bet · G401NU63 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:63 över proposition 1980/81:131 om vissa varvsfrågor, m. m.,jämte motioner I detta betänkande behandlas dels - i sina huvuddelar -proposition 1980/81:131 om vissa varvsfrågor, m. m. (industridepartementet), dels - helt eller delvis - fyramotioner som har väckts med anledning av propositionen, dels - helt eller delvis - tremotioner från allmänna motionstiden vilka rör varvsindustrin. behandlar isitt betänkande AU 1980/81:17 dels övriga delar av propositionen och av vissamotioner (se s. 3), dels ytterligare några motioner som har föranletts avpropositionen. har avgivit yttrande (FöU 1980/81:7 y) iärendet (bilaga, s. 20). Företrädare för har inför utskottet framfört synpunkter i ärendet. Dessasynpunkter har sammanfattats i en skrivelse. Vidare har en skrivelse inkommitfrån Varv och . I propositionen föreslås attSvenska utöver tidigare anvisade medel får ett finansiellt stöd om 672milj. för att täcka kostnaderna för avveckling av . 1 samband härmed redovisas de åtgärder som regeringen harvidtagit för att underlätta bildandet av ett särskilt finansbolag iLandskronaregionen. Ett anslag om 100 milj. kr. föreslås bli anvisat för attsysselsättningsfrämjande åtgärder snabbt skall kunna sättas in vidKarlskronavarvet. Vidare föreslås att 59 milj. kr. anvisas för att täckastatens beräknade räntekostnader för ett skuldebrev till för fartygskreditgarantier föreslås till utgången av fåmöjlighet att besluta om fortsatt räntestöd till beställare av fartyg. Ettanslag om 1 milj. kr. föreslås bli anvisat för detta ändamål /82. Vissa frågor om användningen av tidigare beviljade anslagoch garantier till varvsindustrin tas också upp. 1 1980/81. NU1980/81:63 2 av statens beräknade kostnader för att infria garantiertill avseende förlusttäckning föreslås att ett anslag på 800milj. I propositionen föreslås, såvitt här är i fråga, attriksdagen 1. godkänner deändrade riktlinjer för att lämna garantier till svensk varvsindustri för finansieringav alternativ produktion som föredragande statsrådet har förordat, 2. godkänner attregeringen får utfärda skuldebrev till för sammanlagt . enligt de riktlinjer som föredragande statsrådet har förordat, 3. godkänner vadföredragande statsrådet har anfört om användningen av det i statsbudgeten /81 uppförda reservationsanslaget Medelstillskott till , 5. till Tillskottav medel till för sysselsättningsfrämjande åtgärder påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 under fjortondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 6. till Tillskottav medel till för nedläggning av /82 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav , 7. till Kostnaderför skuldebrev till för /82 under fjortondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 8. till Täckandeav förluster på grund av garantier till den statliga varvskoncernen /82 under fjortonde huvudtiteln -i stället för i proposition1980/81:100 (bil. 17 s. 358) föreslaget belopp - anvisar ett förslagsanslag av800 , 9. till Räntestödtill varvsindustrin för /82 under fjortonde huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av . De motioner som har väckts medanledning av proposition 1980/81:131 och behandlas här är 1980/81:2119 av m.fl. (fp, m, c), såvitt gäller hemställan (2) att som sin mening gerregeringen till känna att framtida beställningar och reparationer börplaceras på , 1980/81:2120 av () ochÄke (), vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna att om Svenska Varv eller något annat företag finner nämndaverksamhet kommersiellt motiverad, bör NU1980/81:63 3 en lokalisering av denna till inte försvårasgenom konkurrens-hämmande restriktioner från samhällets sida, 1980/81:2121 av m.fl.