bet · G401SkU17 · 1980-12-31 00:00:00 — 2 mom. Har fast egendom efter dentidpunkt, som näst föregående årets taxeringsvärde avsett, nedgått i värdegenom eldsvåda, vattenflöde eller annan dylik tilldragelse eller genomborttagande av byggnad eller annan anläggning å egendomen eller av tillbehördärtill eller genom skogsavverkning eller genom nedläggning eller väsentligförändring av rörelse, i vilken egendomen varit använd, eller av annan liknandeanledning, skall i det län där egendomen är belägen på ansökan avskattskyldig, boutredningsman eller leslamenlsexekulor, efter verkslälldutredning, åsatta egendomen särskilt värde till ledning för beräkning av påegendomen belöpande arvsskatt. Där efter tidpunkt som nämnts fortsatt bebyggelse skettå fast egendom eller dess värde eljest förhöjts till följd av ny-, till- ellerombyggnad eller väsentlig förändring av rörelse, vari egendomen varit använd,eller annan liknande anledning, äger beskallningsmyndighelen hos länsstyrelsenpåkalla att egendomen för ändamål, som i föregående stycke sägs, åsättessärskilt värde. Fast egendom, för vilken icke finnes särskilttaxeringsvärde, skall ock av åsättas värde till ledning förarvsskallens bestämmande. Det åligger skaltskyldig, boutredningsman ellertestamentsexekutör all göra ansökan härom. Värdering som sägs är dock ickeerforderiig där det finnes uppenbart, atl egendomens värde ej överstiger 10000kronor. Vid denvärdesättning, varom i Vid den värdesällning, varom i dettamoment är fråga, skall, under detta moment är fråga, skall, under iakttagande iövrigt i tillämpliga de- iakttagande i övrigl i tillämpliga delar av de ikommunalskattelagen lar av de i fastighelstaxeringslagen stadgade grunder förtaxering av (1979:1152) stadgade grunder för faslighet, hänsyn tagas tillegendo- taxering av fastighet, hänsyn tagas mens beskaffenhet ,till egendomens beskaffenhet vid som avses i 21 §. Vad i 22 § I mom. tidpunkt,som avses i 21 §. Vad i andra och tredje punkterna är stad- 22 § I mom. andraoch tredje punk-gal skall därvid äga motsvarande terna är stadgat skall därvidäga tillämpning. Sökande är pliktig motsvarande tillämpning. Sökande meddelalänsstyrelsen erforderliga är pliktig meddela länsslyrelsen er-upplysningar föransökningens forderiiga upplysningar för ansök-prövning. Länsslyrelsen äger atti ningens prövning. ärendet höra ordföranden i fastig- äger atl iärendet höra ordföranden di- , inom vilket egendomen är del distrikt,inom vilket egendomen belägen, eller, om denna nämnd av- är belägen, eller,om denna nämnd ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 857. - Senastelydelse 1973: 1104. SkU1980/81:17 13 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse slutat sin verksamhet, ordföranden avslutat sin verksamhet, ordföran- i taxeringsnämnden i orten. Där be- deni taxeringsnämnden i orten, siktning av egendomen prövas nö- Därbesiktning av egendomen prö- dig, må föranstalta vas nödig, må föran- därom såframt, då ärendet uppta- ställadärom såframt, då ärendet gits på ansökan, sökanden efter an- upptagilspå ansökan, sökanden ef- maning bestrider kostnaderna för teranmaning bestrider kostnaderna besiktningen. I fall, som avses i förbesiktningen. I fall, som avses i andra stycket av detta moment, be- andrastycket av detta moment, be stridas kostnaderna av allmänna stridaskostnaderna av allmänna medel. Över beslut iärende, som avses i detta moment, må klagan icke föras. Denna lag Iräder i kraft den 1januari 1981. Äldre bestämmelser skall dock tillämpas om skattskyldigheteninträtt före . Lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308) Härigenom föreskrivs atl 4§slämpelskatlelagen (1964:308)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatteplikt föreligger icke vid 1) förvärv frånmake, om förvärvet sker i syfte att för sammanläggning åstadkomma enhetligalagfarlsförhållanden beträffande makarnas fasta egendom; 2) förvärv genombyte i den mån vederlaget ulgöres av annan fast egendom, om bytet sker för atlåstadkomma en lämpligare fastighetsindelning eller ulgör led i åtgärder förjordbrukets eller skogsbrukels yttre rationalisering; 3) sambruksföreningsförvärv genom tillskott från medlem och