bet · G401LU8 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt gällande rätt på området (10-13 §Sbostadsrältslagen) får bostadsrätt endast utövas av den som är medlem i enbostadsrättsförening. Om medlemskap förvägras en bostadsrättsförvärvare äröverlåtelsen ogiltig. Inträde får inte vägras om den fill vilken bostadsrättenövergått uppfyller de villkor för medlemskap som föreskrivs i stadgarna ochföreningen "skäligen kan nöjas med honom som bostadsrättshavare".Enligt lagens förarbeten avses med detta uttryck i första hand att förvärvarenskall vara i stånd att fullgöra sina ekonomiska förphktelser gentemotföreningen. Hänsyn skall emellertid också kunna tas till förvärvarenspersonliga kvalifikationer. Medlemskap får dock vägras endast om objektivtgodtagbara skäl härför föreligger. Utskottet konstaterar för sin del alt det förekommer altbostadsrätter köps och säljs i spekulationssyfte. Enligt utskottets meningfinns det anledning att se allvarligt på denna typ av företeelser. Som framgårav redogörelsen ovan innebär bostadsrättslagen inte något direkt hinder för attförvärv av bostadsrätt sker i spekulafionssyfte. Å andra sidan kan lagen inteheller anses lägga hinder i vägen för atl en bostadsrättsförening vägrar enperson medlemskap under åberopande av att förvärvet av bostadsrätten skett ispekulafionssyfte. i har också i ett fallgodtagit en vägran av en bostadsrättsförening atl godkänna en person som medlemi en förening på den grunden att förvärvet av bostadsrätten antogs ha LU 1980/81:8 10 Med hänsyn fill det anförda finns det enligt utskottetsmening f. n. inle något behov av lagändring. Utskottet avstyrker därför bifallfill motion 1608. Utskottet vill dock understryka att det kan finnas anledningför statsmakterna att med uppmärksamhet följa utvecklingen på området. Utskottettar härefter upp den genom motion 1618 aktualiserade frågan omhyresrätlskooperation m. m. I mofionen yrkas att skall ge regeringentill känna att frågan om vidgad hyresrättskooperation bör utredas och attförslag därefter bör föreläggas . Motionärerna hänvisar till denverksamhet som bedrivs av kooperativa bostadsförening ek. (SKB) och hävdar atl en hyresrättskooperafion som - i likhet med SKB - bedrivsutifrån principen att bostaden inte får vara spekulationsobjekt skulle kunnamotverka bostadsspekulationen på ett avgörande sätt, särskilt om det ställskrav på representation i den kooperativa föreningens styrelse.Utredningsuppdraget bör enligt motionärerna i första hand anförtrosbostadsrättskommiftén. Genombostadsrältslagen regleras förhållandena för föreningar i vilka hus eller delav hus upplåts utan tidsbegränsning till nyttjande mot vederlag. Sådannyttjanderätt får upplåtas endast av bostadsrättsförening. I79 § bostadsrättslagen föreskrivs alt förening, aktiebolag eller handelsbolaginte får upplåta andelsrätt, med vilken följer rätt att för begränsad fidbesitta eller hyra bostadslägenhet. Bestämmelsen har motiverats bl. a. med enhänvisning fill att statsmakterna ända intagit denprincipiella ståndpunkten alt upplåtelse av bostadslägenheter skall ske genomhyresavtal mellan fastighetsägare och hyresgäst eller i form av bostadsrätt,varigenom en önskvärd enhetlighet på bostadsmarknaden uppnåtts (prop. Förbudet i 79 § har dock kombinerats med övergångsbestämmelser som delsinnebär att den som tidigare haft rätt att göra sådan upplåtelse beträffandelägenhet i visst hus får fortsätta med det i detta hus, dels öppnar möjlighetfill dispens för äldre sådana föreningar eller akfiebolag - men intehandelsbolag - att upplåta andelsrätler beträffande lägenheter i senare byggdaeller förvärvade hus. Sådan dispens har lämnats