(s), såvitt gäller hemställan att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs rörande utvecklingen vid , 6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs rörande medelsanvisningen till , 1980/81:2124 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan att 1. i första handuttalar sig för att Öresundsvarvet skall bevaras som varv i enlighet medtidigare riksdagsbeslut, 2. i andra hand -därest yrkande 1 ej vinner bifall - hos regeringen anhåller om ettåtgärdsprogram beträffande Öresundsvarvet innefattande följandeförutsättningar: a) Öresundsvarvetbehålls som arbetsplats, b) stödproduktionav fartyg eller annan lämplig verkstadsproduktion införs underomstruktureringsperioden, c) befintligfartygsreparationsverksamhet behålls och utvecklas, d) verksamhetenvid varvets treåriga verkstadsskola tryggas, 4. uttalar attvarvet i skall bevaras och hos regeringen begär nödvändiga åtgärderi enlighet därmed, 5. hos regeringenbegär ett långsiktigt utvecklingsprogram för varvsnäringen, grundat påförutsättningen att kapaciteten skall bevaras och utvecklas, 8. hos regeringen begär att denna verkar för att en nykoncernledning, som har de anställdas förtroende, utses för . Yrkande 5 i motion 1980/81:2121behandlas i näringsutskottets betänkande NU 1980/81:60. I övrigt behandlasdenna motion liksom övriga delar av motionerna 1980/81:2119 och 1980/81:2124 avarbetsmarknadsutskottet i betänkande AU 1980/81:17. De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär 1980/81:593av m. (fp, m), vari hemställs att 1. fattar beslutom statliga stödåtgärder för byggande av fiskefartyg i plast lämpade för såvälcivilt som militärt bruk, 2. hos regeringenbegär tillsättande av en utredning med uppgift att föreslå lämplig utformningav stödåtgärder, varvid såväl alternativet anskaffningslån som alternativetstatligt finansierad anskaffning för "leasing" utreds, NU1980/81:63 4 1980/81:1044 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringen hemställer om en snar redogörelse förvarvssituationen i och för diskussion och beslut i , 2. i avvaktan på redogörelsen från regeringen ochriksdagsbeslut, uttalar att åtgärder beslutade av koncernledningen bör.anstå, 1980/81:1489 av iRöstånga m. fl. (fp), såvitt gäller hemställan (1) att uttalar attÖresundsvarvet bör finnas kvar som arbetsplats med annan inriktning änfartygsproduktion. Motion 1980/81:1489 behandlas iövrigt i NU:s betänkande NU 1980/ 81:60. har frågor omstatliga insatser för den svenska varvsindustrin behandlats avriksdagen. Mellan det året- då planeringen ännu tog sikte på en expansion förde svenska varvens del- och det innevarande ligger en välbekant utveckling avtill övervägande delen negativ karaktär. En långtgående strukturrationaliseringhar gått ut över såväl antalet varv som sysselsättningen vid de kvarvarandevarven. Den statliga koncern. , som har fått ansvaret för merpartenav varvsindustrin har uppvisat kraftiga föriuster. var föriusten ca 1800 milj. kr., och för beräknas den komma att uppgå till drygt 900milj. Med början har varvsindustrin i olika former fått ettstatligt stöd av dimensioner som saknar motsvarighet i svensk näringspolitik.För tiden t. o. m. har staten bundit sig för åtaganden gentemot SvenskaVarv som medför en påtaglig belastning på statsbudgeten. Proposition 1980/81:131 behandlar "vissa varvsfrågor,m. m.". Regeringen har alltså inte haft syftet att nu ge riksdagenunderlag för en fullständig genomgång av varvsindustrins problem. Förslagengäller till stor del ett fullföljande av den strukturplan för Svenska Varv somförelades . I första hand är det somkommer i blickfältet. Propositionen rör i väsentlig månsysselsättningspolitiska insatser som tillhör arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde. Även åtskilliga av de motionsyrkanden som propositionen harföranlett behandlas av det utskottet. Utöver Öresundsvarvets framtid är detdels förhållanden, dels olika finansiella åtaganden avseendeSvenska Varv som näringsutskottet i första hand har att ta ställning till. början går utskottet emellertid in på övergripande frågor. Med utgångspunkt i aviserade eller vidtagna åtgärderrörande varv i och - Öresundsvarvet, , och - har i motion 1980/81:1044, som väcktesunder NU1980/81:63 5 allmänna motionstiden, föreslagits vissa temporäraåtgärder. Regeringen skulle anmodas att lämna en snar redogörelse förvarvssituationen till underlag för diskussion och beslut i . Iavvaktan på denna redogörelse skulle uttala att åtgärder- rörandenedläggning eller nedskärning av verksamhet - som beslutats av Svenska Varvskoncernledning borde anstå. Utskottet har inte funnit förutsättningar för attvarvsfrågan skulle tas upp på detta sätt under den relativt korta tid somförgick innan propositionen lades fram. I denna finns en redogörelse, låt varatill dels kortfattad, för det aktuella läget vid bl. a. de enheter i ochBlekinge som motionen i första hand avser. Motionären är medundertecknare av enpartimotion som har väckts med anledning av propositionen. Flera yrkanden däribehandlas av näringsutskottet i det följande. Utskottet anser att motion1980/81:1044 bör lämnas utan åtgärd. I den just nämnda nya motionen 1980/81:2124 (vpk) föreslåsbl. a. att skall hos regeringen begära ett långsiktigtutvecklingsprogram för varvsnäringen, grundat på förutsättningen attkapaciteten inom branschen skall bevaras och utvecklas. Regeringensvarvspolitik betecknas i motionen som destruktiv. Regeringen går det privatastorkapitalets ärenden, menar motionärerna och hänvisar till att de storakapitalintressenterna bl. a. i och har förflyttatsina engagemang från industrin till andra områden. Mera utförligt tas frågan om varvsindustrins framtidautveckling upp -utan särskilt yrkande - i den socialdemokratiska partimotionen1980/ 81:2121. Grundsatsen här är att varvspolitiken måste vara långsiktig.Varvsnäringen är, framhåller motionärerna, en tung industri, som inte kan utvecklasgenom snabba kapacitetsförändringar eller produktionsomläggningar.Motionärerna är införstådda med att strukturomvandling ochkapacitetsminskningar har varit nödvändiga. De kräver emellertid att allamöjligheter till utveckling av livskraftiga verksamheter vid varven skall tastill vara. Målet skall vara att ge svensk varvsnäring en långsiktigtkonkurrenskraftig produktionsinriktning och struktur, som medger att företagenkan bära sina kostnader. Motionärerna säger sig utgå från att regeringen såsnart som möjligt redovisar en samlad och aktuell utvecklingsplan ochfinansieringsanalys för Svenska Varv. Vid ärendets behandling har inomutskottet framställts ett yrkande som går ut på att skall hosregeringen begära en sådan plan och analys. Av den svenska varvsnäringen är den övervägande delen - destora nybyggnadsvarven, det ledande reparationsvarvet och några medelstora varv- sammanförd hos den statliga varvskoncernen. De mindre och medelstora varvenutanför Svenska Varv har i allmänhet vart för sig särartade förutsättningargenom rederianknytning eller speciell produktionsinriktning. Svenska Varvarbetar enligt den strukturplan som presenterades för ochdå låg till grund för beslut om omfattande åtgärder i 1* 1980/81. NU1980/81:63 6 syfte att skapa förutsättningar för en konkurrenskraftigsvensk varvsindustri. Det är enligt utskottets mening naturligt och angelägetatt Svenska Varv, med utgångspunkt i det krav på lönsamhet fr. o. m. år 1985som ägaren-staten har ställt upp, självt får ta ansvar för de anslutnaföretagens utveckling. Den fortiöpande planeringen inom koncernen bör för dessdel resultera i ett sådant långsiktigt utvecklingsprogram som åsyftas i de bådamotionerna. På regeringen som utövare av ägarfunktionen ankommer det givetvisatt med ansvar inför aktivt följa planeringen inom Svenska Varv ochta ställning till de centrala utvecklingslinjerna. Det kan förutsättas attregeringen vid sin näringspolitiska bevakning kontinuerligt uppmärksammarvarvsindustrin i dess helhet. Utskottet finner inte att bör begära ensärskild plan för varvsindustrin i form av ett politiskt dokument. Det nämndayrkandet i motion 1980/81:2124 (vpk) avstyrks alltså. Ett annat yrkande i denna motion går ut på att regeringenskall verka för att en ny koncernledning, som har de anställdas förtroende,utses för Svenska Varv. Den hittillsvarande ledningen har enligt motionärernaaktivt motarbetat varvens rehabilitering och varvens egna initiativ. Det bör enligt utskottets uppfattning vara regeringens sakatt utan detaljerade anvisningar från sida tillse att den statligavarvskoncernen har en väl fungerande ledning. Självfallet är det angeläget attkoncernledningen har de anställdas förtroende. Även i förhållande till övrigaintressenter- inte minst varvens nuvarande och presumtiva kunder- måste den,för att kunna fullgöra sin uppgift framgångsrikt, framstå som på en gångauktoritativ och samarbetsvillig. Utskottet utgår från att regeringen och desom direkt eller indirekt har fått dess förtroende att leda Svenska Varveftersträvar sådana relationer som på allt sätt främjar en positiv utvecklingför koncernen. Med vad här sagst avstyrker utskottet motion 1980/81:2124 i nuberörd del. I den strukturplan för Svenska Varvsom låg till grund för regeringens varvsproposition (prop. 1979/80:165) våren1980 ingick att ett av de kvarvarande fyra storvarven. iLandskrona, skulle läggas ned senast vid utgången av . Frånföretagsekonomisk synpunkt bedömdes det vara angeläget att fördela den totalavarvskapaciteten, som ofrånkomligen måste reduceras, på ett minskat antalenheter. Regeringen anslöt sig till koncernledningens önskemål om en s. k.trevarvslösning men ville hålla frågan om tidpunkten för avveckling öppen.Svenska Varv borde enligt den nämnda propositionen få i uppdrag att drivaverksamheten vid Öresundsvarvet vidare på ekonomiskt minst förlustbringandesätt. Merkostnaderna för fortsatt drift, vilka inte kunde preciseras, skulletäckas av staten. Sedan Svenska Varv hade utfört nödvändiga beräkningaravseende skulle regeringen återkomma till riksdageni frågan. NU1980/81:63 7 godtog emellertid interegeringens förslag. Med tre rösters majoritet beslöt den, med bifall till enreservation i näringsutskottets betänkande i ärendet (NU 1979/80:69), omfortsatt verksamhet vid Öresundsvarvet i enlighet med en plan som hadeutarbetats inom företaget. Denna plan innebar bl. a. att antaletproduktionstimmar skulle minska från ca 2,2miljoner till ca 1,3 miljoner, att nybyggnadsproduktionen av fartyg skullereduceras kraftigt och inriktas mot specialfartyg samt att företaget i ökadutsträckning skulle satsa på reparationsverksamhet och industriverksamhet. Föråren 1980-1982 beräknades enligt planen att Öresundsvarvet skulle visaförluster om sammanlagt drygt 200 milj. kr. Företaget bedömdes kunna blivinstgivande fr. o. m. . I den nu framlagda propositionen meddelar regeringen attde ekonomiska beräkningarna visade sig inte vara realistiska. Enbart under år1980 uppstod en förlust av 344 milj. kr., och fortsatta mycket stora förlusterkunde förutses för tiden fram t. o. m. . Styrelsen för Svenska Varv har,sägs det i propositionen, mot denna bakgrund konstaterat att den långsiktsplanför Öresundsvarvet som låg till grund för beslut inte ärgenomförbar inom givna ekonomiska ramar och att varvet inte bedöms bli lönsamtsenast . Detta styrelsens ställningstagande gjordes den 30 oktober 1980.En vecka senare hemställde styrelsen hos ägaren att få finansiellt stöd för atttäcka kostnaderna för avveckling av Öresundsvarvet . Ifebruari 1981 har styrelsen tillställt regeringen en avvecklingsplan. Ennedläggning - enligt Svenska Varv ekonomiskt oförmånligareän en snabb avveckling - beräknas medföra kostnader om sammanlagt 1004 milj.kr. Sedan oUka befintliga finansieringsresurser har tagits i anspråk återstårnedläggningskostnader om 672 milj. kr. Enligt regeringens förslag skall dettabelopp ställas till Svenska Varvs förfogande som ägartillskott. Regeringenräknar med att denna insats skall möjliggöra en mjuk avveckling. Den betonarsamtidigt att de beräknade nedläggningskostnaderna inte får överskridas. Gentemot regeringens förslag framställs i motion1980/81:2124 (vpk) i första hand ett yrkande om att skall uttala sigför att Öresundsvarvet bevaras som varv i enlighet med tidigareriksdagsbeslut. Motionärernas omdöme är att regeringen, sedan den liditnederlag genom beslut om Öresundsvarvet, systematiskt hararbetat på att förverkliga sin egen nedläggningslinje. Dess handlande är, sägermotionärerna, ett sabotage mot beslut. Enligt motionärernakännetecknas Öresundsvarvet av en förmåga till mångsidighet och omställningsom skall kunna skapa framgång på . Imotion 1980/81:2121 (s) väcks inget liknande motförslag.Möjligheterna att framgångsrikt genomföra den tidigare beslutade utvecklingenvid Öresundsvarvet torde nu vara obefintliga, uttalar motionärerna. Dettakonstaterande föregås emellertid av en skarp kritik mot Svenska Varvs NU1980/81:63 8 styrelse och mot regeringen. Man har, menar motionärerna,på ansvarigt håll inte velat ge Öresundsvarvet en reell chans att genomföraomstruktureringar enligt dess plan. Inga åtgärder har vidtagits för attomorientera produktionen och anpassa verksamheten till lägre nivå. SvenskaVarvs ledning har offentligt förklarat odugligt, sägermotionärerna, och från regeringens sida har man inte tagit avstånd frånkoncernledningen och understött beslut. Detta har enligtmotionärernas omdöme åsidosatts på ett högst anmärkningsvärt sätt. Med anledning av kritiken i de båda motionerna motregeringens agerande i fråga om Öresundsvarvet vill utskottet erinra om attkonstitutionsutskottet har till granskning upptagit regeringenshandläggning av frågan om statligt stöd till Öresundsvarvet (KU 1980/81:25, s.63; reservation 8, s. 87) och att har tagit ställningtill granskningsbetänkande. Utskottet anslöt sig till regeringens förslagatt Öresundsvarvet skulle läggas ned och preciserade dessutom tidpunkten dånedläggningen skulle vara slutförd till utgången av . Mot bakgrund avden bedömning som detta beslut baserade sig på ter sig den nu uppkomnasituationen följdriktig. Utskottet konstaterar att riksdagsmajoritetens störreoptimism om varvets framtidsmöjligheter visade sig vara ogrundad. Det yrkande imotion 1980/81:2124 (vpk) som går ut på att varvet skulle bevaras i enlighetmed förra årets riksdagsbeslut framstår som klart orealistiskt och avstyrksföljaktligen. Utskottet godtar regeringens beräkning av avvecklingskostnadernaoch tillstyrker dess förslag att Svenska Varv skall få ett ägartillskott av 672milj. för att kunna finansiera nedläggning av Öresundsvarvet enligt deprinciper som anges i propositionen. 1 andra hand - om bevarandelinjen inte segrar - föreslås imotion 1980/81:2124 (vpk) att skall begära att regeringen presenterarett åtgärdsprogram för Öresundsvarvet. Den grundläggande förutsättningen fördetta program skall vara att Öresundsvarvet behålls som arbetsplats, varvid"stödproduktion av fartyg" eller annan lämplig verkstadsproduktionskall införas . Motionärerna önskar särskilt attden befintliga fartygsreparationsverksamheten vid varvet skall behållas ochutvecklas och att verksamheten vid varvets treåriga yrkesskola skall tryggas.Ett närbesläktat, yrkande finns i motion 1980/81:1489, som väcktes underallmänna motionstiden. Här begärs att skall uttala att Öresundsvarvetbör finnas kvar som arbetsplats med annan inriktning än fartygsproduktion. I propositionen redovisas olika insatser som görs ellerplaneras för att skapa ny sysselsättning i till ersättning för densom faller bort vid Öresundsvarvet. Särskilt märks bildandet av , bakom vilket står både samhälleliga och privata intressen. Avsiktenär att detta företag skall disponera Öresundsvarvets mark och byggnader. I dessekonomiska resurser skall ingå bl. 100 milj. kr. av de 900 milj. kr. NU1980/81:63 9 för /81 har anvisat som bidragtill Svenska Varv för vissa utvecklingskostnader. Det nya bolaget kan, sägs deti propositionen, i samarbete med Svenska Varv pröva i vilken utsträckningverksamheten inom Öresundsvarvet kan drivas vidare när fartygsproduktionen vidföretaget avvecklas. Inom Svenska Varv pågår, enligt vad utskottet har erfarit,en utredning om de kommersiella förutsättningarna för fortsatt fartygsreparationsverksamheti de lokaler vid Öresundsvarvet som används för sådant ändamål. När det gällerverkstadsskolan vid varvet hänvisar utskottet till vad