bet · G401KU3 · 1980-12-31 00:00:00 — om vissa grundlagsfrågor m. m. I detta betänkande behandlas nedanförtecknade motioner i följande ämnen: statsformen- 1979/80:263 foikomröstningsinstitutet- 1979/80:1041 vidgad rösträtt för invandrare sotn inte är svenskamedborgare - 1979/ 80:151,459 spärreglernavid riksdagsval - 1979/80:203 personval- 1979/80:588 studier avmajoritetsval - 1979/80:1567 myndigheternastillämpningsföreskrifter - 1979/80:1564 valbarhettill revisorer- 1979/80:177 kollektivanslutning till politiskt parti m. m. -1978/79:574. 1979/80:261, 464, 1566, 1569 hotet motmänniskovärdet - 1979/80:259 orn rätt till trådradiosändningar av radio- och TV-program- 1979/ 80:589 I motionen 1979/80:263 av LarsWerner m. ti. (vpk) yrkas att beslutar om övergång till republik ochdärvid e/i antar de i motionen framlagda förslagen till lag om ändring iregeringsformen (yrk. 1) och upphävande av successionsordningen (yrk. 2), delshos regeringen anhåller om förslag till följdändringar i annan lagstiftning m.m. som föranleds härav (yrk. Förslagen bör enligt motionen behandlas så attreformen kan träda i kraft . Slutligen begärs i motionen attregeringen skall lägga fram förslag om utnyttjande av delar av det nuvarandekungliga i för vissa i motionen angivna ändamål (yrk. Med anledning av motioner syftande till införande avrepublik har utskottet tidigare hänvisat till denståndpunkt i frågan som togs i samband med antagandet av 1974 årsförfattningsreform. I sitt yttrande över propositionen 1977/78:71 om kvinnligtronföljd och motioner med anledning härav anförde (KU1977/78:36) bl. a., att genom regeringsform bekräftas monarkin somSveriges statsform och att någon ändring i detta hänseende inte är aktuell.Utskottet tillstyrkte förslaget om införande av kvinnlig tronföljd, vilketantogs av som vilande grundlagsändring. antog dennagrundlagsändring slutligt i 1 1980/81. KU 1980/81:3 2 början av förra och avvisade med hänvisninghärtill motionsyrkanden angående ändring av statsformen (KU 1979/80:1 och 32). I motionen 1979180:1041 av BertilFiskesjö m. fl. (c) yrkas, att beslutar att hos regeringen begära attregeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att delsutvärdera erfarenheterna av tillämpningen av det rådgivandefolkomröstningsinstitutet, särskilt omröstningen i atomkraftsfrågan, delsöverväga ändrade regler för folkomröstningar i andra ärenden ängrundlagsfrågor. Enligt 8 kap. 4 § RF meddelasföreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riket genom lag. Igrundlagspropositionen 1973:90 (s. 186-187) anförde dåvarande chefen förjustitiedepartementet bl. a. att han delade grundlag-beredningens uppfattningatt det kan vara av värde att ha möjlighet att efter majoritetsbeslut iriksdagen hålla rådgivande folkomröstning, t. ex. i en fråga där partiernaönskar få kännedom om uppfattningen bland väljarna, innan de tar ställning föregen del. Däremot avvisade departementschefen i likhet med grundlagberedningentanken att tillägga en minoritet i rätt att få till stånd enfolkomröstning. En sådan ordning skulle inte kimna undgå att minskaparlamentarismens funktionsduglighet. Departementschefen framhöll vidare att ettfolkomröstningsinstitut av rådgivande karaktär inte innebär att avgörandetundandras statsorganen. Det fanns därför inte något behov av att i grundlag hanärmare regler om möjligheterna att anordna sådan folkomröstning. Det varalltså tillräckligt att det i grundlag slås fast att befogenheten att beslutaom rådgivande folkomröstning i hela riket skall ligga hos . För sådantbeslut bör lagstiftningens form användas. Utskottet anslöt sig till propositionen i fråga omfolkomröstningsinstitutets utformning (KU 1973:26 s. 35 f.). På grundval av förslag av rättighetsskyddsutredningenframlades propositionen 1978/79:195 om förstärkt skydd för fri- ochrättigheter m. m. Som vilande grundlagsändring (se KU 1978/79:39) antogs därviden komplettering av 8 kap. 15 § RF. som innebär att ett förslag till ändring avgrundlag skall bli föremål för folkomröstning om yrkande härom framställs avminst en tiondel av ledamöter och minst en tredjedel av ledamöternaröstar för bifall till yrkandet. Folkomröstning skall hållas medriksdagsval. Förslaget är förkastat, om de flesta som deltar i omröstningenröstar mot förslaget och de till antalet är tler än hälften av dem som haravgivit godkända röster vid riksdagsvalet. KU1980/81:3 3 grundlagsändring antogs av i början av förrariksmötet (KU 1979/80:1). med förslaget till grundlagsändring antogriksdagen en särskild lag om förfarandet vid folkomröstning i hela landet.Denna lag gäller såväl rådgivande folkomröstning som folkomröstning igrundlagsfråga. I en reservation (s) anfördes