bet · G401JoU5 · 1980-12-31 00:00:00 — Hänsynstagande till naturvårdens intressen vid jordbruk.Enligt motion 1979/80:1754 måste för jordbruket liksom för andra näringar gällaatt verksamheten skall bedrivas med utgångspunkt i den ekologiska grundsynen.Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att uttalar sig för attallmänna hänsynsregler bör införas i jordbrukets lagstiftning som ettkomplement till NVL pä motsvarande sätt som har skett i skogsvårdslagen. Utskottet vill erinra om att frågan om jordbrukets hänsyntill naturvården, såsom också anförts i motionen, diskuterades i samband medriksdagens antagande av en ny lag om skötsel av jordbruksmark (prop.1978/79:163). Föredragande statsrådet underströk därvid att det numera interåder minsta tvivel om att ett hänsynstagande till naturvårds-,kulturminnesvårds- och de övriga miljövårdsintressena måste ingå som ettnödvändigt led i all verksamhet som avser utnyttjande av naturresurser. Dettagällde, anförde föredraganden, självfallet även i fråga om ingrepp inomjordbruksområden liksom inom andra områden som påtagligt fått sin prägel avmänniskans åtgärder. Det framhölls emellertid att naturvårdsintressena inomjordbruket liksom dittills borde tillvaratas med stöd av NVL. vilket ävenjordförvärvsutredningen för sin del ansåg. Föredraganden ansåg därför att detinte fanns skäl att vid sidan av de bestämmelser som fanns i annan lagstiftningföra in någon allmän regel om hänsyn till naturvården och kulturminnesvården iden nya lagen om skötsel av jordbruksmark. Enligt propositionen fanns detemellertid anledning att ytterligare överväga bl. a. hur samarbetet mellan JoU1980/81:5 19 lantbruksnämnderna och länsstyrelserna i dessa frågorskall kunna effektiviseras. Föredragandens uttalanden i nu berörda avseendenföranledde inte någon erinran från sida. I enlighet med vad som förutskickades i propositionenuppdrog regeringen ät lantbruksstyrelsen, ochriksantikvarieämbetet med lantbruksstyrelsen som samordnande myndighet attlägga fram förslag om hur samarbetet mellan lantbruksnämnderna ochlänsstyrelserna skall kunna bättre beaktas inom jordbruket. Enligt vadutskottet inhämtat torde uppdraget komma att redovisas för regeringen . Som i det föregående redovisats har frågan om naturvårdensintressen i jordbruket ocksä tagits upp i den inom bostadsdepartementetutarbetade rapporten (SOU 1979:54, 55) Hushållning med mark och vatten 2. Därifrågasätts sålunda om inte i samband med övervägandena rörande samarbetetmellan lantbruksnämnderna och länsstyrelserna i dessa frågor borde kunna tas uppfrågan om allmänna hänsynsregler bör införas i jordbrukets lagstiftning som ettkomplement till NVL pä motsvarande sätt som skett i skogsvärdslagen. Rapportenär f. n. efter remissbehandling föremål för prövning inom . I avvaktan pä resultatet av de olika överväganden som härberörts är utskottet inte berett att nu ta upp fill prövning frågan om ändratställningstagande från sida till behovet av allmänna regler omhänsyn till naturvårdens intressen i jordbrukets lagstiftning. Yrkandet härom imotion 1979/80:1754 avstyrks därför av utskottet. Skyddet av våtmarker. I motion1979/80:1760 (yrkande 13) föresläs att det i NVL införs bestämmelser omtillständsplikt för markawattningsåtgärd, när åtgärden avser översilningsmark,strandäng, kärr, mosse eller annan våtmark. Med markavvattning avses i förstahand dikning. Men även andra åtgärder såsom årensning, sjösänkning ochinvallning innefattas i uttrycket markavvattning och omfattas således avföreslagen tillståndsplikt. Enligt motionärerna bör den föreslagna regleringenses som en temporär lösning. Slutlig ställning fill frågan om utformningen avskyddet för våtmarkerna bör enligt motionärernas mening tas när behövligainventeringar