endast för SKB. Demyndigheter och organisationer som yttrat sig över motionen har, som redovisatsi det föregående, med etl undanlag (fasfighetsägareför-bund) förklaratsig antingen tillstyrka eller inte ha något att erinra mot att den fråga somaktualiseras i mofionen utreds. Civilutskottethar i sitt yttrande fill lagutskottet förordat att en utredning av frågan omvidgad kooperativ förvaltning av hyreshus kommer till stånd. delarcivilutskottets uppfattning att del nu finns skäl att utreda denna fråga ochtillstyrker därför mofionen i denna del. I hkhet med civilutskottet anserlagutskottet att det däremot inle finns skäl att innan utredningsarbetetslutförts begära alt något förslag skall föreläggas . Det bör enligtlagutskottets mening ankomma på regeringen att besluta LU 1980/81:8 11 omformerna för den begärda utredningen. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motion 1618 bör ges regeringen till känna. 1. beträffande inträde i bostadsrättsförening attriksdagen avslår mofion 1979/80:1608, 2. beträffande vidgad hyresrättskooperalion att medanledning av mofion 1979/80:1618 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en utredning av frågan om vidgad hyresrättskooperation. Närvarande:Lennart (), (). (), (),i (s), (), (), OlleAulin (m), (), (), (),(), (), () och IngridSegerström (s). LU1980/81:8 12 Bilaga 1980/81:2 y över förslag om utredning m. m. beträffandehyresrättskooperation har hemställt omcivilutskottets yttrande över mofion 1979/80:1618 av () och OskarLindkvist (s). Motionärerna föreslår att som sin mening gerregeringen till känna att frågan om en vidgad hyresrättskooperation bör utredasoch att förslag därefter bör föreläggas , allt enligt vad som anförtsi motionen. Gällande ordning m. m. Genom lagen (1930:115) ombostadsrättsföreningar reglerades förhållandena för föreningar i vilkalägenheter upplåts med ständig besittningsrätt. För bostadsföreningar därupplåtelserna skedde genom hyresavtal gavs inga speciella regler utöver denallmänna lagstiftningen om ekonomiska föreningar. Lagen (1942:430) om kontroll av upplåtelse och överlåtelseav bostadsrätt m. m. (kontrollagen) kompletterades (prop. 1945:371, 2LU1945:82). Kompletteringen innebar bl. a. ett förbud för förening, som inte ärbostadsrättsförening, eller aktiebolag att utan hyresnämndens tillstånd upplåtaandelsrätt, varmed följer rätt att besitta eller hyra lägenhet. Syftet angavsvara att förhindra den med den dåvarande priskontrollen på bostadsmarknadenoförenliga verksamhet som bedrivits av vissa sådana föreningar. Förbudet gälldei orter där hyresreglering var genomförd. I en bakomliggande promemoria hadesom alternativ diskuterats en kontroll över bostadsföreningar i likhet med vadsom gällde för bostadsrättsföreningar. infördes i lagen (1942:429) omhyresreglering m. m. ett förbud för hyresvärd alt utan hyresnämndens tillståndsåsom villkor för uthyrning träffa avtal om förslräckning eller borgensförbindelseav hyresgästen m. m. Konlrollagen upphörde att gälla vid utgången av år 1968.Med ikraftträdande antogs (prop. 1968:161, 3LU 1968:71)lagen (1968:702) om förskott vid upplåtelse av bostadsrätt, m. m.