bet · G401CU15 · 1980-12-31 00:00:00 — om ersättning vid inlösen av saneringsfastigheter I motion 1980/81:836 av () och () hemställs att hos regeringenbegär utredning om äiidrade regler för värdering av saneringsfasiigheter ienlighet med vad som anförts i motionen. Utredningsförslaget i motionensyftar till att grunda en särskild värderingsregel vid tvångsförvärv avsaneringsmogna fastigheter. Motivet anges vara att därmed få ett ytterligareinstrument för att komma till rätta med försumliga fastighetsägare. Som motionärerna påpekar skall exproprierad egendomersättas efter sitt marknadsvärde så att därmed sakägarensförmögenhetsställning skall vara densamma som om någon expropriation inte ägtrum. Motionärerna riktar inle heller någon invändning mot denna princip. Närmarknadsvärdet fastställs kan flera metoder komma till användning. Den nugällande expropriationslagen innehåller till skillnad från sin föregångare intenågot framhävande av vissa värderingsmetoder - dessa frågor har överlämnatstill rättstillämpningen. Utskottet har inte funnit någon anledning att övervägaändringar i detta avseende. Det syfte som motionärerna hävdar har emellertid kommittill uttryck i annat sammanhang. Genom bostadssaneringslagen har konstitueratsen rätt alt ställa krav på upprustning av en fastighet. Ett sådant kravbelastar då fastigheten. Vid inlösen enligt bostadssaneringslagen skall enligthuvudregeln ersättningsreglerna i expropriationslagen gälla. Undantag haremellertid föreskrivits i fråga om regler som skulle kunna medföra attkommunen vid inlösen måste betala en löseskilling som motsvarar detmarknadsvärde fastigheten skulle ha haft om den inte belastats med krav påupprustning. Syftet därmed har varit att hänsyn skall tas lill den ekonomiskabelastning som de ställda upprustningskraven utgör. Motsvarande regler gällervid inlösen enligt bosladsförvallningslagen. 1 dessa fall tillgodoses sålundamotionärernas syfte. Det skulle i och för sig kunna övervägas att överförabostadssaneringslagens värderingsprinciper fill expropriationslagen att gällavid inlösen av vissa typer av saneringsfasiigheter som då skulle behövadefinieras. Med hänsyn bl. a. till att avgränsningsfrågor ändock skulle fålösas i det enskilda fallet har 1 1980/81. CU 1980/81 15-19 CU1980/81:15 2 utskottet inte ansett detta vara en lämplig lösning ensutifrån motionärernas utgångspunkter. attriksdagen avslår motion 1980/81:836. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), RolfDahlberg (m). (), (). (), KnutBilling (m), (), (), i (c), (), (), (), MargaretaPalmqvist (s) och (). om förköpsrätt vid olämplig lägenhetsindelning 1 motion 1980/81:630 av () och () föreslås alt hos regeringenbegär utredning om en översyn av förköpslagen som syftar till att ge kommunernamöjligheter att genom förköp förvärva fastigheter med olämpliglägenhelsindelning som beskrivits i motionen även om dessa uppfyller kraven pålägsta godtagbara standard. behandling m. m. Motionärerna har i motion(1979/80:257) lill senaste ställt motsvarande yrkande som i den nuväckta motionen. (CU 1979/80:14) avstyrkte den tidigare motionenoch anförde: Regeringen har, som anges imotionen, vägrat förköp i ett fall där ändring av lägenhetsindelningen avsettsmedan fastigheten i övrigt inte fordrade saneringsåtgärder. Ändring ilägenhetsindelningen bedömdes i detta fall inte som upprustning. Avgörandet torde enligt utskottets mening få ansesinnebära att även de avsedda ändringarna i lägenhetsindelningen bedömts somobetydliga både från kvalitativ och kvantitativ synpunkt. Det torde i vart fallinte behöva råda tvekan om att ändring av lägenhetsindelning i princip kan varaen