bet · G401SkU44 · 1980-12-31 00:00:00 — 18, att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om förslag som innebär att skattefrihetenför vissa stiftelser upphör i enlighet med vad som sagts i mofionen, 22, att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen framförts beträffande avdragssystemet i beskattningen och att detta tillförs direktiven till den av regeringen filisatta kommittén (B 1980:05) om underskottsavdrag, 23, att beslutar att hos regeringen begäraförslag om ett provisoriskt avdragstak i skattesystemet med 33 1/av totalinkomsten att gälla tills underskottskommitténs slutbetänkande behandlats, 24, att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående skärpningav beskattningen av förmögenheter och till återkomma med förslaghärom, 25, att beslutar antaföljande Lag omupphävande av lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa Härigenom föreskrivs att lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall skall upphöra att gälla vidutgången av . Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om 1982års taxering och om eftertaxering för och . 26, att beslutar att hosregeringen begära förslag om höjning av skatten på arv och gåvor med igenomsnitt , 27, att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandebeskattningen av räntefria lån i anställningsförhållanden och hos regeringenbegär förslag härom, 1980/81:1561 av () I mofionen hemställs att beslutar hemställa hosregeringen att energiskattekommittén i tilläggsdirektiven ges uppdraget attutreda förutsättningarna för en differenfierad energibeskattning, 1980/81:1564 av m, fl, (s) I mofionen hemställs att beslutar att lagen omstatlig förmögenhetsskatt ändras i enlighet med vad som förordas i mofionenoch att förmögenhetsskatteskalan i enlighet härmed får följande utformning: SkU 1980/81:44 Förmögenhet (kr.) utgörs av bankmedel 0. d. (kr.) 1 000 000-2 000 000 1050 000-2 050 000 1980/81:1882av () och () I mofionen hemställs attriksdagen begär att regeringen i enlighet med de i mofionen angivnarikfiinjerna låter utverka och lämnar förslag om hur de glesbygdsboendegenom avdrag vid slutlig taxering skall ges en med övriga grupper likvärdigsituafion med avseende på bensinpriset. Av mofion 1559 behandlas i detta betänkande endastovan angivna yrkanden, Mofionen i övrigt behandlar utskottet i annatsammanhang. De delar av motion 2038 som inte tas upp i dettabetänkande behandlas av finansutskottet (yrkande 1), jordbruksutskottet(yrkande 4), socialutskottet (yrkande 5) och civilutskottet (yrkande 6), Till utskottet har inkommit skrivelser frånMotorklubben , (3 st,) och , Propositionen innehåller förslag tillekonomisk-politiska åtgärder inom social-, budget-, jordbruks- ochbostadsdepartementens verksamhetsområden. behandlar förslagenpå skatteområdet och de motioner som väckts i anslutning härtill. Utskottet tarockså upp eU antal mofioner som väcktes under den allmänna mofionsfiden i åroch som, utan att ha något direkt samband med proposifionen, dock är av denkaraktären att de ansetts lämpligen böra prövas i detta sammanhang. Resortill och från arbetet Avdrag för kostnader för resor till och frånarbetet hänfördes ursprungligen till privata levnadskostnader, I början av1920-talet infördes emellertid en lagstadgad rätt fill avdrag för sådana resor.Reglerna innebär i sin nuvarande utformning att avdrag medges för skäligakostnader, vari ligger att SkU1980/81:44 18 det skall beräknas efter vad det kostar att åka medbilligaste färdmedel. Under vissa förutsättningar kan den skattskyldige fåavdrag för kostnader för resor med egen bil. En förutsättning härför är iallmänhet att vägavståndet mellan bostad och arbetsplats uppgår till minst enhalv mil och att det av omständigheterna klart framgår att användandet av bil istället för allmänt kommunikationsmedel medför en tidsvinst av minst 1 1/2timme sammanlagt för fram- och återresan. Bilavdraget bestäms enligt enschablon på grundval av genomsnittliga kostnader för mindre bil. av RSV