bet · G401LU22 · 1980-12-31 00:00:00 — om försäkringsvillkor för diabetiker I mofion 1980/81:908 av LenaÖhrsvik (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om diabelikers försäkringsvillkor. Motionären framhåller att en diabetiker som önskar delta ien grupplivförsäkring har en oförmånlig ställning. saknar diabetikernmöjlighet atl ansluta sig till en grupplivförsäkring och får då teckna enindividuell försäkring med högre . I andra fall får diabetikern vara medi grupplivförsäkringen men är berättigad till ett lägre försäkringsbelopp än deandra försäkringstagarna. Enligl mofionärens uppfattning saknas bärapde skäl tillsådan särbehandling i försäkringshänseende. Det måste vara gamla förlegadesjukdomsbegrepp som ligger bakom. Mycket har hänt på det medicinska ochsjukvårdstekniska området när det gäller just denna sjukdom. Motionären anseratl en översyn av gällande regler bör ske i syfte alt ge diabetiker sammaförsäkringsvillkor som andra försäkringstagare. I lagen om försäkringsrörelse(1948:433) har meddelats utförliga föreskrifter om rätten att drivaförsäkringsrörelse, om de enskilda försäkringsanstalternas organisation och omoffentlig tillsyn över deras verksamhet. Det finns enligt lagen två principersom styr försäkringspremierna och skyldigheten att ersätta skador, nämligen soliditetsprincipenoch skälighelsprincipen. Sistnämnda princip innebär att premierna skallavvägas så att de täcker den risk som bolaget skall svara för. Ändrasförsäkringsvillkoren så att försäkringsbolagets risk ökar, måste därförpremierna höjas. kontrollerar i efterhand att premiernaligger på skälig nivå. Försäkringsrätten har i övrigt sina viktigaste regler i1927 års försäkrings-avtalslag (FAL), som gäller för alla avtal, där någon somdriver försäkringsrörelse ger en försäkring. FAL skiljer mellanskadeförsäkring och personförsäkring. Till personförsäkring hänförs bl. a.livförsäkring, vilken försäkringsform behandlas i FAL i avsnitt III. FAL inverkar på utformningen av försäkringsvillkoren.Lagen innehåller många regler som är tvingande till försäkringstagarens skyddmen också disposiliva regler, som kan åsidosättas genom försäkringsvillkoren.Reglerna om livförsäkring innehåller inga särskilda bestämmelser om presumtiv 1 1980/81. LU1980/81:22 2 FAL innehåller inleheller några speciella regler om grupplivförsäkring. Grupplivförsäkring är en kollektiv riskförsäkring som fåttstor utbredning sedan den introducerades i . Av stor betydelse fördess utveckling har varit alt arbetsmarknadens parter, sedan det frivilligatecknandet visat vägen, avtalat om en obligatorisk tjänslegrupplivförsäkringför sina anställda. Skillnaden mellan frivillig grupplivförsäkring ochindividuell livförsäkring är att avtalet om försäkring i det första falletomfattar en grupp av personer medan den individuella livförsäkringen gällerbara en person. Grupplivförsäkringen är en standardiserad försäkringsform, somi princip ger skydd på samma villkor åt alla sorn är med i gruppen. Fördelarmed enhetligheten är att grupplivförsäkringen blir enkel och billig attadministrera. Försäkringen kan tecknas av anställda i företag eller medlemmar ien facklig organisation, i en branschförening eller annan förening, som vill tatill vara medlemmarnas gemensamma intressen. I grupperna ingår ofta ävenmaka/make eller sammanboende till gruppmedlem som medförsäkrad. Bedömningen av de hälsohandlingar som de inträdessökandeföreter sker i allmänhet enligt enklare mönster i förhållande lill del somgäller för individuella försäkringsformer. Hög anslutning eller obligatoriumkan leda lill ytterligare liberaliseringar vid inträdesprövningen. För