(förskottslagen). Till denna lag överfördes det nämnda förbudet såvitt gälldebostadslägenheter vilket vidare utvidgades att avse även orter därhyresregleringen inte tidigare gällt. Ställningstagandet motiverades (prop. s.50) i huvudsak med att bostadsrättsformen ansågs som regel bäst tillgodoselägenhetsinnehavarnas intressen vid samägande av bostadshus, att förbudettorde medföra en önskvärd enhetlighet när det gäller formerna förbostadsupplåtelse, alt 1 1980/81. LU1980/81:8 13 bosladsupplåtelse i aktiebolags eller bostadsföreningarsform fanns i mycket liten omfattning och att det inte uttalats något störrebehov av sådana upplåtelseformer. I utskottet hade reservanter (h) motsatt sigförbudet med mofiveringen att ställningstagandet borde anstå i avbidan på attden pågående översynen av bostadsrältslagen slutfördes. Till bosladsrätlslagen (1971:479) (79 §) överfördes (prop.1971:12, LU 1971:9) från förskotlslagen förbudet för vissa föreningar ochaktiebolag att upplåta andelsräll lill vilken direkt knutits en tidsbegränsadrätt till bostadslägenhet och vidgades atl tillämpas på motsvarandesätt i fråga om andel i handelsbolag. Lagförslaget i denna del motiverades(prop. s. 92) med en hänvisning till att statsmakterna ända sedan mitten av1940-talet intagit den principiella ståndpunkten att upplåtelse av bostadslägenheterskall ske genom hyresavtal mellan fastighetsägare och hyresgäst eller i form avbostadsrätt, varigenom en önskvärd enhetlighet på bostadsmarknaden uppnåtts.Vidare ansågs atl något verkligt behov av andra upplåtelseformer inte hellertorde föreligga. I sammanhanget noteras att förbudet omfattar de fall därrätten lill lägenheten är knuten lill själva andelsrälten. Del omfattar sålundainte fall då dispositionsrätten och andelsrätten rent faktiskt följs åt- detblir då fråga om en kombination av två avtal. Skulle upplåtaren elleröverlåtaren betinga sig ett överpris för andelsrätten kan häri ligga enförtäckt ersättning för hyresrätten som då kan anses som otillbörligt vederlagenligt 12 kap. 65 S jordabalken. Om överpriset varit ett villkor för upplåtelseeller överlåtelse blir villkoret ogiltigt. Den som uppställt villkoret ärskyldig alt återbära vad han mottagit och kan under vissa förutsättningar dömastill böter eller fängelse i högst . Den sistnämnda regeln öppnar ävenunder vissa förutsättningar möjlighet att angripa fall där hyresvärden somvillkor för upplåtelse begär att hyresgästen skall lämna honom lån - ensituation som berördes även i det ovan nämnda förbudet i hyresregleringslagenatt kräva lån eller borgen. De ovan nämnda förbuden mot upplåtelse av annan andelsrättän bostadsrätt har kombinerats med övergångsbestämmelser som dels innebär attden som tidigare haft rätt att göra sådan upplåtelse beträffande lägenhet ivisst hus får fortsätta med det i detta hus, dels öppnar möjlighet till dispensför äldre sådana föreningar eller aktiebolag - inte handelsbolag - att göraandelsupplåtelser beträffande lägenheter i senare byggda eller förvärvade hus.Sådan dispens har lämnats endast för ek.för. I detta sammanhang kan noteras regeln i 12 kap. 15 Sjordabalken om hyresvärdens reparations- och underhållsskyldighet och dendärtill knutna bestämmelsen i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalkenom möjlighet till undantag därifrån när det gäller företag som omfattas av deovan nämnda övergångsbestämmelserna till bostadsrättslagen. Dessa företag kanockså av enligt 33 § hyresförhandlingslagen medges LU1980/81:8 14 undantag från tillämpningen av förstnämnda regel.Slutligen kan enligt övergångsbestämmelserna till lagen(1979:252) om ändring i jordabalken ge dessa typer av företag tillstånd atltillämpa avtalsklausul som avviker från 12 kap. 19 a jordabalken - varjämtetillstånd som meddelats enligt äldre bestämmelser gäller iiven efterlagändringen (se CU 1977/78:32 s. 23-25). bostadsrättskommitté (Bo1978:06) har all utreda frågan om ökad användning av bostadsrätt inombostadsbeståndet. Kommittén skall enligt sina direktiv uppmärksamma att detfinns bostadsföreningar på vilka bostadsrättslagen inle är tillämplig. Denskall utreda förekomsten av sådana föreningar och överväga behovet av ettförenklat