har genomförts och utvärderats. Det anses lämpligt att frågan tasupp i samband med kommande prövning av förslaget till ny vattenlag. Som framgår av tidigare lämnad redogörelse behandladeriksdagen under föregående ett motionsyrkande av samma innebörd somdet nu föreliggande. Utskottet anförde dä att redan gällande regler i NVL gerviss möjlighet att bevaka miljöintressen m. m. i samband med t. ex. markavvattningsföretaginom skogsbruket. Härmed åsyftades samrådsskyldigheten enligt 20 § nämnda lag.Av särskild betydelse i sammanhanget var vidare en av regeringen nyligenbeslutad ändring i naturvärdsförordningen (SFS JoU1980/81:5 20 1979:794), som trädde i kraft . Dennainnebar att anmälningsplikt infördes beträffande våtmarksdikning förvirkesproduktion. Den nya regeln innebär att den som ämnar utföra sådan dikningsnarast möjligt och senast tvä månader i förväg skall anmäla detta tillskogsvärds-styrelsen. Denna skall med eget yttrande om företagets skogligalämplighet överlämna anmälan till för samråd enligt 20 § NVL. Enligt utskottets mening var syftet med berördamotionsyrkande till stor del tillgodosett genom angivna författningsändring.Lagtekniskt ansågs mofionsförslaget om tillständsplikt enligt NVL för vissamarkavvattningsföretag nödvändiggöra följdändringar i bl. a. vattenlagensbestämmelser om torrläggning av mark genom dikning, vattenavledning ellerinvallning. Det hänvisades i sammanhanget fill det arbete som pågick inomregeringskansliet med utarbetande av förslag till ny vattenlag. Mot angivnabakgrund ansåg sig utskottet inte böra biträda motionsförslaget. Riksdagenavslog i överensstämmelse med utskottets förslag motionsyrkandet i fråga (JoU1979/ 80:19). Arbetet med förslag till ny vattenlag pågår med sikte påatt proposition i ämnet kan föreläggas i sådan tid att den nya lagenkan träda i kraft . Med hänsyn till vad här anförts finner utskottet intetillräckliga skäl att förorda något ändrat ställningstagande från riksdagenssida med anledning av det ånyo framförda förslaget om införande i NVL avtillståndsplikt för vissa markavvattningsföretag. Utskottet föreslår såledesatt lämnar motion 1979/80:1760 yrkande 13 utan bifall. Bildande av naturvårdsområde. Imotion 1979/80:1760 yrkande 14 hemställs om åtgärder som kan främja ett ökatutnyttjande av institutet naturvårdsområde. Det i motionen framlagdalagförslaget i denna del innebär att det i 7 § NVL klart utsägs att ett områdeinte får avsättas som naturreservat om syftet med åtgärden i allt väsentligtkan tillgodoses genom att området i stället förklaras som naturvårdsområde. Sommotivering anförs bl. a. att detta skyddsinstitut endast kommit till användningi ett fåtal fall då institutet infördes. Utskottet behandlade ett motionsyrkande avmotsvarande innebörd. Beträffande förslaget till ändring av 7 § NVL framhöllutskottet därvid att det redan av förarbetena till bl. ändringar isagda lag klart framgår att naturreservat inte skall komma i fräga i fall medbegränsat åtgärds- och kontrollbehov. Det är främst för sädana fall, därsåledes mindre ingripande åtgärder behövs för att skydda naturmiljön, sominstitutet naturvårdsområde är avsett. Möjligheten att utnyttja sistnämndaskyddsform inskränks i övrigt i princip endast av stadgandet i 19 § förstastycket sista punkten. Där anges att området i stället skall avsättas tillnaturreservat om åtgärd som bör vidtas är så ingripande att pågåendemarkanvändning avsevärt försvåras. Enligt motionärernas förslag skulleemellertid denna JoU1980/81:5 21 skyddsform inte fä komma i fråga om "syftet medåtgärden i allt väsentligt kan fillgodoses genom att området i stället med stödav 19 § förklaras som naturvårdsområde". Enligt utskottets mening skulleden föreslagna lydelsen leda till viss oklarhet