omständighet som, liksom andra faktorer, kan beaktas vid prövning av om ettupprustningsbehov föreligger. Med dessa utgångspunkter skulle motionärernas intressevara tillgodosett utan nägon ändring av förköpslagen. (enmajoritet) hade före riksdagsbehandlingen hos regeringen gjort en motsvarandeframställning om ändring av förköpslagen. Denna framställning avskrevs senaremed hänvisning till riksdagsbeslutet. Hos regeringen ligger f. n. en ansökan om tillstånd tillförköp. Ansökan har avstyrkts av med hänvisning till regeringenstidigare nämnda beslut i ett förköpsärende. Beslut uppges komma att fattasunder . Motionärernas uppgift om att regeringen vägrat tillstånd tillförköp i ett ytterligare ärende torde avse detta sålunda ännu inte prövadefall. Utskottet har inte funnit anledningatt gå ifrån sin tidigare uppfattning att motionärernas nu åter hävdadeintresse är tillgodosett utan någon ändring av förköpslagen. CU1980/81:16 4 Skulle utvecklingen av praxis visasig innebära att avsedda ändringar i lägenhetsindelningen regelmässigt bedömssom obetydliga från kvalitativ och kvantitativ synpunkt får frågan aktualiseraspå nytt. attriksdagen avslår motion 1980/81:630. På civilutskottets vägnar . Närvarande: Se under betänkande CU 1980/81:15. betänkande 1980/81:17 om rätten till ersättning för rättegångskostnader ifastighetsbildningsmål I mofion 1980/81:1444 av RolfDahlberg m. fl. (m) hemställs alt antar följande Lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) 16 kap. 14 S. Fastighetsdomstolen kan, efter vad som är skäligt medhänsyn till omständigheterna, förordna att sakägare som förlorar målet skallersätta annan sakägare dennes rättegångskostnad. 1 mål om inlösenersättningeller ersättning vid fastighetsreglering enligt 5 kap. som huvudsakligen avserinlösen skall dock sakägare som avstår mark eller särskild rättighet fågottgörelse för sin kostnad oberoende av utgången i målet. Förstastycket---- 8 § . Vinnersakägare---- av kommunen. Skall iannat----- på statsverket. I den inom justitiedepartementetupprättade promemorian (Ds Ju 1977:12) Uppföljande översyn avfastighetsbildningslagstiftningen har tagits upp ett antal förslag tilllagändringar. a. har tagits upp frågor om plangenomförande genomfastighetsreglering m. m. och ett förslag till ändring av 16 kap. 14 §fastighetsbildningslagen så att rättegångskostnadsreglerna vid inlösen skullegälla även bl. a. avstående av mark till kommun. Efter remissbehandling avpromemorian har tillsatts en kommitté för översyn avfastighetsbildningslagstiftningen (fastighetsbildningsutredningen). I dessuppgifter ingår bl. a. alt överväga frågan om fastighetsreglering iplangenomförande syfte mot bakgrund av promemorieförslaget och vad somframkommit vid remissbehandlingen. Det har därvid ansetts vara angeläget attkommittén överväger om de särskilda bestämmelserna om inlösen i 8 kap.fasiighetsbildningslagen kan arbetas in i 5 kap. CU1980/81:17 6 Förslaget i motionen faller inomett område som behandlas av fastighetsbildningsutredningen. bördärför inte nu ta ställning till motionärernas specifika förslag. attriksdagen avslår motion 1980/81:1444. På civilutskottets vägnar . Närvarande: Se under betänkande CU 1980/81:15. om översyn av lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1980/81: 331 av Per () och OskarLindkvist (s) vari föreslås att som sin mening ger regeringen tillkänna att överväganden bör göras om ändringar i lagen om förvärv avhyresfastighet m.m. enligt vad som anförts i motionen, 1852 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är ifråga, föreslås (1) att som sin mening ger regeringen till känna attförslag bör föreläggas