bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Därest etl registreringssystem av nu angivet slaginle skulle visa sig vara verksamt för alt komma till rätta med angivna problemi branschen, bör frågan om etableringskontroll närmare utredas. JuU1980/81:21 182 1980/81:1 y om den ekonomiska brottsligheten har genom beslutden berett finansutskottet dllfälle att yttra sig över motionerna1979/80:1120 och 1979/80:1864 om åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenjämte inkomna remissyttranden däröver i de delar som ärendet kan hänföras tillfinansutskottets beredningsområde. inskränker sin behandlingdels till frågor om den ekonomiska brottslighetens totala omfattning och dessbetydelse för den ekonomiska politiken, dels till frågorna om valutakontrollenoch samhällets kontroll över kreditströmmarna. Utskottetvill anföra följande. Genom beslut den 8 december 1977uppdrog regeringen åt (Brå) att företa enövergripande översyn av lagstiftningen mot organiserad och ekonomisk kriminalitet.I samband med beslutet anfördes: "Frågan om den organiserade och denekonomiska brottsligheten har tilldragit sig allt störreuppmärksamhet i den kriminalpolitiska debatten. Det rör sig här naturligtvisinte om någon ny företeelse. Men dessa arter av brottslighet torde fortlöpandeväxa i omfattning och bedrivas i Den organiserade och den ekonomiska brottslighetenmåste utan tvekan ges hög prioritet i den brottsbekämpande verksamheten. Den organiserade brottsligheten både ger upphov till och underlättar olika allvarliga former av konventionell brottslighet. Ett särskilt oroande moment är den tilltagande internationaliseringen av denna brotts lighet, vilket gör den mera svåråtkomlig för det svenska rättsväsendet. Vad härefter gäller den ekonomiska kriminaliteten står del klart att den kan medföra allvarliga störningar i samhällsekonomin, leda till en orättvis fördelning av skattebördorna och luckra upp de etiska normer som måste finnas i samhället-- ." Utskottet anser alt denna beskrivning av det allvarligalägel tyvärr äger full tillämpning även . JuU1980/81:21 183 Den ekonomiska brottslighetens omfattning Det är svårt alt i kvantitativatermer ange hur omfattande den ekonomiska brottsligheten är. Del beror bl. a.på att del inte finns någon allmänt accepterad indelning av vilka brott somskall sammanföras under beteckningen ekonomisk brottslighet. I en nyligenutkommen rapport från Brå redovisas några internationella studier som belyserproblemels totala omfattning (: Omfattningen av den ekonomiskabrottsligheten. Brottsutvecklingen - lägesrapport ). I rapporten redovisasett par undersökningar i som uppskattat den s. k. underjordiska ekonomintill ett värde motsvarande av bruttonationalprodukten. Dessa undersökningarinnehåller många osäkra moment, och uppgifterna går naturligtvis inteomedelbart atl översätta till svenska förhållanden. De torde likväl ge enuppfattning om problemets vidd. Vad gäller en form av ekonomisk brottslighet,skallebrottsligheten, har försökt uppskatta denna. I enrapport som presenterades 1977 () uppskattadesskatlebrottsligheten, beroende på vilka olika antaganden som gjordes, uppgåtill . motsvarande av BNP. En annan form av ekonomisk brottslighet, s. k. svartjobb,har också varit föremål för undersökning. Ett försök att mäta omfattningen avillegalt bygghantverk finns redovisad i ovannämnda (: Delillegala bygghantverket). Undersökningen tyder på att de s. k. svarta jobben idenna sektor uppgår till ca 27 000 årsarbetare eller ca . Det börbetonas att också denna beräkning innehåller flera möjliga felkällor. Trots alt det sålunda kan vara svårt att ange någon merexakt totalsiffra för den ekonomiska brottslighetens omfattning torde detenligt utskottets uppfattning vara ställt ulom allt tvivel alt den har enmycket stor omfattning även i värt land. Förutom de skadeverkningar förenskilda personer, företag och samhälle som denna brottslighet medför har denockså betydelse för den ekonomiska politiken. Antag t. ex. att den ekonomiskabrottshgheten i "omsluter" ett belopp motsvarande 5 ä avBNP. Detta motsvarar penningvärde . Detta betyderbland många andra ting att hushållens disponibla inkomster är högre än vad somofficiellt registreras. Prognoserna för den privata konsumtionen blir imotsvarande mån osäkra med följd att uppskattningarna av inhemsk produktion ochimport blir mindre säkra. Även sysselsättningen totalt och i olika branscherblir underskattad. Utan alt göra betydligt mer djupgående analyser vill inte utskottetförsöka dra några mer preciserade slutsatser av vad som hår redovisats omeffekterna av den ekonomiska brottsligheten för den ekonomiska politiken.Dylika brister i ett beslutsunderlag medför ökade risker för att vidtagnaekonomiskpolitiska åtgärder kan få en felaktig inriktning och omfattning medicke avsedda konsekvenser som följd. JuU1980/81:21 184 Valutakontrollen m. m. 1 motion 1120 (s) anförs attvalutakontrollen är otillfredsställande. Enligt motionärernas uppfattning ärmöjligheterna för stora att genom löpande betalningar föra valuta ur landet föricke godtagna ändamål och att via utländska bolag låta tillgångar somrätteligen hade bort tas hem stanna i utlandet. 1 syfte att komma till rätta meddessa problem efterlyser motionärerna såväl omedelbara förbättringar avvalutakontrollen som ändrade direktiv till den kommitté som f. n. arbetar medalt utreda valutaregleringen (dir 1977:85). Fullmäktige i redovisar i sitt yttrande övermotionerna 1120 och 1864 det samarbete som har med övrigamyndigheter i syfte att bl. a. bekämpa valutabrott. Fullmäktige framhåller altsamarbete mellan olika myndigheter är nödvändigt för att samhället effektivtskall kunna bekämpa ekonomisk brottslighet, som bl. a. kännetecknas av att denär komplicerad och svärulredd. Lagstiftning eller andra föreskrifter utgöremellertid i vissa fall hinder för sådan samverkan, framhåller fullmäktige. a. möjligheterna för myndigheter att fritt utbyta handlingar ochmuntliga uppgifter med varandra. Fullmäktige framhåller i likhet med motionärerna i motion1120 att valutaregleringen f. n. år föremål för översyn. Till de frågor somkommittén skall överväga hör just frågan om överträdelser och kringgående avvalutaregleringen. I avvaktan på kommitténs förslag och regeringens ochriksdagens ställningstagande anser inte fullmäktige att del nu finns skäl fören mer väsentlig förstärkning av resurser för valutakontrollen. Utskottet delar motionärernas uppfattning attvalutabroltsligheten är ett allvarligt problem. Det är mycket angeläget attvalulabrott förebygges och beivras. Detta får dock inte undanskymma det faktumall hur stora kontrollinsatser som än görs så är brotten svåra att upptäcka. a. på att kontrollen måste ta hänsyn till att den legalavalutatrafiken inte onödigtvis får försvåras. De löpande betalningarna övervåra gränser, som får genomföras genom valutabank utan tillstånd,utgör av samtliga utlandsbetalningar. Häri innefattas bl. a. förelagensbetalningar för export och import av varor och tjänster. Enligt utskottets uppfattning är del inle nu påkallat attmeddela ändrade direktiv till den kommitté som utreder med valutaregleringensammanhängande spörsmål. Utredningen har lill uppgift atl överväga de problemi valutaregleringen som motionerna tar upp. Utskottet förutsätter att regeringenoch fullmäktige i i avvaktan på utredningsresultaten följerutvecklingen och är beredda att ta de initiativ såväl vad gäller resursförstärkningarsom ändrade lagregler som erfordras. Ett framgångsrikt bekämpande av valutabrott är sorn närdel gäller all annan kvalificerad brottslighet ofta en fråga om samordnadeinsatser ifrån JuU1980/81:21 185 Användningen av ADB-teknik tordeunderlätta dylika insatser. Hithörande frågor ärf. n. föremål för översyn.Brottsförebyggande rådet fick i uppdrag av regeringen att seöver bestämmelserna om informationsutbyte m. m. mellan myndigheter och föreslåerforderliga lagstiftningsåtgärder. Brå skall också utarbeta förslag tillbestämmelser som kompletterar den nya sekretesslagen avseende sekretessenmellan myndigheterna. Enligl vad utskottet erfarit pågår detta arbete ochberäknas avslutas års utgång. Mot bakgrund av det anförda avstyrker finansutskottetyrkandena i motionen 1120 i vad gäller valutafrågorna. Samhällelig kontroll över kreditströmmarna I motionen 1120 (s) anförs i frågaom kreditmarknaden att när ekonomisk kriminalitet riktas inte mot det allmännautan mot enskilda personer sker detta inom ramen för en svart lånemarknad somär mycket svår att överblicka. Genom atl offren även har normala krediter tordei en del fall banker dock kunna få en inblick i affärer av detta slag ochdärmed på olika sätt kunna stoppa lånekarusellen på ett tidigt stadium. Delfinns också anledning anta. anför motionärerna vidare, alt banker ibland harmedverkat till spekulationsaffärer med fastigheter. En bättre samhälleligkontroll över kreditströmmarna bör vara ägnade att motverka ekonomiskbrottslighet. Motionärerna kräver därför att samhällets inflytande i bankernabör ökas. Fullmäktige i framhåller att självalånetransaktionerna även i sådana fall som avses i motionen kan vara heltlagliga. I strikt mening olagliga transaktioner inom banksystemet, dvs. i stridmed speciellt för banker gällande lagstiftning, är enligt fullmäktigesuppfattning sällsynta. 1 en ekonomi av typ sker kontrollen överkredilgivningen med huvudsakligen generella medel, anför fullmäktige vidare.En styrning av enskilda lånetransaktioner genom myndigheternas försorg ärknappast förenlig med ett sådant system. Överhuvud år del förenat med betydandesvårigheter för en bank att fastställa det egentliga syftet med alla lån somförmedlas, framhåller fullmäktige. Bankinspektionen anför i sitt yttrande att det i bankernaskreditprövning ingår att granska det av lånesökanden angivna ändamålet med ensökt kredit. Bankinspektionen granskar vid sin tillsyn av bankernaskreditgivning all beviljade krediter går till ändamål som är godtagbara frånsamhällelig synpunkt och sålunda förenliga med en sund utveckling av bankensrörelse. Därvid har inspekdonen, framhåller man, i ett stort antal fallreagerat mot krediter som synts tillgodose spekulativa syften av olika slag. Såhar kanske i särskild grad varit fallet med krediter till spekulationsaffärermed fasligheter. Bankinspektionen uppmärksammade sålunda denna fråga särskiltsedan uppgifter framkommit om den spekuladva handel med hyresfastigheter som JuU1980/81:21 186 numera motverkas genom lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m. Inspektionen har även ingripit i vissa affärer med t. ex.affärsfastigheler. Om de principer som inspektionen anser böra gälla viddylika affärer har bankledningarna fått kännedom genom upprepade meddelanden iden serie om banketiska frågor som inspektionen utfärdar. Hithörande frågoruppmärksammas regelbundet vid inspektionenskredilundersökningar, anför inspektionen. Utskottet instämmer i fullmäktiges i ochbankinspekdonens synpunkter. En ökad samhällelig kontroll över bankerna tordeknappast i sig medföra att enskilda låneärenden granskas bättre. Del åliggerbankinspektionen atl utöva denna tillsyn över bankerna. Som framgår avinspektionens yttrande har man också i flera fall ingripit mot oiika typer avspekulativa affärer. Man bör också observera att en mycket betydande del avkredilgivningen inom samhällsekonomin sker utanför kreditinstituten och attdenna förmedling ingalunda är mindre laglig än den som sker viakreditinstituten, även om den kan utgöra etl stort problem ur kreditpolitisk synvinkel.Denna kreditgivning är naturligtvis mycket svår att kontrollera utifrån deaspekter som modonärerna har. Förekommer det brottslighet i dessa sammanhang såskall givetvis delta med kraft beivras. Utskottet vill slutligen erinra om atl regeringen nyligenhar meddelat direktiv dels lill en utredning om översyn av kreditpolitiken ochden kreditpolitiska lagsdftningen (dir 1980:35), dels dll en utredning omkontokort (dir 1980:34). Med del anförda avstyrker utskottet för sin del kraven imotionen 1120 om att införa bätlre samhällelig kontroll över kredilströmmarnaoch förstärka samhällets inflytande i bankerna. Närvarande: (), (),(), (), (), (), RolfRämgård (c), (), (), (), ChristerNilsson (s), i Slockholm (fp), andre vice talmannen (), () och Kersdn (). JuU1980/81:21 187 , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottels yttrandepå s. 3 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "somerfordras" bort lyda: Utskottet delar motionärernasuppfattning att valutabrottsligheten är ett allvarligt problem. Det är mycketangeläget att valutabrott förebygges och beivras. Till fullmäktiges iriksbankens yttrande över motionerna 1120 och 1864 avgav de socialdemokratiskaledamöterna i fullmäktige etl särskilt yttrande. 1 detta anfördes: "Ett klart tecken på det nuvarande kontrollsystemetsotillräcklighet fick vi . Genom oförsiktiga uttalanden kom detigång en spekulation mot den svenska kronan som enligt egnauträkningar fick en betydande omfattning. Åven har det förekommitkortsiktiga kapitalrörelser som icke kan anses stå i överensstämmelse mednuvarande valutaregler. De omfattande revideringar som skett avbetalningsbalansstatistiken - sammantaget uppgår dessa till 6 ä 7 miljarderkr. - visar att samhället inte har en tillfredsställande kontroll över betalningarnalill och från utlandet. yttrande hänvisar man till atl kommitténmed uppdrag att göra en översyn av valutaregleringen (valutakommittén) även haratt ta ställning till kontrollfrågorna. Men direktiven till denna utredningsyftar närmast till en liberalisering av nuvarande valutareglering. Vad gällerkontrollfrågorna så lägger direktiven mycket klara begränsningar påmöjligheterna att förbättra dessa. Enligt vår mening bör det vara möjligt atl med relativtenkla medel förbättra den nuvarande kontrollen. Den högt utvecklade datatekniksom dllämpas i banksystemet bör här erbjuda goda möjligheter. Inte minstviktigt är det att förstärka samhällets möjligheter att få ett grepp omtjänstetransaktionerna. Det bör enligt vår mening ankomma på riksbanksfullmäktigeatt vidta de personalförstärkningar som en tillfredsställande kontroll avvalutarörelserna föranleder." Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck idet särskilda yttrandet. Enligt utskollets mening bör därför den kommitté somutreder med valularegleringen sammanhängande spörsmål få ändrade direktiv ienlighet med vad som anförs i motion 1120. dels den del av utskottets yttrandepå s. 4 som börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "gällervalutafrågorna" bort lyda: JuU1980/81:21 188 Mot bakgrund av del anfördatillstyrker finansutskottet yrkandena i motionen 1120 i vad gällervalutafrågorna. dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "ibankerna" bort lyda: Utskottet noterar medtillfredsställelse att bankinspektionen i vad gäller bl, a. spekulationsaffärermed fasligheter delvis har lyckats hejda denna verksamhet. Ett förstärktsamhälleligt inflytande i bankerna i enlighet med vad som anförs i motion 1120bör dock kunna göra kontrollen av bankerna än mer effektiv. Denna fråga bördärför enligt utskottets uppfattning bli föremål för utredning. Med det anförda tillstyrker utskottet för sin del kraven imotion 1120 om att införa bättre samhällelig kontroll över kreditströmmarna ochförstärka samhällets inflytande i bankerna. JuU1980/81:21 189 1980/81: 2 y över motioner om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten har hemställt omskatteutskottets yttrande över motionerna 1979/80: 1120 av m.fl.(s) och 1979/80:1864 av m. fl. (vpk) jämte remissyttranden översamma motioner i de delar som kan hänföras till skatteutskottetsberedningsområde. Motionerna innehåller yrkanden att regeringen skall vidtaåtgärder mol den ekonomiska brottsligheten. 1 s-motionen begär motionärerna bl.a. att regeringen genom organisatoriska insatser och förslag till lagstiftningskall verka för att samarbetet mellan polis-, åklagare-, skatte- och kronofogdemyndighetersamt och intensifieras. De vill också ha en undersökningav förutsättningarna för alt införa etableringskontroll i branscher ellernäringsgrenar där skatlebrottslighet och annan ekonomisk brottslighet harsärskilt stor utbredning och anser att valutakontrollen-såväl genom omedelbarasom mer långsiktiga åtgärder - bör effektiviseras. De yrkar slutligen atlregeringen - som ett led i samhällets åtgärder för att komma lill rätta med s.k. grå arbetskraft - skall lägga fram förslag till lagstiftning på grundval avden framlagda departementspromemorian (Ds Fi 1976: 4) Ansvar för skattvid entreprenad m.m. vill med anledning härav inledningsviskonstalera att såväl s som vpk tidigare i särskilda motioner framställtyrkanden om långtgående förändringar i gällande skattesystem. Dessa yrkanden,av vilka flera har till syfte att förebygga eller motverka skatteundandragandeeller skatteflykt, har redan behandlat eller kommerriksdagen att behandla vid detta i anslutning till aviseradepropositioner. Skalteulskotlel har vid sin återkommande behandling avmotioner i ämnet alltid starkt understrukit angelägenheten av att statsmakternaav hänsyn inte minst till de lojala skattebetalarna med kraft ingriper motskatteundandragande i alla former. Arbetet för atl motverka skatteflykt har, särskilt under1970-talet, varit mycket omfattande. Kommunalskaltelagen (KL) har kompletteratsmed regler mot vinstbolagstransaktioner (35 § 3 mom. åttonde stycket),partre-derilransaktioner (46 § 1 mom. tredje stycket) och internaaklieöverlålelser (35 § 3 mom. nionde stycket). Mol skatteflykt riktar sigockså begränsningen av det skattemåssiga begreppet pensionsförsäkring tillsådana försäkringar som meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelsesamt vissa internationella skatterällsliga regler. Påföretagsskalteberedningens förslag införde (SOU 1975: 54,prop. 1975/76: 79, SkU 28) skärpta JuU1980/81:21 190 skatteregler för fämansföretag. För atl komma till rättamed skatteflykt har man gjort ingrepp också i rent civilrättslig lagstiftning.Exempel härpå är låneförbudet i aktiebolagslagen och höjningen av lägstatillåtna aktiekapital, i sin lur följd av särskilda skatteregler i lagen (1974:990) om den skattemåssiga behandlingen med anledning av övergång frånaktiebolag till annan företagsform, m. m. Hit hör också den nya bokföringslagensom innehåller flera bestämmelser avsedda att förhindra skatteundandragande,bl.a. regler om att företag i samma ägares hand skall ha gemensamträkenskapsår. I enlighet med riksdagsbeslut har regeringen, i syftealt förhindra ett otillbörligt utnyttjande av rätten till avdrag för underskotti förvärvskälla, tillsatt en utredning med uppdrag att pröva sådana avdragsbehandling i skattehänseende. Regeringen har vidare för avsikt alt - som ettkomplement till speciallagstiftningen på området - presenterariksdagen ett förslag till en generalklausul mot skatteflykt. Den nyalagstiftningen är avsedd som en försökslagstiftning och skall kunna omprövasefter en femårsperiod. I sammanhanget kan nämnas att man inom f. n. är ifärd med att utarbeta ett multilateralt handräckningsavtal på skatteområdet ochatt brottsförebyggande rådet - som ett led i sitt uppdrag att se överlagstiftningen mot organiserad och ekonomisk brottslighet - granskat olikaformer av skatteflykt med internationell anknytning. Detta arbete harresulterat i en nyligen publicerad promemoria (BRÅ PM 1980: 3) med förslag omvissa lagändringar inom området för utlandsbeskallning. Förslaget innebär bl.a alt avdrag för vissa slag av ersättningar till utlandet - hit kan enligtpromemorian räknas räntor, royalties, patent m. m. samt ersättningar föruppdrag av olika slag - inte bör medges förrän den skattskyldige på ettövertygande sätt bevisar att utgiften varit nödvändig av affärsmässiga ellerdärmed jämförliga skäl. Vid s. k. omfaklureringsaffärer med lågskaltelånderslopas enligt förslaget kravet på bevisad intressegemenskap mellan den iSverige skattskyldige företagaren och det utländska mellanledet. Avsikten är attdenna promemoria skall följas av ett fortsatt arbete inom BRÅ med frågorrörande internationell beskattning. Enligt riksdagsbeslut och 1977 genomförs f. n.successivt en ny taxeringsorganisation. Länsstyrelsernas skatteavdelningaromorganiseras och taxeringsnämndernas ställning och lekmannainflytandet itaxeringsprocessen förstärks. Tyngdpunkten i granskningsnämndernas arbeteläggs på rörelsedeklarationer och andra mer komplicerade deklarationer, ochbeslutsunderlaget förbättras genom en ökad revisionsverksamhet. a. skallman i ökad omfattning kunna anlita integrerade revisioner, dvs.räkenskapsgranskning som omfattar olika slag av skatter och avgifter. Skattemyndigheternas kontrollmöjligheter har under senareår förbättrats även på annat sätt. Genom bevissäkringslagen (1975: 1027) hardel allmänna fått möjlighet att - smidigare och effektivare än tidigare - säkrabevismedel, dvs. räkenskapsmaterial och annat bevismaterial som detförfattningsmässigt JuU 1980/81:21 191 åligger skatt- eller avgiftsskyldig att tillhandahålla förgranskning. Genom en annan av beslutad säkerhetsåtgärd,betalningssäkring (SFS 1978: 880 och 881), kan i en risksituadon det allmännasfordringsanspråk tryggas dll dess fordringen betalas frivilligt eller kan bliföremål för indrivning. En av riksåklagaren () tillsatt arbetsgrupp med uppgiftalt överväga och föreslå åtgärder i syfte att effektivisera brottsbekämpningensåvitt avser kvalificerad ekonomisk brollslighel har föreslagit skärpta straffför den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet försvårar myndighetskontrollverksamhet vid beräkning eller uppbörd av skatt eller avgift.Förslaget bearbetas f. n. av BRÅ, medan etl av utredningen om säkerhetsåtgärderm. m. i skatleprocessen avgivet betänkande (Preskriptionshinder vidskattebrott, SOU 1980: 4) med förslag om förlängning av tiden föråtalspreskription vid brott mol skatte- och avgiftsförfattningarna efterremissbehandling är föremål för beredning inom budgetdepärtementet. Åven den i motionen 1120 av s aktualiserade frågan om dens. k. grå arbetskraften är föremål för regeringens uppmärksamhet. Departementspromemoriorna(Ds Fi 1976: 4) Ansvar för skatt vid entreprenad m. m. och (Ds B 1980: 10) Dengrå arbetskraften och skattekontrollen har remissbehandlats och bereds f. n.inom budgetdepärtementet. Det är enligt vad utskottet inhämtat regeringensavsikt atl förelägga proposition i ämnet vid detta . Vadsärskilt angår den i s-motionen behandlade frågan om ett intensifieratsamarbete mellan myndigheter i kampen mot den ekonomiska brottsligheten villutskottet erinra om atl en arbetsgrupp med företrädare för ,, , generallullslyrelsen och i maj1979 föreslagit all ett centralt samverkansorgan inrättas med företrädare fördessa myndigheter (den s. k. SAMEB- rapporten) och med uppgift bl. a. att hållarespektive myndigheter underrättade om planerade och pågående åtgärder iallmänhet mot den ekonomiska brottsligheten. Med anledning av SAMEB-rapportenhar inom BRÅ tillsatts en arbetsgrupp med uppgift atl göra en översyn av dennya sekretesslagens regler om myndighetssamarbete och att lämna de förslag tillåtgärder som kan anses erforderliga. Vad utskottet anfört utgör endast exempel på åtgärder sompå senare år vidtagits eller initierats för att motverka skattefusk ochskatteflykt. Med hänsyn till att de i motionerna framställda yrkandena om bl.a. ändringar i skattelagstiftningen och om förbättrad skattekontroll redan kananses i viss mån tillgodosedda saknar enligt utskottets mening riksdagenanledning att med anledning av motionerna nu vidta särskilda åtgärder påskatteområdet. Som utskottet tidigare i flera sammanhang framhållit utgördet tilltagande skattefusket ett allvarligt problem sett ur såväl samhälletssom de lojala skattebetalarnas synvinkel. Snabba och samordnade insatser ärdärför angelägna. Utskottet förutsätter således att såväl regeringen somberörda JuU1980/81:21 192 myndigheter ulan onödigt dröjsmål tar alla de initiativtill ändringar i skattelagstiftningen och andra författningar som kan ansesmotiverade för alt komma till rätta med skattefusk och skatteflykt.