gruppmedlems inträde gäller i allmänhet i första handatt medlemmen för ansökningen är fullt arbetsför. Av betydelsevid riskprövningen är också alt medlemmen inle varithelt eller delvis arbetsoförmögen . Uppfyller deninträdessökande inle dessa krav måste en något utförligare redogörelse i formav personlig hälsodeklaration lämnas. Vid riskprövning inom gruppförsäkring förekommer trealternativ, nämligen godkännande, avslag och efterprövningsrätt vid ett senaretillfälle. Vid grupplivförsäkring kan man som regel inte tillämpahögre för den enskilde medlemmen eller någon form av inskränkandeklausul för viss sjukdom eller skada genom tidigare olycksfall. Den som pågrund av hälsotillståndet inte kan medges fullt försäkringsbelopp kan dock hosvissa försäkringsbolag beviljas anslutning med reducerat belopp till normalpremie. När det gäller personer som har diabetes medgerförsäkringsbolagen, såsom mofionären påpekar, ofta inte att vederbörande fårdelta i grupplivförsäkringen. 1 andra fall tillämpar man principen omanslutning med reducerat försäkringsbelopp lill normal premie. LU1980/81:22 3 (Ju 1974:09) har iuppdrag att göra en översyn av försäk-ringsavlalslagen. I direktiven anförs i fråga om försäkringsvillkoren bl. a.att del är ett viktigt problem huruvida försäkringsgivarens frihet alt genomförsäkrings-villkoren avgränsa omfattningen av sitt ansvar bör bibehållas i nuvarandeutsträckning. Alt införa tvingande regler rörande de risker som en försäkringskall läcka kan ibland tänkas vara en lämplig lösning. Sådana bestämmelser blirdock lätt föråldrade med försäkringsteknikens utveckling, och i varje fall ärdet svårt all undvika all de blir vidlyftiga. alternativ som bör övervägasär därför att, efter mönster från flera andra europeiska länder, införa enskyldighet för försäkringsbolagen att i förväg låta tillsynsmyndigheten granskaallmänna försäkringsvillkor för åtminstone vissa branscher. I samband härmedskulle kunna kontrolleras inte bara att försäkringsskyddet får skäligomfattning utan också atl villkoren fyller rimliga krav på förståelighet ochöverskådlighet. I väsentliga delar har tillsynsmyndigheten redan nu möjlighetatt ingripa mot försäkringsbolagen i fall som avses här. Det kan emellertidfinnas skäl att vidga tillsynsmyndighetens möjligheter till ingripande. I direktiven framhålls vidare atl en svaghet medförsäkringsavtalslagen är att dess regler är skrivna med tanke på individuellaförsäkringar och att reglerna är oanvändbara eller bara med svårighet kantillämpas på kollektiva försäkringar. Sådana försäkringar, fill vilka hörgrupplivförsäkringar, kollektiva pensionsförsäkringar och trygghetsförsäkringar,har emellertid fått allt större betydelse. Kommittén börsärskilt överväga de problem som är förknippade med de kollektivaförsäkringarna och pröva i vilken utsträckning som det behövs särskildalagregler för dessas vidkommande. Enligl direktiven är kommittén oförhindrad att ta upp tillprövning även andra regler i FAL än dem som närmare berörs i direktiven. I motionen framhålls att endiabetiker som önskar delta i en grupplivförsäkring har en oförmånligställning. saknar diabetikern möjlighet att ansluta sig till dengrupplivförsäkring som han önskar delta i. I andra fall får diabetikern enligtmotionären vara med i grupplivförsäkringen men är då endast berättigad lill ettreducerat försäkringsbelopp. Motionären anser att det saknas bärande skäl sådan särbehandling av diabetiker i försäkringshänseende och alt en översynav gällande regler därför bör ske i syfte atl ge diabetiker sammaförsäkringsvillkor som andra försäkringstagare. Motionären yrkar att riksdagenger regeringen