arbetsmarknadsutskottetanför därom i betänkandet AU 1980/81:17 (s. 15 f.). Vad nu redovisats ger enligt utskottets mening vid handenatt det pågår seriösa strävanden att utnyttja Öresundsvarvets resurser förfortsatt verksamhet av olika slag. Utskottet vill understryka betydelsen avatt så kan ske. Någon särskild åtgärd från sida med anledning av debåda nu behandlade motionsyrkandena finner utskottet inte påkallad. Fartygsreparationsverksamheten i berörs även imotion 1980/81:2121 (s) - utan särskilt yrkande - och i motion 1980/81:2120. sistnämnda anges en rad skäl som enligt motionärernas mening talar för attdenna verksamhet bör få fortsätta. Motionärerna fruktar emellertid att dettakan komma att förhindras med hänvisning till ett uttalande i förra åretsvarvsproposition (prop. 1979/80:165 s. 12) att man när Öresundsvarvet skulledrivas vidare måste ta hänsyn till att produktionsinriktningen inte skulleskada andra enheter inom koncernen eller övrig svensk industri. Den nutilltänkta reparationsverksamheten skulle i mycket ringa utsträckning komma attkonkurrera med andra svenska företag, säger motionärerna. De vill att riksdagenskall göra ett uttalande till regeringen om att samhället inte genomkonkurrenshämmande restriktioner bör försvåra att en fartygsreparationsverksamhetsom Svenska Varv eller något annat företag finner kommersiellt motiveratlokaliseras till . Som sagts är det Svenska Varv som prövarförutsättningarna för fortsatt fartygsreparationsverksamhet i engageras också i denna fråga. Utskottet finner detnaturligt att Svenska Varvs koncernledning vid sitt kommande ställningstagandei frågan söker göra en totalbedömning av vilka verkningar olikahandlingsalternativ kan få för de berörda företagen. Önskemålet att denpersonella kapacitet och de tekniska resurser som finns hos Öresundsvarvetskall bli utnyttjade kommer rimligen därvid att väga tungt. Det av motionärernaåberopade uttalandet varvsproposition är emellertid enligtutskottets mening en viktig påminnelse till beslutsfattarna. Utskottet utgårfrån att en skälig avvägning mellan olika intressen skall kunna göras ochavstyrker motionen. Som nämnts skall enligt propositionen Öresundsvarvetsmark och byggnader disponeras av . I motion1980/81:2121 (s) begärs ett uttalande av innebärande att detta bolagbör få förvärva de tillgångar det gäller antingen mot en enbart NU1980/81:63 10 symbolisk ersättning eller med hjälp av ytterligare medelsom tillförts av staten. Vad motionärerna inte skulle godta är med andra ordatt en väsentlig del av finansbolagets kapital skulle behöva tas i anspråk förförvärv av mark och byggnader. Utskottet har inhämtat att meningen just är attdet nya finansbolaget bara skall behöva betala ett symboliskt pris för deanläggningar som det övertar. Någon framställning till regeringen i denna frågasynes inte motiverad, varför utskottet avstyrker motionsyrkandet. En enhet inom Svenska Varv som f.n. befinner sig i en bekymmersam situation är . Produktionför den svenska marinen, export av fartyg samt utveckling av vindkrafts-och plastskrovstekno-logi är enligt koncernens strukturplan de rörelsegrenarsom skall bära upp denna enhet. Utskottet har vid sin behandling av proposition1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken fått en redogörelse förKarlskronavarvets verksamhet på vindkraftsområdet. Såsom belyses i propositionen har kapacitetsutnyttjandetvid avtagit kraftigt . Den i strukturplanenberäknade kapaciteten, ca 1 miljon arbetstimmar , finns det inte orderför. Strukturplanen skulle för del resultera i en personalminskningfrån 1 550 till 1 250 anställda. har emellertid, såsomredovisas i propositionen, funnit det nödvändigt att den kvarvarandepersonalstyrkan har reducerats med ytterligare drygt 400anställda. I detta läge föreslår regeringen att staten skall gripa in för attförbättra varvets möjligheter att nå den av styrelsen avseddatillverknings-volymen. Ett medelstillskott till av 100 milj.kr. för sysselsättningsfrämjande åtgärder föreslås i propositionen.