rörande vilket kriterium somskall vara avgörande i fråga om tillåtligheten av ettnaturreservatsförordnande. Med hänsyn till det anförda avstyrkte utskottetföregående år motionsyrkandet i fråga (JoU 1978/79:19). beslöt ienlighet med utskottets förslag. Vad gäller den faktiska utvecklingen i fråga om inrättandeav naturvårdsområden fär utskottet framhålla att den inte obetydliga ökning avantalet områden som konstaterades ha ägt rum synes hafortsatt. Som framgår av den redogörelsen har antaletnaturvårdsområden 1 juli 1980 stigit från 9till 16. Ökningen är mest påtaglig i arealhänseende: den sammanlagda arealenomfattade sist angivna fidpunkt 15 000 ha, jämfört med 9 200 ha vidjämförelsetillfället året innan. Utskottet finner mot nu redovisad bakgrund inte heller iår anledning föreslå någon åtgärd pä grund av motionsyrkande omändring av 7§ NVL. Motion 1979/80:1760 yrkande 14 avstyrks således. Åtgärder mot nedskräpning. I motion1979/80:1764 framläggs önskemål om ökad information i syfte att motverka dentilltagande nedskräpningen i naturen, speciellt den som härrör från trafikanterpå våra riks- och länsvägar. Utskottet delar uppfattningen om värdet av olika åtgärdersom kan motverka nedskräpningen i naturen och längs våra vägar. Frågan hängerhärvidlag bl. a. nära samman med de problem beträffande allemansrättensutövande som utskottet i andra sammanhang berört. Det är viktigt attinformationen i sist angivna hänseende också skärper medvetandet om att naturenskall hållas ren från papper, plast, glas, plåt och annat avfall. I sambandhärmed synes bl. a. angeläget att de regler i NVL som straffbeläggernedskräpning verkligen bringas till allmän kännedom. Enligt vad utskottettidigare kunnat konstatera innehåller också av m. fl. organframställt informationsmateriel rörande allemansrätten upplysningar i häråsyftat hänseende. Vad beträffar renhållningen längs vägarna kan erinras omatt staten i princip svarar för renhållningen av vägområde samt viss markintill parkeringsplats eller rastplats i den mån allmänheten har tillträde tillmarken. Vid behandlingen av en motion i motsvarande ämne underströkutskottet att det självfallet frän många synpunkter är viktigt attrenhållningen av vägar och rastplatser fungerar på ett tillfredsställande sätt.Problemen är dock till största delen av den karaktären att de ligger inomregeringens och berörda myndigheters ansvarsområden. Med hänsyn härtill ochtill den verksamhet som i olika avseenden bedrevs pä området fann utskottet attdå aktuella mofioner inte borde föranleda någon särskild åtgärd JoU1980/81:5 22 Den nu väckta motionen 1979/80:1764i frågan synes inte ge anledning till annat ställningstagande från riksdagenssida. Under hänvisning tillvad i det föregående anförts hemställer utskottet 1. beträffandebekämpningen av sly attriksdagen avslår motion 1979/80:212, 2. beträffande talan mot vissa beslut enligt naturvårdslagen m. m. attriksdagen avslår motion 1979/80:307, 3. beträffandepreskriptionstiden för täktverksamhet attriksdagen lämnar motion 1979/80:1376 utan ytterligare åtgärd, 4. beträffande hänsynstagande till naturvärdens intressen vid jordbruk attriksdagen avslår motion 1979/80:1754, 5. beträffandeskyddet av våtmarker attriksdagen avslår motion 1979/80:1760 yrkande 13, 6. beträffandebildande av naturvårdsområde attriksdagen avslår motion 1979/80:1760 yrkande 14, 7. beträffandeåtgärder mot nedskräpning attriksdagen lämnar motion 1979/80:1764 utan ytterligare åtgärd. Närvarande: (), ()*, ArneAndersson i (), (), (), GretheLundblad (s)*, (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ej närvarande vid betänkandets justering. JoU1980/81:5 23 , Maj BrittTheorin, , , , ochJan (alla s) har avgivit följande fyra reservationer till betänkandet. Bekämpningen