taxering skall som skäligt avdrag förbilkostnader - med vissa undantag - anses , för körd mil t, o, m, 1 000 milper år och , per mil för körsträckor däröver, I propositionen föreslås att kostnader för resor till ochfrån arbetet skall berättiga till avdrag endast till den del de överstiger , för ett beskattningsår. Begränsningen, som gäller inte barainkomstslaget tjänst utan också inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse,avser alla slags resor fill och från arbetet, alltså inte bara dem som företasmed bil. Förslaget innebär också att kravet på tidsvinst för rätt till avdragför bilresor skärps genom att tidsgränsen höjs . De föreslagnaåtgärderna beräknas tillsammans ge en inkomstförstärkning på ca 1,7 miljarderkr,, varav , avser inkomstskatt och drygt 700milj, kr, stafiig inkomstskatt, I partimotionerna 2062 från s och 2038 från vpk yrkasavslag på propositionen i denna del, i den förra motionen med det förbehålletdock att motionärerna godtar skärpningen av kravet på tidsvinst. I mofionernagörs bl. a. gällande att den föreslagna begränsningen av reseavdragen ihuvudsak riktar sig mot kollektivresenärerna. Dessa berövas hela sittreseavdrag utan att man gör några insatser för att främjakollektivtrafiken. m. fl. (c) framhåller i motion 2061 att intebara resekostnader utan också andra typer av kostnader för intäkternasförvärvande har inslag av privat karaktär. Motionärerna anger som exempel ökadelevnadskostnader, telefon, porto, arbetsrum, litteratur m. m. Enligt derasuppfattning bör 1 000-kronorsreduktionen därför avse de sammanlagda kostnadernaför intäkternas förvärvande och inte enbart reseavdraget. De begär attförslaget ändras i enlighet härmed. Frågan om begränsning av avdragsrätten för resor mellanbostad och arbetsplats har aktualiserats i olika sammanhang. 1972 årsskatteutredning ifrågasatte - utan att framlägga några konkreta ändringsförslag- om inte bilavdragen, som omfattar både milbundna och årsbundnakostnader, borde begränsas så att avdrag bara medgavs för de milbundnakostnaderna. Även i motioner till har gällande regler upprepadegånger kritiserats från skilda utgångspunkter. Det har därvid gjorts gällandebl. a. att dessa regler är dåligt anpassade till målsättningen att få flermänniskor att åka kollekfivt i tätortsområden med goda kommunikationer. Medanledning av motioner om begränsning av avdraget för resor till och frånarbetet SkU1980/81:44 19 begärde på förslag avskatteutskottet en utredning i ämnet. Förslaget i propositionen skall bl. a. ses som ett led idet ekonomiska handlingsprogram som regeringen offentliggjorde iår och som syftar fill attt skapa balans i den svenska ekonomin. I dettaprogram ingår såväl besparingar som åtgärder i inkomstförstärkande syfte. I likhet med budgetministern anser utskottet attreseavdragen i sin nuvarande utformning kan kritiseras från flerautgångspunkter. Inte minst måste de sägas ha trafikpolitiska nackdelar genomatt de gynnar resor med egen bil och därigenom verkar hämmande på intresset förbl. a. kollektiva färdmedel. Genom att tidsvinstkravet för rätt till reseavdrag med bilskärps kommer med stor sannolikhet många skattskyldiga i tätortsområden att ifortsättningen anlita allmänna kommunikationsmedel i stället för egen bil vidresor fill och från arbetet. Att detta kan komma att få positiva effekter förtrafik och miljö i framför allt tätortsområden säger sig självt, Härfill kommeradministrativa vinster i form av förenklad taxeringskontroll och färreskattetvister mellan myndigheter och enskilda. Med hänvisning till det anfördaoch med understrykande av behovet av budgetförstärkningar biträder utskottetförslaget om en begränsning av reseavdraget. Vid detta ställningstagande harutskottet också beaktat att den som regelmässigt använder sin bil i tjänsten,med den i propositionen föreslagna begränsningen, alltjämt skall ha rätt fillavdrag för resor med bil oavsett avstånd och tidsvinst och att detsamma gällerden som till följd av exempelvis handikapp måste använda bil för att komma tillarbetet. Liksom budgetministern anser utskottet att en begränsningav reseavdragen bör avse kostnader för alla resor till och från arbetetoavsett om de företas med bil eller ej. Det kan enligt utskottets mening inteanses orimligt att kostnader av det här slaget till viss del hänförs tillprivata levnadskostnader. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2062yrkande 1 och 2038 yrkande 2, Vad härefter angår yrkandet i motion 2061 vill utskottetinte bestrida att det kan finnas vissa skäl som talar för att låta 1OOO-kronorsbegränsningen avse de sammanlagda kostnaderna för intäkternasförvärvande och inte uteslutande reseavdraget. Ett sådant system skulleemellertid också vara förenat med nackdelar. Genom att stadigt anställdastraktamenten och reseersättningar inte behöver redovisas som intäkt skulle enreduktion i enlighet med motionärernas förslag innebära att stafiigt anställdagynnades i förhållande till dem i privat tjänst. Ett bifall till motionärernasförslag skulle också kunna leda fill komplikationer i sådana fall då enskattskyldig i sin tjänst anlitar biträde och till denne utger ett arvode avexempelvis . Sjuk- och olycksfallsförsäkringspremier i inkomstslagettjänst skulle vidare SkU1980/81:44 20 med det av motionärerna föreslagna systemet få göras omtill allmänt avdrag. Med det anförda anser utskottet sig nu böra avstyrkabifall till motion 2061. I propositionen föreslås - i syfteatt fillfälligt sfimulera de enskilda skogsägarna till ökade avverkningar - ettextra avdrag för vissa skogsuttag. Förslaget innebär att avdrag skall medgesmed av ersättningen vid upplåtelse av avverkningsrätt och avköpeskillingen för leveransvirke och av saluvärdet av uttag till egen rörelse.Rätten till avdrag har knufits till skogsintäkter för vilka skattepliktinträder 30 juni 1983. I mofion 2062 av s yrkas avslag på proposifionen i dennadel med motivering bl. a. att åtgärden i fråga inte kan väntas få någon märkbareffekt på avverkningarna. Vpk godtar i sin motion 2038 förslaget men begär enöversyn av skogsvårdslagen i syfte att effekfivisera skogens skötsel, somenligt motionärerna också bör innefatta ett rationellt utnyttjande avskogsmarkens produktionsförmåga. Regeln för ett sådant utnyttjande bör enligtmotionärerna vara att den tillväxt som sker avverkas. Av propositionen framgår att under den senastehögkonjunkturen för skogsindustrin exportmöjligheterna inte kunnat tas tillvara fullt ut på grund av brist på råvara och att virkesbristen för vissaföretag varit en bidragande orsak till driftinskränkningar. Särskilt stora harsvårigheterna varit att få fram råvara från det privatägda skogsbruket.Förslaget i propositionen, som tillkommit för att stimulera ett störrevirkesutbud vid en väntad förstärkning av konjunkturen, skall ses som ettprovisorium i avvaktan på resultatet av virkesförsörjningsutredningens arbete.Utskottet fillstyrker bifall till propositionen och avstyrker följaktligenbifall till motion 2062 i denna del. Utskottet anser sig inte heller haanledning biträda yrkandet i mofion 2038 om en översyn av skogsvårdslagen. Det extra avdraget liksom ett i proposition 1980/81; 136framlagt förslag om ett särskilt bidrag till enskilda skogsägare föråterväxtåtgärder i samband med slutawerkningar i inland - dennaproposition behandlas av jordbruksutskottet - bör enligt departementschefenfinansieras med skogsvårdsmedel. Han föreslår därför en höjning avskogsvårdsavgiften från 3 %o till 6 %c av skogsbruksvärdet. Detta kan -framhåller han - beräknas medföra att de totala avgifterna stiger från 170milj, kr, till 340 milj. kr, , I två partimofioner, 2022 från s och 294 från vpk, yrkasstörre höjningar än enUgt propositionen, I den förra motionen begär motionärernamed hänvisning till mofiveringen i den till jordbruksutskottet hänvisademotionen 2021 att skogsvårdsavgiften höjs till av skogsbruksvärdenfr, o, m, , Vpk begär i sin motion, även den en följdmofion fill SkU1980/81:44 21 en av jordbruksutskottet