om sådana ändringar i lagen om tillstånd tillförvärv av hyresfastighet m.m., som medför en bostadssocialt sett striktare tillämpningoch lägger avgörande vikt vid hyresgästernas synpunkter. Förutsättningar för tillstånd m. m. Tillståndslagens bestämmelser omtillstånd för förvärv av hyresfastighet gällde tidigare endast i sju angivnakommuner i storstadsområdena. Bestämmelserna om tillståndsprövning har (prop.1978/79:164, CU 1978/ 79:38) med tillämpning fr. o. m. den 1 juli 1979utsträckts till att gälla i hela landet. I samband därmed ändrades den fidigareregeln att tillstånd "får" vägras om inte förutsättningarna förelågtill att tillstånd "skall" vägras i dessa fall. Även reglerna omhyresgästorganisations partsställning och besvärsrätt tillkom vid dettatillfälle. Ipropositionen (s. 27) anförde bostadsministern: Del kan alltså finnas skäl att seöver reglerna om förutsättningarna för tillstånd i syfte att få till stånd enbättre kontroll av förvärv av hyresfastigheter. En sådan mera allmän översynfår ske när ytterligare erfarenheter har vunnits av lagens tillämpning. Liksomnär det gäller aktie- och andelsförvärv har värdefullt material för belysningav hithörande frågor kommit fram i den utredning som har gjorts av Stockholmskommun. tillstyrkte de ipropositionen föreslagna lagändringarna men avstyrkte bifall tillmotionsyrkanden (s) resp. (vpk) om översyn av lagstiftningen. Reservanter (s)tillstyrkte dessa förslag. Utskotlsledamöter (m) hävdade i särskilt yttrandebl. a. att de stod fast vid sin principiella uppfattning att tillståndslageninte behövs och att man i stället borde utnyttja CU1980/81:18 8 de möjligheter som öppnas genom bostadssaneringslagen ochbostadsförvaltningslagen. I motion (s) till senaste föreslogs atttillståndslagen skulle ses över när det gäller förutsättningarna för tillståndoch hyresgästorganisations ställning. I motion (vpk) fördes fram ett yrkandesom motsvarar det som förts fram i detta ämne. Utskottet (CU 1979/80:12 s.9) påpekade att förutsättningarna för tillstånd skärpts fr. o. m. den 1 juli1979 och att det inte förelåg sådana erfarenheter av effekterna därav som kundegrunda krav på översyn av tillståndsförutsättningarna. Utskottet anförde vidareatt det inte heller från något håll torde finnas intresse av att formulera kravenså alt lagstiftningen uppfattas som en auktorisation av vissa personer somägare av hyreshus. Det anfördes också att lagändringarna stärkthyresgästorganisationernas ställning. Utskottet fann med hänsyn till dettainte anledning att frångå sina tidigare bedömningar alt det kan finnas skäl attse över förutsättningarna för tillstånd men att tillräckliga ytterligareerfarenheter som kunde grunda ett sådant ställningstagande då ännu inleförelåg. Motionen avstyrktes därför. Reservanter (s) ansåg att det fannstillräckliga erfarenheter av tillämpningen för att en översyn enligt(s)-förslaget skulle kunna påkallas och att (vpk)-förslaget därmed kunde ansestillgodosett. De förordade därför en översyn. Kommunstyrelsens i utredning om ekonomiskbrottslighet och social utslagning, delutredningen om fastighetshandeln, har idecember 1980 lagt fram ett åtgärdsprogram mot fastighetsspekulation, ekonomiskbrottslighet i samband med fastighetshandel och svart lägenhelsförsäljning.Där redovisas bl. a. förslag om tillslåndslagens utformning och tillämpning somtidigare lämnats på grundval av erfarenheter -30juni 1978 och som bl. a. noterats i samband med lagändringarna 1979. Vidare harundersökts tillämpningen under därefter följande tid t. o. m. första halvåret1980. Utredningen ansåg bl. a. att tillståndslagen fortfarande tillämpades miltoch att ändringar