samfällighelsförenings förvärv enligl 5§ lagen (1973: 1150) om förvaltning av samfälligheter; 4) försäkringsbolagsförvärv från annat försäkringsbolag i samband med sådant avtal om övertagandeav del senare bolagels hela försäkringsbestånd, som avses i 295 § lagen omförsäkringsrörelse; 5) förvärv avjärnväg för allmän trafik eller av mark för sådan järnväg; 6) kommunseller annan menig- 6) kommuns eller annan menighetsförvärv av mark, vilken enligl hels förvärv av mark, vilken enligt fastställd plan skallanvändas för fastställd plan skall användas försådant ändamål som avses i 5 § 1 allmän plats, begravningsplats el- ' Lagen omtryckt 1979: 1060. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:864. SkU1980/81:17 14 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse mom, b) eller d) kommunalskalte- ler sådani ändamålsom enligl 2 lagen; kap. 2 (1979:1152)medför att byggnad kan indelas som vårdbyggnad, bad-, sport- ochidrottsanläggning, skolbyggnad, kulturbyggnad, eck-lesiaslikbyggnad ellerallmän byggnad; I) förvärv på grund av lagen omrätt i vissa fall för nyttjanderättshavare atl inlösa under nyttjanderätt upplåtet område; 8) förvärv avkronojord genom skalleköp eller eljest på grund av skallebrev; 9) förvärv avständig besittningsrätt till kronohemman eller krononybygge, då på grund avförvärvet vinnes inrymning i sådan rätt; 10) upplåtelse av tomträtt i nybildad fastighet, varsmark tidigare hell eller till övervägande del ingått i fasfighet som varit med tomträtt upplåten till samme lomlrällshavare; eller II) återgångav fång i fall, där rätt till återvinning föreligger enligt 42 §. Denna lag Iräder i kraft den Ijanuari 1981 och gäller i fråga om förvärv för vilket skatteplikt inträderefter ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked itaxeringsfrågor Härigenom föreskrivs atl I § lagen(1951:442) om förhandsbesked i laxeringsfrågor' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse får, om del finnesvara av synnerlig vikt för någon, efter ansökan lämna besked på förhand(förhandsbesked) angående viss fråga, som avser sökandens taxering lillkommunal inkomstskatt, statlig inkomstskall, statlig förmögenhetsskatt,utskiftningsskatt eller ersättningsskall, ävensom viss fråga rörandetillämpningen av lagen (1951:763) om beräkning av slallig inkomstskatt förackumulerad inkomst eller i lag givna bestämmelser om uppskov med beskattningav realisationsvinst. Gäller ansökningen fråga om tillämpning av lagen(1980:000) mot skatteflykt får förhandsbesked meddelas, om det är av vikt försökanden. I frågor som avses i första stycket får förhandsbeskedockså meddelas, om det finnes vara av vikt för enhetlig lagtolkning ellerrättstillämpning. ' Lydelseav rubriken enligt prop. 1980/81: 17. - Lydelseenligt prop. 1980/81: 17. Vad som har sagts i första slyckel första meningen och andra stycket skall också tillämpas, när ägare till fastighet önskar pä förhand erhålla besked angående viss fråga, som avser taxering av fasligheten. Detsamma gäller den för vilken garantibelopp för fastighet skall tas upp som skattepliktig inkomst enligt bestämmelserna i 47 S kommunalskattelagen (1928: 370), trots alt han inte är ägare. Vad som har sagts i första stycketförsta meningen och andra stycket skall också tillämpas, när ägare lillfaslighet önskar på förhand erhålla besked angående viss fråga, som avsertaxering av fasligheten. Detsamma gäller den för vilken garantibelopp förfastighet skall las upp som skattepliktig inkomst enligt bestämmelserna i 47 Skommunalskattelagen (1928:370). trots att han inte är ägare, och. såvitt gallerfastighet som enligt 3 kap. fastighelstaxeringslagen (1979:1152) undanlagils från.skatteplikt och egendom för vilken värde enligl 7 kap. 16 § nämnda lag intebeslämts, den för vilken, ehuru han inte är ägare, garantihelopp skulle hatagits upp om fastigheten varit skattepliktig eller egendomen åsatls värde. Om rätt atl av riksskatteverketerhålla förhandsbesked i fråga rörande mervärdeskatt föreskrivs i lagen(1968:430) om mervärdeskatt. Denna lag Iräder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m. Härigenom föreskrivs all I § lagen(1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m. skall