behandlad partimotion, 321, attskogsvårdsavgiften höjs fill 1 %c fr, o, m, samma fidpunkt, I likhet med chefen för budgetdepartementet anserskatteutskottet att de i propositionen föreslagna stimulansåtgärderna påskogsområdet bör finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. Av vad utskottetfidigare anfört framgår att utskottet biträder förslaget i propositionen om ettextra avdrag för skogsägarna. Med hänsyn härfill anser utskottet sig böratillstyrka en höjning av skogsvårdsavgiften fr, o, m, i år.Jordbruksutskottet har vid sammanträde beslutat avstyrkabifall till s-motionen 2061 och vpk-motionen 321, anser pågrund härav att höjningen av skogsvårdsavgiften bör begränsas till iproposifionen föreslagna 6 %o. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmofionerna 2022 och 294, Av propositionen framgår attbudgetministern avser att begära regeringens bemyndigande atttillkalla en kommitté med uppdrag att belysa konsekvenserna av att införa enutgiftsskatt som alternativ eller komplement fill inkomstskatten. m, fl, (c) framhåller i motion 1541 från denallmänna mofionsfiden att en sådan utredning bör vara parlamentarisk.Motionärerna lämnar också en utförlig redogörelse för sina synpunkter på hurutredningen bör arbeta och vilka uppgifter den bör ha. Dessa synpunkter vill deha beaktade i direktiven för utredningen. Enligt utskottets mening måste det förutsättas att enutredning om införande av en helt ny skatt, som om den blir verklighet innebären radikal omläggning av hela det svenska skattesystemet, får en bredparlamentarisk förankring. Direktiven för utredningen har publicerats i dagarnaoch av dem framgår att synpunkter av den art som framförts av motionärernakommer att bli beaktade i utredningsarbetet. Någon särskild åtgärd av riksdagenmed anledning av motionen är enligt utskottets mening därför inte påkallad,varför utskottet avstyrker bifall till den, I motion 1553, även den väckt underden allmänna motionstiden , yrkar m. fl, (c) att hosregeringen begär en skärpning av kontrollen av nolltaxerare och andra medomotiverat låga inkomster. Frågan om en begränsning av möjligheterna till s, k,underskottsavdrag prövas f, n, av en särskild kommitté (B 1980:05). I dessuppdrag ingår att söka finna långsikfiga lösningar för att begränsaunderskottsavdragen på lämpligt sätt. Kommittén kommer enligt uttalande avbudgetministern i propositionen att genom tilläggsdirektiv få iuppdrag att med förtur pröva frågan om att genom provisoriska regler begränsamöjligheterna till s, k, nolltaxering. SkU1980/81:44 22 Yrkandet i motion 1553 fårdärigenom anses tillgodosett och utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotionen. Kapitalbeskattning m. m. Genom riksdagsbeslut (prop. 1980/81:42, SkU 11) ändrades, med verkan fr. o. m. taxering,vissa skatteregler med hänsyn bl. a. till de höjda taxeringsvärden som väntasvid allmänna fastighetstaxering. I fråga om förmögenhetstaxeringeninnebar beslutet en höjning av skattepliktsgränsen från 200 000 till 400 000kr. och en uppräkning av övriga skiktgränser så att det lägsta skiktet med1-procentig skatt ligger . och det högsta skiktetmed en skatt på ligger över 1,8 milj. kr. m. fl. (s) framhåller i motion 1564 att deför sin del av fördelningspolitiska skäl inte kan acceptera den av ihöstas beslutade omläggningen av förmögenhetsskatten. Även om motionärernaanser det nödvändigt att nu anpassa skatteskalorna till de senaste årenskraftiga prisstegringar talar - menar de - särskilt mot bakgrund av det kärvaekonomiska läget, starka skäl för att skatten på större förmögenheter skärps.Den i mofionen presenterade skatteskalan innebär att skatten på förmögenheteröver 1 milj. kr. höjs och att för förmögenhetsdelar över 2 milj. kr. införs enny högsta skattesats om . Motionärerna begär dessutom att ett fribelopp omhögst . införs för den del av förmögenheten som utgörs av bankmedel,aktier, obligationer, lånereverser o. d. Fribeloppet skall dock kunna utnyttjasbara i de fall denna del av