inte föranlett någon ändrad tillämpning. Detframhölls dock att antalet undersökta ärenden enligt den ändrade lagstiftningenvar relativt ringa. Enligt 1 § tillståndslagen fickfast egendom som är taxerad som annan fastighet och som vid taxeringenbetecknats som hyresfastighet inte förvärvas utan tillstånd av hyresnämnd ochkommunen påkallad prövning hos hyresnämnden. Av 1 § tillämpningsförordningentill lagen framgår att fråga huruvida förvärvstillstånd fordras skall bedömasenligt bevis om fastighetens typkod enligt den senast gjorda taxeringen. har (prop. 1980/81:61 s. 19-20, 37-38, SkU1980/81:17) antagit en ändring i 1 § tillståndslagen som inneburit attbegreppet hyresfastighet ersatts med begreppet hyreshusenhet. Detta senarebegrepp omfattar också CU1980/81:18 9 restaurang, hotell och liknande. Enligt oförändrade 4 §andra stycket tillståndslagen får emellertid förvärvstillstånd inte vägras omdet visas att fastigheten är obebyggd eller bebyggd med annat än hyreshus ellermed hus som inte innehåller fler än två bostadslägenheter. Den formellautökningen avses därför inte innebära någon ändring i sak i fråga omtillståndsprövningar. fastighetstaxeringskommitté har - som refereras iden nyssnämnda propositionen - i delta sammanhang framhållit att del kan varasvårt att genom fastighetstaxeringens kodsystem fånga upp alla defastighetsöverlåtelser som ursprungligen avsågs. Kommittén nämner attspecialenhet (4 kap. 5 § 6 fastighetstaxeringslagen) kan innehålla bostäder. Iremissyttrande över utredningsförslaget har hyresnämnden och arrendenämnden iGöteborg ansett sig sakna underlag för att bedöma hur ofta specialenhet kaninnehålla bosläder. Nämnden anser att förvärv av sådan specialenhet rentprincipiellt bör omfattas av tillståndspliklen och pekar på att nuvaranderegler har medfört att förvärv av byggnader med bostäder kommit att fallautanför tillståndslagstiftningen. Mot bakgrund av del anförda anförde budgetministern eftersamråd med bostadsministern att problemet inle är nytt men att någonytterligare ändring i tillståndslagen i anledning av fastighetslaxeringslageninte borde göras "i detta sammanhang". i har begärt en översynför att hindra alt överlåtelser av hyreshus undgår tillståndsprövning i angivnafall. Enligt vad utskottet erfarit övervägs denna fråga inomregeringskansliet. Förslaget i motion 1852 (vpk)yrkande 1 är att skall begära ett förslagom ändringar i lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. som medför en bostadssocialt settstriktare tillämpning och lägger avgörande vikt vid hyresgästernas synpunkter.Motsvarande fråga behandlades, som anges ovan, vid föregående riksmöte.Utskottet har inle heller nu funnit anledning att gå ifrån uppfattningen alldel kan finnas skäl att se över förutsättningarna för tillstånd enligt lagen.Det bör emellertid enligt utskottets mening få ankomma på regeringen att bedömanär tillräckliga erfarenheter finns för att inleda ett sådant arbete. Någonåtgärd från sida är inte nu påkallad. Det förslag om överväganden som förs fram i motion 331 (s)syftar till att hindra att förvärv av hyreshus som taxerats som specialenhet m.m. undgår tillståndsprövning. Enligt vad som uppgetts från regeringens kanslihar överväganden i detta ämne redan inletts. Utskottet förutsätter att dessaöverväganden redovJ.sas för . Motionärernas syfte är därmedtillgodosett och någon åtgärd från-riksdagens sida behövs inte. 1. att riksdagenavslår mofion 1980/81:1852 yrkande 1, 2. att riksdagenavslår motion 1980/81:331. På civilutsköttets vägnar . Närvarande: Se under betänkande CU 1980/81:15. Per , , , , , och , alla (s), anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 