av sly (mom. 1) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 15 börjar med "Som framgår" och slutar med"motion 1979/80:212" bort ha följande lydelse. Utskottet vill för sin del understryka det angelägna i attslybekämpning och andra landskapsvårdande åtgärder kan utföras på ett effektivtsätt i syfte att bibehålla ett öppet landskap. Som i mofionen påpekas kan detmed nuvarande lagstiftning uppstå problem i fråga om det praktiska genomförandetav landskapsvårdande insatser. Sålunda kan det t. ex. förekomma att en frånnaturvärdssynpunkt önskvärd siktröjning mellan särskilt anordnade rastplatservid allmän väg och vissa sjöar eller vattendrag blir ofullständigt genomfördgenom att någon eller några av de berörda markägarna inte ger tillstånd fillatt röjningen utförs. Utskottet anser det angeläget att regeringen och berördamyndigheter överväger vilka åtgärder som kan vidtas för att situationer avangivet slag skall kunna undvikas. Utskottet föreslår att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härvidlag anfört. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande bekämpningen av sly attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1979/80:212, Hänsynstagande till naturvårdens intressen vidJordbruk (mom. 4) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar med "Som i" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Som ocksä påpekas i motionen ingår i den nya skogsvårdslagsom antogs av (prop. 1978/79:110) bestämmelser om vilkenhänsyn som skall tas fill naturvårdens intressen vid skötseln av skog (21 §). föreskrifter till nämnda paragraf har mycket ingåendeutvecklat vad som gäller beträffande naturvårdshänsyn i skogsbruket. Sedan fattade sina ovannämnda beslut har fråganom allmänna hänsynsregler i jordbrukets lagstiftning behandlats i en rapport.Hushållning med mark och vatten 2 (SOU 1979:54, 55), som utarbetats inombostadsdepartementet. I rapporten ges en rad exempel på hänsyn som borde kunnatas i JoU1980/81:5 24 jordbruket, bl. a. användningen av gödselmedel så attgrundvattnet inte förstörs, begränsning av användningen av kemiskabekämpningsmedel, bevarande i rimlig omfattning av diken, våtmarker,odHngsrösen och åkerholmar. Enligt utskottets mening måste för jordbruket gälla,liksom för alla andra näringar, att verksamheten skall bedrivas medutgångspunkt i den ekologiska grundsynen. Mot den bakgrunden föreslår utskottetatt uttalar sig för att allmänna hänsynsregler införs i jordbruketslagstiftning som ett komplement fill naturvärdslagen på motsvarande sätt somhar skett i skogsvärdslagen. Vad utskottet sålunda med anledning av motion1979/ 80:1754 anfört bör som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande hänsynstagandefill naturvårdens intressen vid jordbruk attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av mofion 1979/80:1754, Skyddet av våtmarker (mom. 5) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar med "Som framgår" och på s. 20 slutarmed "utan bifall" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning om det angelägnai att effektivare skyddsbestämmelser för våtmarkerna kommer till stånd snarastmöjligt. Ytteriigare dröjsmål härvidlag kan innebära risker för att oersättliganaturvärden spolieras. Som mofionärerna anfört kan inte resultatet avnaturvårdsverkets våtmarksinventering eller ikraftträdandet av en ny vattenlagavvaktas innan åtgärder sätts in för att skydda våtmarkerna. Utskottet biträderförslaget att det i naturvårdslagen införs bestämmelser om fillståndsplikt försådana markavvattningsföretag som anges i mofionen. Även om smärreföljdverkningar i vattenlagen kan visa sig nödvändiga bör förslag om en sådanfillståndsplikt kunna utarbetas tämligen omgående. Under förutsättning att dennya