förmögenheten utgörs av ett positivt nettosparande.Avdrag skall alltså ha skett för alla låneskulder. Även i en partimotion, 1559från vpk, väckt under den allmänna motionstiden, begärs förslag om skärpt förmögenhetsskatt.I samma mofion yrkar motionärerna höjning av arvs- och gåvoskatterna med igenomsnitt och att lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fallupphävs med verkan fr. o. m. Avsikten med höstens riksdagsbeslut i fråga omförmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatterna var inte att ändra grundernaför dessa skatter, endast att anpassa skiktgränserna till den allmännaprisutvecklingen efter det att de tidigare gällande skatteskalorna trädde ikraft. Taxeringsvärdehöjningarna var således inte ensammautslagsgivande vid avvägningen av de nya skiktgränserna, vilket alltså innebäratt den stegring av fastighetspriserna som återspeglar en realförmögenhetsökning med de nya skalorna kommer att träffas av ett ökat skatteuttag. Utskottet anser att bör vidhålla sin i höstasintagna ståndpunkt, då avslog motioner med yrkanden om skärptaskatter på förmögenhet, arv och gåva. Utskottet är inte heller berett attmedverka till att lagen om begränsning av skatt upphävs och avstyrkerföljaktligen bifall till de i detta avsnitt behandlade motionsyrkandena. SkU1980/81:44 23 Lönsparande m. m. 1 syfte att stimulera tillregelbundet och lämpligt sparande och för att främja tillgången på riskvilligtkapital i näringslivet beslutade 1979 (prop. 1977/78:165; FiU 37) attvissa sparformer skulle erhålla skattelättnader. Bestämmelserna som ändrats1980 innebär f. n. i korthet följande. Skattelättnader i form av reduktion av den slutligaskatten (sparskattere-duktion) medges med viss procent av belopp som underinkomståret satts in på särskilt lönsparkonto. Detsamma gäller i fråga ombelopp som satts in på aktiesparkonto. Skatteredukfionen utgör försparande på lönsparkonto och för aktiefondssparande.Sparskattereduktionen får inte beräknas på högre sammanlagt belopp än 4 800kr. för lönsparande och . I samband med attriksdagen förbättrade villkoren för aktiesparandet (prop. 1980/81:39,SkU 12) beslutades också andra åtgärder i syfte att stimulera sparande iaktier. Sålunda infördes en rätt till skattereduktion avaktieutdelning upp till ett högsta belopp av . för ogifta och 15 000kr. för makar gemensamt. Vidare höjdes schablonavdraget vid beräkning avrealisationsvinst vid aktieförsäljning från . Genom riksdagsbeslut (prop. 1980/81:45, FiU 12)öppnades också möjlighet för anställda i ett företag att spara i enaktiesparfond, i vilken ingår uteslutande aktier i företaget. m. fl. yrkar i partimofionen 2062 attlönsparandet i bank och akfier avskaffas med utgången av 1981, attskattereduktionen för aktieutdelning och det särskilda sparavdraget om 800 kr.för ensamstående och , för gifta avskaffas och attschablonavdraget vid beräkning av realisationsvinst vid aktieförsäljning återbestäms till . Motionärerna vill i stället införa en generellsparskattereduktion om högst , för ensamstående och , förgifta. Även i vpk:s partimotion 1559 framförs yrkanden om slopande avskatteförmånerna vid bank- och aktiefondssparande och av skattereduktionen isamband med aktieutdelning, I samma motion hemställs att vinst vid försäljningav tvåårsaktier skall beskattas till i stället för - som - till 40 %.Schablonavdraget vid sådan försäljning vill vpk i likhet med s begränsa till , I nuvarande statsfinansiella läge är det av grundläggandebetydelse för den svenska ekonomin att näringslivets konkurrenskraft ochproduktionskapacitet förstärks. Detta förutsätter en dämpning av den privatakonsumtionen och en stimulans av ett långsiktigt sparande som kan tillföraindustrin riskvilligt kapital. De sparstimulerande åtgärder som statsmakternaunder senare tid vidtagit har redan otvivelaktigt haft en positiv effekt påsparandet. Skattesparandet i bank som introducerades fick redan frånbörjan stor omfattning, och aktiefondssparandet har, sedan villkoren för dettasparande