till känna vad som sålunda anförs om diabelikersförsäkringsvillkor. LU1980/81:22 4 De frivilliga försäkringarnaregleras i försäkringsavtalslagen (FAL). Denna lag, sorn tillkom ,innehåller dock inga speciella regler om grupplivförsäkring, som är enförsäkringsform som vuxit fram efter 1948. Gemensamt för alla försäkringsformergäller, oavsett om de är reglerade i FAL, den s. k. skälighelsprincipen, sominnebär att premierna skall avvägas så att de täcker den risk sorn bolagetskall svara för. Utmärkande för grupplivförsäkring är' att det' är enstandardiserad försäkringsform sorn ger skydd på sämrria villkor ål alla som ärmed i gruppen. Någon möjlighet att tillämpa olika för de enskildamedlemmarna finns som regel inte. Fördelarna med enhetligheten är altförsäkringen blir enkel och billig att administrera. Diabetikern anses statistiskt ha en högre dödlighet iarbetsför ålder än nortnalindividen. Delta förhållande hår, sett möt bakgrundav skälighelsprincipen och svårigheterna att vid grupplivförsäkringarindividualisera försäkringspremierna, lett till att vissa försäkringsbolag intemedger alt diabetiker ansluter sig lill försäkringen. I andra fall harförsäkringsbolagen som motionären påpekar beviljat anslutning till försäkringenmen då till ett reducerat försäkringsbelopp. I de falldär diabetikern inte fåransluta sig till grupplivförsäkringen finns ofta möjlighet att teckna enindividuell livförsäkring. Premierna härför blir dock självfallet betydligthögre än vid grupplivförsäkringen. Diabelikerns försäkringsvillkor har under senare årdiskuterats i olika sammanhang bl. a. i . behandladesocialförsäkrings-utskottet en motion orn diabelikerns möjlighet atl anslutasig till den frivilliga sjukpenningförsäkringen inom den allrnännaförsäkringen. För att fä teckna frivillig sjukpenningförsäkrihg krävs bl. Enligt av utfärdade riktlinjer kan god hälsainte anses föreligga för insulinbehandlade diabetiker. I sitt av riksdagengodkända betänkande (SfU 1976/77:3) ansåg sig socialförsäkringsutskottet böraförorda att en översyn av begreppet god hälsa kom till stånd. Denna översynborde enligl utskottet inte syfta till alt förstärkasjukpenningskyddétenbai-fför diabetiker utan även för personer med andrasjukdomstillstånd som inte berättigar dem att teckna frivillig försäkring.Socialförsäki-ingsutskottet hemställde att vad utskottet anfört skulle gesregeringen till känna. Regeringen har därefter gett sjukpenningkornmitlén iuppdrag att verkställa deri begärda översynen. anser ätt diabelikerns möjligheter att tecknaförsäkring är en viktig fråga. Försäkringsavtalslagen ses f. ri: över avförsäkringsrättskommil-tén. Som framgår av redogörelsen ovari för dess direktivskall kommittén bl. a. pröva huruvida försäkringsgivarens frihet att begränsaomfattningen av sitt ansvar bör bibehållas i nuvarande utsfi-äckning. Kommitténskall också överväga de problem som är förknippade med de kollektivaförsäkringarna och pröva i vilken utsträckning som det behövs särskildalagregler för dessas vidkommande. Enligt utskottets mening kari det varalämpligt atl kommittén i samband därmed närmare prövar möjligheterna fördiabetiker och personer LU 1980/81:22 5 med andra sjukdomstillstånd att ansluta sig lill grupplivförsäkringar.Motionen och utskottets betänkande i ärendet bör därför överlämnas fillkommittén. att hos regeringen hemställer att motion1980/81:908 jämte utskottels betänkande i ärendet överlämnas till försäkringsrättskommittén(Ju 1974:09) för att las i beaktande under utredningens arbete. Närvarande:Lennart (), (), (), ().Elvy (), i (s), (), IngemarKonradsson (s), (), (), (),(), (), () och Per Stenmarck(m).