förfarande vid ombildning av vissa bostadsföreningar tillbostadsrättsföreningar. (Bo 1978:05) har tillkallatsför alt se över förutsättningarna för underhåll av hyres- ochbostadsrättsfasfigheter. Inom ramen för utredningens arbete har uppgifterinhämtats om bostadsföreningarna m. m. (Ju 1975:06) har tillkallats för atlgöra en översyn av hyreslagen. Frågor om äganderätt till lägenheter i flerbostadshus haraktualiserats i flera sammanhang - i senast i betänkandet CU1978/79:26 (s. 25-26,82-83). Vidare har tillkallats en kommitté (dir. 1980:11)för att utreda frågan om avdrag för underskott vid inkomsttaxeringen. Som ensärskild uppgift anges att kommittén skall inom ramen för sitt arbete sökakartlägga de skattemåssiga och samhällsekonomiska konsekvenser som ett genomförandeav ett system med ägarlägenheler skulle kunna få. Ytterligare har tillkallatsen utredare (dir. 1980:55) för att närmare belysa de fastighetsrätts-ligaförutsättningarna för att skapa en möjlighet att äga lägenheter iflerbostadshus. Kapitalvinstkon-imittén (B 1979:04) skall göra en teknisköversyn av aktievinstbeskattningen och pröva vissa andra frågor angåenderealisationsvinstbeskattningen av lös egendom. I direktiven ingår bl. a. attkommittén bör behandla frågan om beskattning vid avyttring av andelar ibostadsrättsföreningar och andra s. k. äkta bostadsförelag saml lägga framförslag om utformning av en i tiden obegränsad beskattning av dessa andelar. (I 1977:01) skall utreda frågan omkooperationen och dess roll i samhället. I huvuddirekliven betonas bl. a.intresset av att studera vad konsumentkooperationen inneburit när det gällerkonsumenternas kunskap om och inflytande på produktion och distribution avviktigare varor och tjänster. En motsvarande analys bör enligt direktiven görasbeträffande bostadskooperationen. Frågor om ett ökat hyresgäsfinflytande vid förvaltningenav flerbostadshus har behandlats i många skilda sammanhang. I direktiven() till den ovannämnda bostadsrättsutredningen anfördebostadsministern att resulta- LU1980/81:8 15 len av kommande förhandlingar torde få visa om ytterligareåtgärder från samhällets sida kan komma att behövas. I detta sammanhang kan bl.a. nämnas att praktiska försök gjorts och noteras del av startade och medbyggforskningsmedel finansierade utvecklingsprojektet . Motionärernas förslag innebär inteett förord för någon ny form för upplåtelse av bostäder. Syftet är närmast attfå undersökt om det är lämpligt att möjliggöra och främja en vidgad användningav kooperativa förvaltningsformer även inom hyresrättens principiella ram. De regler som hindrar en nämnd utveckling har haft detallmänna syftet att skydda de boende mot effekter av missbruk av förenings- ochbolagsformer vid förvaltning av hyreshus. Detta syfte är självfallet fortfarandeaktuellt. Det kan emellertid enligt civilutskottets mening inle uteslutas atlde växande kraven på etl vidgat hyresgästdeltagande i bosladsförvalt-ningenvägda mot gjorda och pågående bedömningar av hyresrätten ochhyressättningssystemet kan ge utgångspunkter för nya avvägningar i fråga ommöjligheterna till en vidgad kooperafiv förvaltning av hyreshus. Därmed finnsenligt civilutskottets mening tillräckliga skäl för att nu utreda denna fråga.Civilutskottet förordar därför all lagutskottet tillstyrker motionen i vad dengäller en utredning i detta ämne. Det finns däremot inte skäl alt nu och föreden förordade utredningen begära förslag lill . Del bör ankomma påregeringen att besluta om formerna för en nämnd utredning. På civilutskollels vägnar . Närvarande: . (), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (). (), (), (), (),Per (), (), (), () och ().