ha nedan angivnalydelse. Fast egendom, som är taxerad som annan fastighet och som vid taxeringen betecknats som hyres-husenliei, får ej ulan tillstånd av hyresnämnd förvärvas genom Fast egendom, som är laxerad somannan fastighet och som vid taxeringen betecknats som hyresfastighet, får ejutan tillstånd av hyresnämnd förvärvas genom 1. köp, byte ellergåva, 2. tillskott tillbolag eller förening. Lagen omtryckt 1979:307. SkU 1980/81:17 16 3. utdelning eller skifte fränbolag eller förening, 4. fusion enligt 14 kap. I eller 2§ aktiebolagslagen (1975: 1385). Förvärvslillstånd fordras dock endast om denkommun där den fasta egendomen är belägenenligt 3 a § första stycket påkallar prövning hos hyresnämnden. denna lag sägs om fast egendom skall gälla även tomträtt. Vad som sägs omlagfart skall, när fråga är om tomträtt, i stället avse inskrivning av förvärvav tomträtt. Denna lag träder i kraft den . Ifråga om förvärv som skelt före ikrafllrädandel gäller äldre beslämmelser. Lagom bevarande av allmänna fastighetsdeklarationer, m.m. Allmännafaslighetsdeklaralioner och andra uppgifter som avlämnals lill ledning vid 1970års allmänna fastighetstaxering skall bevaras för framtiden. Delsamma skallgälla sådan faslighelslaxeringsavi som skall förvaras tillsammans meddeklarationen enligt 74 § tredje stycket taxeringskungörelsen (1957:513) idess lydelse enligl kungörelsen (1968:734) om ändring i taxeringskungörelsen. Bestämmelsernai 50 § laxeringslagen (1956:623) tillämpas i fråga om förvaring samttillhandahållande och utlämnande av deklarationer enligt första stycket. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. SkU1980/81:17 17 I detta sammanhang behandlasföljande vid /80 väckta motioner: 1979/80:1074 av i (c) I motionen yrkas atl som sin mening gerregeringen till känna att fastighetstaxeringsuppgifterna skall kompletterasäven i de fall där endast uppgifter om energiplanering saknas. 1979/80: 1085 av () och ()I motionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna altförekomsten av öppen spis inle skall föranleda ett högre laxerings-värde. 1979/80:1110 av () och () Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om en utredning angåendeförutsättningarna för en reducering av taxeringsvärdet vid byggnadsförbud ienlighet med vad som i motionen anförts. I propositionen föreslås vissaföljdändringar lill den nya fastighelstaxe-ringslag som antog hösten1979. Flera frågor rörande fastighetstaxeringen kvarstår fortfarande. Del nuaktuella förslaget, som grundar sig på ett delbetänkande årsfastighelstaxeringskommitté, har lagts fram med förtur och innehåller deändringar som bör genomföras med verkan , dvs. del inkomstår då1981 års fastighetstaxerings-beslut skall tillämpas. 1 anslutning härtill tarutskottet upp tre motioner som väckts under den allmänna motionstiden ochsom avser vissa detaljer i samband med fastighetstaxeringen. Propositionen berör bl. a. reglernaför inkomstbeskattning m. m. av fastigheter som vid fastighetstaxeringenundantagils från skatteplikt. De tidigare fastighetstaxeringsreglerna krävde för all enfastighet skulle undantas från skatteplikt all den var avsedd för vissasärskilt angivna ändamål och i regel också att den ägdes av staten, kommuneller vissa allmännyttiga stiftelser eller sammanslutningar. Om fastighetenendast delvis utnyttjades för det privilegierade ändamålet var principen all enuppdelning skulle ske på en skattefri och en skattepliktig del. Motsvarandeprinciper tillämpades också enligt de särskilda reglerna för inkomstbeskattningm. m. av dessa fastigheter. Den nya fastighetstaxeringslagen innebär bl. a. attfastighetens allmännyttiga ändamål blir avgörande för skatteplikten. Bortsettfrån stiftelsernas och de ideella föreningarnas faslighelsinnehav saknar det iallmänhet betydelse vem som äger fasligheten. En annan nyhet är att man förfastigheter med blandad användning infört en huvudsaklighelsprincip. Omfastigheten till mer än hälften används för sill allmännyttiga ändamål skallden i sin SkU 1980/81:17 18 helhetanses som icke skattepliktig, och någon uppdelning i en skattepliktig och enicke skattepliktig del blir då inle aktuell. Förideella föreningar med