9 som börjar "Förslaget i" och slutar "nupåkallad" bort lyda: Det har funnits en bred enighet om att det finns skäl attse över reglerna om förutsättningarna för tillstånd för förvärv avhyresfastigheter m.m. Enigheten har omfattat också att en sådan översyn skallske när tillräckliga erfarenheter vunnits av lagens tillämpning. När det gällerden senare frågan har utskottets majoritet vid senaste ansett attdessa erfarenheter då ännu inte förelåg medan reservanter (s) ansåg att detredan då fanns tillräckliga erfarenheter för att påkalla en översyn. Utskottet har därför övertygats om att detta arbeteinte längre kan anstå och att därför med anledning av motioner iämnet bör begära detta. delsutskottet under 1 bort hemställa 1. att med anledning avmotion 1980/81:1852 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. betänkande 1980/81:19 om priskontroll av vissa bostadsrätter Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 1980/81: 1848 av () ochLars Ulander (s) vari föreslås att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning som möjliggör priskontroll av bostadsrätter i vissa områden enligtvad som anförts i motionen, 1852 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är ifråga, föreslås (3) att hos regeringen begär att förslag omprövning av överlåtelsepriser för bostadsrätter föreläggs . Lagen (1942:430) om kontroll avupplåtelse och överlåtelse av bostadsrätt m. m. (bostadsrättskontrollagen)upphörde att gälla med utgången av . Det sista förlängningsbeslutelfattades av (3 LU 1967:58). Bostadsrättskommiltén (SOU 1969:4s. 180-181) log upp förslag om en lösningsrätt liknande ettförköpssystem,.förslag som bl. a. bars upp av en önskan att kunna förhindraöverlåtelser av bostadsrätt i mer eller mindre spekulativa vinstsyften.Kommittén fann emellertid att förbehåll om förköpsrätt eller inlösningsrätlöver huvud taget inte bör medges med hänsyn till de olägenheter som ärförknippade med inskränkningar av detta slag. Utskottet har med anledning av motioner vid fleratillfällen behandlat frågan om priskontroll för bostadsrätter,hembudsskyldighet m. m., senast i betänkandena CU 1976/77:19, 1977/78:34 och1978/79:26. Utskottet har därvid enhälligt avstyrkt dessa förslag. Riksdagenhar följt utskottet. Likartade förslag väcktes även i motioner (s) resp. (vpk)vid senaste . Utskottet anförde i betänkande CU 1979/80:23 att någratidigare inte åberopade och prövade skäl inle anförts. Utskottet fann inteanledning att gå ifrån sina tidigare enhälliga ställningstaganden och avstyrktemotionerna. Utskottet erinrade också om bostadsrättskomniitténs pågåendearbete. Reservanter (s) anförde bl. a. att tanken på att återinföra en prövningav överlåtelsepriserna inte kunde avvisas men att genomförandel av en effektivprisprövning emellertid måste knytas till överväganden om hur samhällsintressetskall hävdas - lösningsrätt och hembudsskyldighet nämndes. Reservanterna villedärför påkalla sådana överväganden. Utredningen omökad användning av bostadsrätt inom bostadsbeståndet (1978 årsbostadsrättskommitlé) tillkallades CU1980/81:19 12 och uppges lägga fram sina förslag sommaren 1981.Bosladsministern anför i direktiven bl. Man kan inte bortse från att enövergång från hyresrätt till bostadsrätt kan innebära risker för en ökadsegregation i boendet som en följd av att personer med låga inkomster och utantillräckliga medel för kapitalinsats får svårt att göra sig gällande på dennadel av bostadsmarknaden. Kommittén bör när den utformar sina förslag så långtmöjligt söka eliminera dessa risker. Kommittén hör därvid söka belysautvecklingen av priserna vid försäljning av bostadsrätter