vattenlagen kommer att innehålla fillräckligt långtgående skyddsregler ihär åsyftat hänseende bör den av utskottet förordade regleringen kunna gällasom en temporär lösning i avbidan på den nya vattenlagens ikraftträdande.Utskottet föreslår således att hos regeringen anhåller om förslagsnarast möjligt till lagsfiftning på i huvudsak de grunder som anges i mofion1979/80:1760. JoU1980/81:5 25 dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffandeskyddet av våtmarker attriksdagen med anledning av motion 1979/80:1760 yrkande 13 hos regeringenanhåller om förslag möjligt rörande förstärkt sådant skydd i huvudsakenligt de grunder som anges i motionen, Bildande av naturvårdsområde (mom. 6) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 20 börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 21slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det i likhet med vad som anförts i motion1979/80:1760 angeläget att skyddsformen naturvårdsområde kommer till användningi större utsträckning än vad som hitfills varit fallet. Som motionärerna anförtär behovet att säkra markområden för rekreafion, vetenskap och kultur stort. Deanslag som står fill förfogande för ersättningar i samband med inrättande avnaturreservat är emellertid begränsade. Det är därför enligt utskottets meningviktigt att naturreservat kommer i fräga endast när utnyttjandet av marken förnyss angivna ändamål inte kan kombineras med pågående markanvändning. Iflertalet fall torde det vara fullt möjligt att utnyttja ett markområde för t.ex. rekreation utan att ett normalt jord- eller skogsbruk hindras. I sådanafall bör det vara självklart att naturvårdsområ-desinsfitutet kommer tillanvändning. Utskottet anser att bör få i uppdrag att vidtaåtgärder för ett ökat utnyttjande av ifrågavarande skyddsform. För attunderstryka vikten av att naturreservat inte kommer i fråga i här åsyftade fallbör 7 § naturvårdslagen kompletteras med en bestämmelse som innebär attlänsstyrelsen inte får utnyttja nämnda skyddsform om syftet med åtgärden i alltväsentligt kan tillgodoses genom att området i stället förklaras somnaturvårdsomräde. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandebildande av naturvårdsområde attriksdagen med bifall till motion 1979/80:1760 yrkande 14 antar följande förslagfill lag om ändring i naturvårdslagen; Lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenom föreskrivs att 7 § naturvärdslagen (1964:822) skall ha nedanangivna lydelse; Område, som finnes böra särskiltskyddas eller vårdas på grund av sin betydelse för kännedomen om landetsnatur, sin skönhet eller eljest märkliga beskaffenhet eller emedan området ärav väsenflig betydelse för allmänhetens friluftsliv, må av länsstyrelsenförklaras som naturreservat. Område, som finnes böra särskiltskyddas eller vårdas på grund av sin betydelse för kännedomen om landetsnatur, sin skönhet eller eljest märkliga beskaffenhet eller emedan området ärav väsentlig betydelse för allmänhetens friluftsliv, må av länsstyrelsenförklaras som naturreservat. får inte avsätta ett område tillnaturreservat, om syftet med åtgärden i allt väsentligt kan tillgodoses genomatt området i stället med stöd av 19 § förklaras som naturvårdsområde. Denna lag träder i kraft . JoU1980/81:5 27 1 motionen 1979/80:1760 framlagt förslag till Lag omändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenom föreskrivs i fråga om naturvårdslagen (1964:822) dels att 7, 20 och 37 §§ skall ha nedan angivna lydelse,dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 18a§, av nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Område, som finnes böra särskilt Område, som finnes böra särskilt skyddaseller vårdas på grund av sin skyddas eller värdas på grund av sin betydelse för