allmännyttigt ändamål har motsvarande principergenomförts även vid inkomstbeskattningen. Dessa regler bör enligt propositionenstå kvar oförändrade. Beträffande övriga fastigheter, som undantagils frånskatteplikt vid fastighetstaxeringen, innebär förslaget altövervägandeprincipen endast delvis får slå igenom vid inkomstbeskattningen.För att en inkomst av dessa s.k. specialbyggnader skall befrias fråninkomstskatt krävs atl fastigheten till övervägande del använts för sittallmännyttiga ändamål. Om detta inte är fallet blir inkomsten i sin helhetskattepliktig. Om endast en mindre del av fastigheten använts för annatändamål, skall inkomsten från denna del av fasligheten beskattas. Vidare kannämnas att särskilda regler föreslås för fastigheter som används förkommunikation eller dislribufion och för reningsanläggningar. Inkomsl av sådanafasligheter skall beskattas, även om de undanlagits frän skatteplikt vidfastighetstaxeringen. Garantihelopputgår endast för skattepliktiga fastigheter. När det gäller förmögenhetsskattenföreslås i propositionen alt sådan skatt inte skall utgå för ickeskallepliktiga fastigheter och att avdrag inte skall medges för skuld som avseren sådan fastighet. Enligt departementschefens mening saknas del däremotanledning atl undanta skattefria fastigheter från arvs- och gåvoskall. När detgäller stämpelskatt föreslås vissa smärre ändringar i avvaktan påstämpelskalteutredningens (B 1977:06) kommande förslag. Dennya övervägandeprincipen vid fastighetstaxeringen har motiverats av önskemåletatt åstadkomma förenklingar. Att denna princip nu inte genomförs fulll ut ävenvid inkomstbeskattningen innebär att svårigheterna att fördela inkomster ochutgifter på en skattepliktig och en icke skattepliktig del kommer alt kvarståi fråga om vissa fastigheter med blandad användning. Frågan har betydelse förfastigheter som har sådani allmännyttigt ändamål atl de behandlas såsom ickeskattepliktiga vid fastighetstaxeringen men som till en mindre del användsäven för annat ändamål. Som anförs i propositionen kommer man i dessa fall intelängre all ha tillgång lill den tidigare uppdelningen vid fastighetstaxeringenpå en skattepliktig och en icke skattepliktig del. Som utskottet konstateratvid sin behandling av de ideella föreningarnas beskattning kan de nyaprinciperna i speciella fall också leda till skatleskärpningar, nämligen omfastigheten endast till en mindre del används för allmännyttigt ändamål ochdenna del tidigare behandlats som icke skattepliktig. Dessa förhållanden ulgöremellertid inle tillräckliga skäl för atl utan närmare överväganden generelltundanta de icke skattepliktiga fastigheterna från inkomstbeskattning även lillden del de används för icke privilegierade ändamål eller för alt ompröva de nyaprinciperna för fastighetstaxeringen. Som anförs i propositionen bör hithörandefrågor omprövas när erfarenheter vunnits av de nya reglerna och när resultatetav sliftelseutredningens (Ju 1975:01) arbete föreligger. SkU 1980/81:17 19 Med del anförda lillslyrker utskottet propositoneni nu behandlade delar. Övriga förslag som läggs fram i propositionen är avformell karaktär. Utskottet har inte något alt erinra mot dessa förslag menförordar en redaktionell ändring i ett av lagförslagen. Den aktualiseradeändringen i anvisningarna till 36 § kommunalskatielagen behandlar utskottet iannat sammanhang. I syfte atl tillgodose en framställning från olikamyndigheter om att erhålla ell bättre underlag för energiplaneringen antogs isamband med den nya fastighelstaxeringslagen en särskild lag om insamling avuppgifter för detta ändamål. Enligt denna lag skall uppgifter lämnas i denallmänna fastighetsdeklaralionen om byggnadernas uppvärmningssätl, isoleringoch annat som har betydelse för energiplaneringen. Kommuner och statligamyndigheter skall kunna erhålla dessa uppgifter och information om byggnadernasstandard från register över fastighetstaxeringen.Departementschefen framhöll (prop. 1979/80:40 s.l89 och 190) atl det inte kundekomma i fråga atl skaltemyndigheterna och nämnderna skulle infordra saknadeuppgifter för energiplaneringen annat än i de fall där en komplettering avuppgifterna i deklaration e.d. för