ochöverväga om denna utveckling kan ge anledning till åtgärder från statens sida.Av särskild betydelse i fråga om riskerna för segregation i samband medövergång från hyresrätt till bostadsrätt är de ekonomiska villkoren i sambandmed övertagandet av fastigheten. En kommitté inom HyresgästernasSparkasse- och () har förordat attbostadsrätlslagen skall ändras så att man i nyproduktionen skall få möjlighettill hembud inom bostadskooperationens olika organisationsled och rätt förbostadskooperationen att i parlamentarisk ordning utforma en bostadssocialtrimlig prissättning. 1 avvaktan på förslagets vidare behandling har HSB:sstyrelse och fullmäktige beslutat rekommendera HSB-föreningarna alt tillämpa enkarenstid med återköpsrätt vid överlåtelse av bostadsrätt i nyproduktionen, enåtgärd som enligt HSB väntas hejda spekulativa överlåtelser. Svenska står bakom den s. k. Värmdömodellen.Länsstyrelsen i har godkänt stadgar för en bostadsrättsföreningi vilka tagils in en bestämmelse om prisreglering vid överlåtelse avbostadsrätter. i har i skrivelse den 22januari 1981 lill regeringen fäst regeringens uppmärksamhet på utvecklingen avbostadsrätts-priserna främst inom storstadsområdena och följderna därav.Länsstyrelsen har bl. a. ansett att åtgärder bör vidtas mot den spekulation somförekommer samt uttalat att flera skäl talar för att frågorna om hurspekulation i bostadsrätter skall kunna hejdas får en samlad lösning. De nu väckta motionsförslageninnehåller inle några principiellt nya skäl för de föreslagna övervägandena.Däremot pekas i (s)-molionen på möjligheten att begränsa en priskontroll tillvissa områden som kommunen skulle ange enligt mönster i bostadsanvisningslagen.Utskottet har därför inte heller nu funnit anledning att förorda några åtgärderfrån sida. Härtill anknytande frågor får ytterligare bedömas motbakgrund av bosladsrättskommitléns kommande förslag. CU1980/81:19 13 att avslår motionerna1980/81:1848 och 1852 yrkande 3. På civilutskottets vägnar . Närvarande: Se under betänkande CU 1980/81:15. Per , , , , , och , alla (s), anser att utskottet bort anföra och hemställa: Del torde vara obestritt attutvecklingen av överlåtelsepriserna för bostadsrätter i många områden är sådanalt denna del av bostadsmarknaden inte fungerar enligt bosiadssocialaprinciper. 1 vissa områden med en mycket stor andel bostadsrätter utestängseffektivt stora grupper, bl. a. ungdomar och äldre, medan på andra hållprisbildningen avstänger del stora flertalet bostadssökande från dessalägenheter. Till detta kommer den rena spekulationen i bostadsrätter, varsyttersta grund är möjligheten att kräva orimliga kontantinsatser för att få enbostad. Bostadsrättskominitténs uppdrag i dessa delar ärbegränsat. Från skilda håll förs nu fram förslag lill olika lösningar som avsesge möjligheter till prisreglering i nya bostadsrätlshus inom den nuvarandeboslndsrättslagens ram liksom förslag till ändringar i denna lagstiftning.Åtgärder bör vidtas mot den spekulation i bostadsrätter som förekommer i vissaområden, främst i storstäderna. Sådana åtgärder bör ges en sådan inriktning altde också påverkar den allmänna prisbildningen på bostadsrätter och därmedmotverkar avarterna av denna utifrån andra synpunkter sett bostadssocialtönskvärda upplåtelseform. Detta bör ske genom att regeringen initieraren översyn av dessa frågor, en översyn med vidare utgångspunkter ån de sombostadsrättskommittén haft att utgå från. Vad här anförts bör medanledning av motionerna som sin mening ge regeringen lill känna. att med anledning avmotionerna 1980/81:1848 och 1852 yrkande 3 som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört.