagentill för /82 anvisar ett förslagsanslag av . 6. att riksdagenmedger att får disponera en röriig kredit av . 7. att riksdagentill Skogsvårdsstyrelserna för /82 anvisar ett förslagsanslag av1 , 8. beträffandeökade insatser för att stimulera avverkningar rn. attriksdagen avslår motion 1980/81:2021 yrkande 5, 9. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:2021 yrkande 6 och motion 1980/81:2046 till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter för /82 anvisar eU förslagsanslag av , 10. beträffande bidrag tillskogsvårdsstyrelserna att avslår motion 1980/81:321. 11. att tillSkogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet för /82 anvisarett förslagsanslag av . 12. att godkänner vad i proposition1980/81: 136 förordats om statsbidrag till anläggning av skogsfröplantager, 13. att tillSkogsvårdsstyrelserna: Investeringar för /82 anvisar ettreservationsanslag av , 14. att till Skogsvårdsstyrelserna:Avlyftning av lån för /82 anvisar ett förslagsanslag av 33000000kr., 15. beträffande utvärdering av stödettill skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd attriksdagen avslår motion 1980/81:2021 yrkande 9. 16. beträffandeobligatoriska skogsbruksplaner att avslår a. motion1980/81:852. b. motion1980/81:2021 yrkandena I och 2, 17. att med avslag pä motion1980/81:2021 yrkande 7, såvitt nu är i fråga, godkänner vad i proposition1980/81:136 förordats om bidrag till återväxtåtgärder i inland ochför tillvaratagande av klenvirke, 18. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:2021 yrkande 7. såvitt nuär i fråga, medger att under /82 statsbidrag beviljas medsammanlagt högst . till skogsvård m.m.. 19. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på JoU1980/81:25 24 motion 1980/81:2021 yrkande 7. såvitt nu är i fräga. t\\Bidrag till skogsvård m. m. för /82 anvisar ett förslagsanslagav . 20. beträffande ändring av 6 § skogsvårdslagen auriksdagen avslår motion 1980/81; 2021 yrkande 3, 21. beträffande beredskapslagstiftningpå skogsområdet att avslår motion 1980/81: 2021 yrkande 4, 22. beträffande utredning om vissastyrmedel i skogspolitiken att avslår motion 1980/81:2021 yrkande 10, 23. beträffande långsiktiga virkesavtal attriksdagen avslår motion 1980/81:2021 yrkande 11, 24. beträffandeintensifierade insatser för att förbättra ägostruk turen inom skogsbruket attriksdagen avslår motion 1980/81:2021 yrkande 12, 25. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:2021 yrkande 8, såvitt nuär i fråga, medger att under /82 statsbidrag beviljas medsammanlagt högst . till byggande av skogsvägar, 26. att medger att /82 statlig garanti lämnas för lån till byggande av skogsvägarmed sammanlagt högst , 27. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:2021 yrkande 8, såvitt nuär i fräga. till Stöd till byggande av skogsvägar för /82 anvisarett förslagsanslag av , 28. beträffande skogsbilvägnätet iJönköpings län attriksdagen lämnar motion 1980/81: 1752 utan vidare åtgärd, 29. att till Främjande avskogsvård m.m. för /82 anvisar ett reservationsanslag av I000000 kr.. 30. beträffande användningen av DDT iskogsbruket att avslår motion 1980/81: 1376. 31. beträffande särskildaskogsvår-dsinsatser i att avslår motion 1980/81: 1471, 32. beträffande skogsvårdsprogram m.m.att avslår motion 1980/81: 1746, 33. beträffande utnyttjande avoffertmetoden, rn. attriksdagen lämnar motion 1980/81:1771 utan vidare åtgärd. 34. beträffandeutredning orn skogsareal attriksdagen avslår motion 1980/81: 1773. JoU1980/81:25 25 Närvarande: (). (), ArneAndersson i (), (), ()*. (), (), (). ()*, ()*. (),() och (). * Ej närvarande vid betänkandets juslering. Skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter m. m. (mom.8 och 9) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: 1 motion 2021 påpekas att regeringens förslag enligt vadskogsstyrelsen framhållit i sin anslagsframställning innebär att tillsynenenligt skogsvårdslagen mäste begränsas i sådan utsträckning att det inte blirgodtagbar effekt av detta styrmedel. Motionärerna kan för sin del inte acceptera en sådanneddragning av resurserna att skogsvärdslagen inte kan fungeratillfredsställande i praktiken. Jordbruksministerns inställning i dessa frågorär enligt motionärerna både inkonsekvent och ansvarslös mot bakgrund av denakuta brist pä virke till industrin som finns inom stora delar av landet. Enbättre tillämpning av skogsvärdslagen i form av rådgivning och tillsyn måsteenligt motionärernas mening utnyttjas fullt ut som ett verksamt medel att ökaintensiteten i skogsvården och förbättra virkesförsörjningen. Motionärernainstämmer därvidlag med jordbruksministerns uttalande i proposition1980/81:136, att det är viktigt att skogsvärdsstyrelserna verkar för attskogsägarna tar till vara de avverkningsmöjligheter som finns på derasfastigheter. Mot bakgrund av det sagda föreslär motionärerna attantalet förrättningsdagar för skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter ökasmed för /82. Vid fördelningen av påskogsvårdsstyrelserna bör särskild hänsyn tas till vissa ökade insatser för enbättre skogsvård i inland. 1 motionen erinras sålunda om att det i den nyaskogsvårdslagen ställs krav på reproduktionsplikt av skogsbestånd med alltförlåg slutenhet (§ 5:3). har med underlag frånriksskogstaxeringen beräknat att nära 2 miljoner ha produktiv skogsmark med ettvirkesförräd av cirka 110 miljoner m' sk omfattas av dessa skogar. En stor delav dessa skogar finns i inland. Styrelsen avser att lägga fast etthandlings- JoU1980/81:25 26 program för skogsvårdsorganisationens arbete föravveckling av den s. k. § 5:3 - skogen. Motionärerna anser det vara mycketangelägel att detta arbete påskyndas från såväl virkesförsörjnings- somskogsvärdssynpunkt. Avvecklingen bör enligt motionärernas mening geografisktprioriteras till områden med akut virkesbrist. Inom ramen förskogsvårdsorganisationens myndighetsuppgifter bör som tidigare nämnts särskildaresurser riktas till inland. Härigenom kan även värdefullaarbetstillfällen skapas. Utskottet kan för sin del ansluta sig till motionärernashär redovisade synpunkter. Detta innebär bl. a. att utskottet i likhet medmotionärerna anser att utöver vad regeringen förordat 8,5 milj. kr. av medelsom inflyter i form av skogsvärdsavgifter bör tillföras skogsvårdsstyrelsernaför en ökning av antalet tjänstgöringsdagar med sammanlagt . Utskottetförordar därför att under denna anslagsrubrik förs upp ett förslagsanslag av108651000 kr. Utskottets ställningstagande innebär att utskottettillstyrker de motionsyrkanden om ytterligare förstärkningar m. m. som framställtsi motion 2021 (yrkandena 5 och 6) och som delvis även tillgodoser motion 2046.Som framgår - - (lika med utskottet) - - - till skogsvårdsstyrelserna. Dennamotion bör sålunda inte föranleda någon ytterligare åtgärd. dels utskottets hemställan under 8 och 9 bort ha följandelydelse; 8. beträffande ökade insatser föratt stimulera avverkningar m. m. i inland attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1980/81:2021 yrkande 5, 9. att med anledning avregeringens förslag samt med bifall till motion 1980/81:2021 yrkande 6 och med anledning av motion 1980/81:2046 till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighets uppgifter för /82 anvisar ett förslagsanslag av , Bidrag till skogsvård m. m. (mom. 1519) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottetsyttranden som pä s. 12 börjar med "Som framhålls" och pä s. 13 slutarmed "hithörande frågor" bort ha följande lydelse: Somframhålls------- (lika med utskottet)--- särskilda stödåtgärder. mening bör emellertid stödet, för att få avsedd effekt, utgå tillalla skogsägarkategorier. Vad utskottet anfört innebär bl. a. att även sädanaallmänningsassociationer som anges i allmänningsutredning- JoU1980/81:25 27 ens skrivelse bör omfattas av det förordade stödet.Utskottet delar sålunda den i motion 2021 anförda uppfattningen. Motionärernasförslag att ytterligare 10 milj. kr. på grund härav bör anvisas för nuifrågavarande ändamål kan utskottet därför biträda. Beträffande svårigheternaatt fä godtagbara återväxter inom de s. k. svårtoryngrade områdena villutskottet erinra om de möjligheter som finns inom ramen årsskogspolitiska beslut att plantera contortatall. beslut innebar attplantering av sådan tall i första hand skulle användas i områden där det ärsvårt att med inhemska trädslag få en tillfredsställande föryngring. dels den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med "tillindustrin" bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att ett av skogspolitikens mål äratt skogsskötseln inriktas på en hög produktion av främst barrvirke av godkvalitet. Röjning av plant- och ungskogar är tillsammans med ungskogsgallringde viktigaste åtgärderna i syfte att infria denna målsättning. Det är i dennafas av skogsvården som man kan påverka beståndens dimensions- och kvalitetsutvecklingsamt trädslagsblandningen. Med hänsyn till att det i skogsvårdslagen numeraföreskrivs röjningsplikt av dessa skogar förutsätter utskottet att nuvarandeeftersläpning av röjningsbehovet är ett övergångsproblem. För att förbättra deekonomiska villkoren vid röjning och ungskogsgallring ställer utskottet sigpositivt till att man inför det s. k.klenvirkesstöd som på förslag av nu förordas av regeringen.Enligt bedömning bör ett sådant stöd leda till en förbättradskogsvård och skogshygien. Stödet bör dock enligt utskottets mening konstruerassä att det endast utgår till sådant tillvarataget virke som sänds vidare tillindustrin. Utskottet delar sålunda den i motion 2021 uttryckta uppfattningen idenna fråga. dels den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med "Utskottet delar" och på s. 16 slutar med"yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar------- (lika med utskottet)--- skogspolitiken, m.m. Somframhålls i motion 2021 bör det för varje skogsfastighet av betydelse finnas enskogsbruksplan. För mindre skogsfastigheter boren skogsbruksplan kunna omfattaflera fastigheter. Därigenom får man också ökade förutsättningar för en samverkanmellan ägarna också i själva avverkningsarbetet. Det skall inte varaöverlämnat ät varje markägare att avgöra om en plan skall upprättas eller ej.De översiktliga skogsinventeringarna som har påbörjats är ett viktigtunderlag för upprättandet av skogsbruksplaner för enskilda fastigheter.Skogsbruksplaner bör upprättas successivt , efter hand somunderlag i form av översiktliga skogsinventeringar växer fram. Dessaskogsinventeringar bör i första hand inriktas mot områden med eftersattskogsvård och områden med uttalat besvärande virkesbrist för industrin. JoU1980/81:25 28 Flera skäl talar för attstatsbidrag bör utgå till upprättandet av skogs-bmksplanerna. Ett är attskogsbruksplanerna enligt utskottets förslag skall omfatta alla fastigheter avbetydelse för skogsbruket. Ett annat mycket viktigt skäl enligt utskottetsmening är att man från statens sida givetvis förutsatt att skogsägarna i stortkommer att följa planerna, dvs. sköta skogen på ett planmässigt sätt när detgäller skogsvård och avverkning. Det torde också vara normalt att så sker.Tyvärr finns det emellertid flagranta exempel på motsatsen, där skogsägareunderiåter att gallra och slutavverka enligt de riktlinjer som planerna anger.1 sådana fall måste skogsvårdsmyndigheten ha möjlighet att ålägga vederbörandeatt inom en rimlig tidsperiod utföra de åtgärder som planen anvisar. En sådanmöjlighet ligger helt i linje med utskottets uppfattning att ägande av skogförpliktar också till ett samhällsansvar för virkesförsörjningen tillindustrin. I enlighet med vad utskottet nu anfört tillstyrkerutskottet i motion 2021 framlagt förslag att totalt 18,5 milj. kr. anvisas föröversiktliga skogsinventeringar och att totalt 5,5 milj. kr. anvisas tillstatsbidrag för fastighetsvisa skogsbruksplaner. Detta innebär en uppräkning avbidragsramarna för berörda ändamål med 5,5 milj. kr. resp. 2 milj. kr. utövervad regeringen föreslagit. Vad utskottet här förordat torde i allt väsentligtäven tillgodose syftet med den vid årets början väckta motion 852. Det bör ankomma på regeringen att framlägga förslag omstatligt stöd till sådana planer i enlighet med vad utskottet anfört. Det börvidare ankomma på regeringen att framlägga förslag om lagstiftning ienlighet med vad utskottet anfört beträffande skogsägare som åsidosätterskogsbruksplanens riktlinjer för avverkning. Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet med anledning av motion 852 och motion 2021yrkande I och 2 anfört om obligatoriska skogsbruksplaner m. m. dels den del av utskottets yttrandepå s. 16 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottetvill-------- (lika med utskottet)---- enlighet härmed. hänvisningtill vad utskottet i det föregående anfört om skogsvårdslagens tillämpning påifrågavarande dåligt utnyttjade marker med lågproducerande bestånd, s. k. § 5:3-skogar, föreslår emellertid utskottet att anslaget för ändamålet höjs med 10milj. till ett sammanlagt belopp av 40 milj. kr. Detta bör stimulera ökad avverkning och ge ett värdefullt tillskott till virkesförsörjningenfrämst i inland. En utvärdering av gjorda erfarenheter avstödet bör ske inför nästa års budgetbehandling. Vad utskottet anfört innebäratt utskottet tillstyrker motion 2021 i denna del. En ytterligare åtgärd för att bättre tillvarataskogsmarkens produktionsförmåga är skogsdikningen. har eftersamråd med bl. a. länsstyrelserna beräknat att av den totala våtmarksarealen omca 7 mil- JoU1980/81:25 29 joner ha är 1,5 miljoner ha lämplig för dikning. Att göradessa arealer, främst sumpskogar, produktiva skulle pä sikt innebära ettvärdefullt råvamtillskott. Ambitionsgraden i den längtidsplan somskogsstyrelsen redovisat beträffande skogsdikningen är något lägre än denskogsutredningen förordade men skulle motsvara en ökning med 15000-20000 ha iförhållande till senare års omfattning. äskar totalt 18 milj.kr. i bidrag för ändamålet. Utskottet vill i det sammanhanget erinra om denomfattande våtmarksinventering som pä initiativ av riksdagenf. n. genomför. Det får förutsättas att erforderligt samråd sker med verket.Utskottet anser att bör ställa sig bakom nämnda långtidsplan förskogsdikningen och tillstyrker därför det i motion 2021 framförda förslaget atttotalt 15 milj. kr. anvisas för denna verksamhet. Det är 7 milj. kr. mera änvad regeringen föreslagit.