fastighetstaxeringen ändå behöver göras.Avsikten var att den kommun eller statliga myndighet som ansåg att uppgifternabehövde kompletteras eller kontrolleras ytterligare själv skulle ombesörjadetta i önskad omfattning med ledning av registerutdraget. Yrkandeti motion 1979/80:1074 syftar till alt skattemyndigheterna skall åläggas atlkomplettera fastighetstaxeringsuppgifterna även i de fall där endast uppgifterför energiplaneringen saknas. nu kan bedöma innebär tidigare ställningstagande i dennafråga alt register i stort sett kommer att innehålla de begärdauppgifterna för energiplaneringen. Enligl utskottets uppfattning saknastillräckliga skäl för alt nu ålägga skaltemyndigheterna ytterligare merarbetemed alt insamla och kontrollera dessa uppgifter. Utskottet avstyrker såledesmotion 1979/80: 1074. Det yrkande som framställs i motion 1979/80: 1085innebär att en öppen spis inte skall föranleda ett högre taxeringsvärde ochmotiveras av önskemålet att premiera alt sådana spisar installeras. Enfaslighets taxeringsvärde skall bestämmas med hänsyn till en rad olikafaktorer. Hit hör bl. a. byggnadernas standard, som bedöms med hjälp av ettpoängsystem där förekomsten av öppen spis ger en poäng. I vilken utsträckningen öppen spis inverkar pä värderingen kan inle anges generellt, eftersom deskalor som tillämpas är uppbyggda i skikt på två poäng. Frågans betydelsevarierar också med hänsyn till byggnadernas standard i övrigt, ålder och värdeklass. SkU1980/81:17 20 Enligt utskottets uppfattning ärdet ofrånkomligt atl bygga värderingen på schabloner. Olika uppfattningar kanråda om hur sådana schabloner lämpligen bör utformas. Det bör emellertidframhållas att detta är en fråga som det enligl gällande beslämmelser ankommerpå alt bedöma. Målsättningen är all få fram ell så rättvisandevärde som möjligt, och vad som anförts i motionen utgör enligt utskottetsuppfattning inle tillräckliga skäl för att avvika från denna målsättning. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 1979/80:1085. I motion 1979/80: 1110 begärmotionärerna en utredning om möjligheterna atl reducera taxeringsvärdet isådana fall där en tomt på grund av byggnadsförbud inte kan bebyggas. Enliglvad som anförs i motionen kan enligt nuvarande regler ett byggnadsförbudbeaktas endast om förbudet varar . I de anvisningar och föreskrifter som riksskatteverketfastställt skall hänsyn tas lill att en exploatering kan börja först efter visstid. Detta sker genom att värdet sätts ned enligt en särskild tabell, där ävenså korta väntetider som ell år, räknat från . beaktas.Eftersom syftet med motion 1979/80: 1110 således i allt väsentligt torde varatillgodosett avstyrker utskoilel densamma. A. att anlar de vidproposition 1980/81:61 fogade förslagen till 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen att anvisningarna till 36 §utgår ur förslaget, 3. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskall, 4. lag om ändringi lagen (1947:577) om slatlig förmögenhetsskatt, 5. lag om ändring ilagen (1971: 171) om särskilt uppskattningsvärde på faslighet, 6. lag om ändringi lagen (1933:359) angående vad med fastig-hels taxeringsvärde i vissa fallskall förstås, 7. lag om ändringi lagen (1941:416) om arvskatt och gåvoskall med den ändringen alt den iförslaget angivna lydelsen av 22 § 2 mom. utgår och att ingressen erhållerföljande lydelse: Härigenom föreskrivs atl i 22§ 2 mom. lagen (1941:416) omarvsskall och gåvoskatt ordet "kommunalskattelagen" skall bytas utmot "fastighelstaxeringslagen (1979:1152)", 8. lag om ändring i stämpelskaltelagen(1964: 308), SkU 1980/81:17 21 9. lagom ändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxe ringsfrågor, 10. lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m., 11. lag om bevarande av allmännafastighetsdeklarationer, m. m., 1. motion 1979/80:1074, 2. motion 1979/80:1085, 3. motion 1979/80: 1110. Med hänsyn till ärendets natur hemställer utskottetatt ärendet avgörs efter en bordläggning. Stockholmden På skatteulskottels vägnar Närvarande:Erik (), (). (), (), (), förste vice talmannen (), OlleWestberg i (s), (), (), ()*, (), (), (), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets Justering.