kännedomen om lan- betydelse för kännedomen om lan dets natur, sin skönhet eller eljest dets natur, sin skönhet eller eljest märkliga beskaffenhet eller emedan märkliga beskaffenhet eller emedan området är av väsentlig betydelse för området är av väsentlig betydelse för allmänhetens friluftsliv, må av läns- allmänhetens friluftsliv, får av läns styrelsen förklaras som naturreser- styrelsen förklaras som naturreser vat, vat. oitirådetill naturreservat, om syftet med åtgärden i allt väsentligt kan tillgodosesgenom att området i stället med stöd av 19 § förklaras som naturvårdsområde. Åtgärd för alt avvattna översilningsmark,strandäng, kärr, mosse eller annan våtmark får inte ulföras utan länsstyrelsenstillstånd. En sådan åtgärd får inte tillålas, om den medför olägenhetav större betydelse från naturvårdssynpunkt. Ar åtgärden av synnerlig betydelsefrån allmän synpunkt, får den dock tillåtas utan hinder av vad nu har sagts. får förena ett tillstånd tillmarkavvattning med de föreskrifter som behövs för alt begränsa eller motverkaskada på naturmiljön. , som ej omfat- , som ej omfat tas av tillståndstvång enligt 18 eller tasav tillständstvång enligt 18, 18 a 19 §, komma att väsentligt ändra eller 19 §.komma att väsentligt änd- naturmiljön, skall, innan företaget ranaturmiljön, skall, innan företa- utföres, samråd ske med länsstyrel- getutföres, samråd ske med länssty- JoU1980/81:5 28 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen eller myndighet relsen. Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer kan före- som regeringen bestämmer kan före skriva att inom landet eller del därav skriva att inom landet eller del därav anmälan för samråd alltid skall göras anmälan för samråd alltid skall göras i fräga om särskilda slag av arbetsfö- i fråga om särskilda slag av arbetsfö retag. , som sägs i första stycket ägerlänsstyrelsen förelägga företagaren att vidtaga de åtgärder som finnaserforderliga för att begränsa eller motverka skada på naturmiljön. Bestämmelserna i denna paragraf skola ej avse bebyggelseinom område, som ingår i fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan,och ej heller företag vartill tillstånd lämnats enligt vattenlagen (1918:523)eller miljöskyddslagen (1969:387). Till böter eller fängelse dömes densom uppsåfligen eller av oaktsamhet 1. bryter motförbud eller föreskrift som meddelats enligt 5, 8,10,11 eller 14 §, 16 § andrastycket eller 19 §. 2. bryter mot 16 §första stycket första punkten eller, om ej gärningen är ringa, mot 16 § förstastycket andra punkten, 3. bryter mot 17 §andra stycket, om ej gärningen är ringa, 4. utförtakt ( strid mot 18 § eller 4. utför takt eller markavvatt-föreskrift som tneddelats i sambandningsåtgärd utan att ha tillstånd enligt med tillstånd tillföretaget, 18 respektive 18 a § eller bryter mot föreskriftsom är förenad med ett sådant tillstånd, 5. underlåter attfullgöra anmälningsskyldighet som föreskrivits med stöd av 20 § första stycket, 6. bryter mot 22 §första eller tredje stycket eller mot föreskrift som meddelats i samband medmedgivande enligt tredje stycket eller 7. åsidosätterstadgandet i 23 §, om ej gärningen sker på plats, till vilken allmänheten ickeäger tillträde eller har insyn, eller gärningeri är ringa. Utbyte av brott som avses i 4 skall förklaras förverkat,om det ej är uppenbart obilligt. Denna lag träder i kraft . Har någon beträffande markawattningsåtgärd som avses i 18a § före ikraftträdandet av denna lag åsamkats kostnader för förrättning enligtvattenlagen (1918:523) eller för åtgärd för att tillvarata sin rätt i sambandmed sådan förrättning, får han ersättning av staten för sådana kostnader omtillstånd till markavvattningsåtgärden inte lämnas enligt denna lag. Fråga omersättning prövas av .