förbättrats, påtagligt ökat intresset för sparande i aktier. Detsammagäller i hög grad också de anställdas sparande i det egna företaget eller denegna koncernens aktier. SkU1980/81:44 24 I s-motionen görs gällande bl, a,att skattesparandet får effekter som från fördelningspolifisk synpunkt är heltoacceptabla och att det är den stora majoriteten av skattebetalare - särskiltde med mindre inkomster - som får betala förmånerna för den minoritet somdeltar i skattesparandet. Utskottet har svårt att förstå dessa synpunkter. Med denkonstruktion skattesparandet har öppnar det tvärtom möjlighet även förskattskyldiga med mindre inkomster till ett positivt nysparande. Skattesparsystemet är ännu nytt och flera av de åtgärder isparstimulerande syfte som fattat beslut om har ännu inte trätt ikraft. Enligt utskottets mening bör rimligen de nya reglerna hinna utvärderasinnan man tar ställning till frågan om de skall avskaffas eller ändras. Medhänsyn härtill och till att det alternativ till skattesparande som erbjuds is-motionen enligt utskottets mening inte kan vara ägnat att tillgodose detsyfte man vill åstadkomma med skattesparande i bank och i aktier avstyrkerutskottet bifall till yrkandena från s och vpk om att detta sparande upphävs.Utskottet anser inte heller att det finns skäl att ändra de bestämmelser omskatteredukfion för aktieutdelning och om schablonavdrag vid aktieförsäljningsom antog och som skall tillämpas först fr, o, m, nästa årstaxering. Utskottet avstyrker därför bifall till samtliga nu nämndamotionsyrkanden. Utskottet har också att ta ställning till ett flertal kravi vpk-motionen 1559, Dessa ingår i partiets skattepolitiska program och har ihuvudsak avvisats av vid upprepade tillfällen tidigare. Yrkandenaavser införande av en produktionsfaktorsskatt, demokratisering av besluten omobeskattade reserveringar, begränsningar av de skattefria fonderingarna och avvad som skall hänföras till driftkostnader i inkomstkällan rörelse.Motionärerna vill också höja bolagsskatten, slopa Annell-lagen, helt avskaffarätten till avdrag för representation, skärpa beskattningen av aktieutdelningoch upphäva skattefriheten för vissa stiftelser (yrkandena 1-3, 11, 14 och16-18), I fråga om bostadsbeskattningen vill motionärerna ha utredningar föratt utjämna orättvisor mellan olika boendeformer och för att skärpabeskattningen av bostadsrättslägenheter (yrkandena 5 och 6), De vill ocksåskärpa realisationsvinstbeskattningen av fastigheter, slopa uppskovsreglernavid sådan beskattning och möjligheterna att beräkna realisationsvinst enligtreglerna om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst(yrkandena 7-9), I övrigt yrkar de skärpt realisationsvinstbeskattning av guld,silver, konst m, m, (yrkande 15), revidering av avdragssystemet, provisorisktavdragstak (yrkandena 22 och 23) samt beskattning av räntefria lån i sambandmed anställningsförhållanden (yrkande 27), Med hänvisning till tidigareställningstagande i de här angivna frågorna avstyrker utskottet bifall tillmotion 1559 också i de här behandlade delarna. Utskottet vill dock med anledning av det i motionenaktualiserade spörsmålet om räntefria lån till anställda erinra om att budgetministernden som svar på fråga i samma ämne uppgivit att han har för avsiktatt SkU1980/81:44 25 ta upp frågan om en översyn av dessa problem ochformerna för en sådan översyn med regeringen. I propositionen föreslås tvåändringar av energibeskattningen nämligen en höjning av energiskatten på oljaoch en sänkning av skatten på hushållens förbrukning av elektrisk kraft i denordliga delarna av landet. Regeringen har i sitt ekonomiska handlingsprogramuttalat att energiskatten och den särskilda beredskapsavgiften på olja börhöjas med sammanlagt , per m, I prop, 1980/81:90 om riktlinjer förenergipolitiken föreslås att beredskapsavgiften höjs med , per m fr, o, m,, medan förslag om höjning från samma tidpunkt av den allmännaenergiskatten på olja med , per m-' läggs fram i den här behandladepropositionen.