att lagen endast borde gälla isistnämnda fall. I motionen 1978/79:403 avThorbjörn m. fl. (c)begärdes utredning av folkomröstningsinstitutet. a. berördes i motionenfrågan om beslutande folkomröstning samt frågan om vem som skall kunnainitiera folkomröstning. Utskottet (KU 1979/80:34) avstyrkte bifall till motionen,vilket också blev beslut. En reservation (3 c) till förmån förbifall till motionen förelåg. I den nu aktuella motionen anförs bl. a. att det är angelägetatt utvärdera erfarenheterna från kärnkraftsomröstningen . Pågrundval därav bör utformningen av folkomröstningsinstitutet som sådant sesöver. Bland de frågor som särskilt bör beaktas i en sådan översyn är omfolkomröstningarna även formellt skall göras beslutande, vilka regler som skallgälla för rätten att ta initiativ till folkomröstningar samt hur informationeninför folkomröstningar skall organiseras och finansieras. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare I motionen 1979/80:151 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs "att hos regeringen hemställer omatt förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende avmedborgarskap, föreläggs ". Enligt motionärerna finns ca 300 000 invandrare somsaknar möjligheter att påverka det politiska skeendet genom att delta iriksdagsvalen . Motionärerna anför att de flesta politiska beslut som berörförhållanden, såsom arbetslöshet, arbetsmiljöer, ekonomisk trygghet ochmateriell standard, fattas av . Därför växer kravet på fullständigapolitiska rättigheter för invandrare i styrka. I motionen 1979/80:459 av m. fl. (s) hemställs"att hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansattkommitté tillsätts för att studera invandrarnas deltagande i 1976 och 1979 årskommunalval och i folkomröstningen i kårnkraftsfrågan samt utreda frågan omrösträtt för invandrare utan svenskt medborgarskap och andra åtgärder för attunderlätta deras deltagande i de politiska beslutsprocesserna". I motionen anförs att det nu finns erfarenheter från tvåkommunalval med de nya rösträttsbestämmelserna som innebär att utländskamedborgare bosatta i efter en viss kvalifikationstid ärröstberättigade. Motionärerna framhåller också att bred enighet uppnåtts omatt de kommunala 1* 1980/81. KU1980/81:3 4 rösträttsbestämmelserna skall tillämpas vidfolkomröstningen i kärnkraftsfrågan. Enligt motionärerna är det väsentligt atten utredning kommer till stånd med uppgift att dels utvärdera erfarenheternafrån tidigare val, dels pröva vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för attunderlätta invandrarnas deltagande i det politiska livet. Enligt regeringsformen är svensktmedborgarskap ett av rösträttsvillkoren vid val till . Också förvalbarhet till krävs svenskt medborgarskap (3 kap. 2 och 10 S§ RF). För att utlänning skall kunna upptas till svenskmedborgare (naturalisa-tion) krävs bl. a. att sökanden har hemvisthär i landet. I fråga om dansk, finländsk, isländsk och norsk medborgare ärdock kvalifikationstiden för erhållande av svenskt medborgarskap . Genom beslut av (prop. 1975/76:23.KU 25) erhöll utlänningar bosatta i rösträtt vid val avkommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Som särskild förutsättningför rösträtten skulle gälla att den utländske medborgaren har varitkyrkobokförd i de tre åren närmast före valåret.Beslutet innebar också att utlänningar, som uppfyllde rösträttsvillkoren, blevvalbara till kommunala förtroendeuppdrag. Här återgivna bestämmelser finns i 2kap. 3 och 4 §§ kommunallagen (1977:179) och i 9 och 10 S§ lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse. De nya reglerna tillämpades vid 1976 årsval till kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Frågan om en vidgad rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare har aktualiserats vid fleratillfällen då beslutet om rösträtt fattades. Vid 1977/78års lämnade i sitt betänkande (KU 1977/78:9)en utförlig redogörelse för de regler som gäller i andra länder och fråganstidigare behandling i samt de utredningar som genomfördes i anslutningtill val. I sitt ställningstagande till motionsyrkanden av i principsamma innebörd som föreliggande anförde utskottet bl. I så gott som alla länder ärmedborgarskap en grundläggande förutsättning för rösträtt vid val på dennationella nivån. Detta samband har motiverats med att rösträtt inte börtillkomma den som inte känner sådan samhörighet med landet att han villförvärva medborgarskap. Man har också menat att ett brytande av sambandetmellan rösträtt och medborgarskap skulle leda till att innehållet imedborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad. När denkommunala rösträtten för invandrare infördes genom beslut även KU 1980/81:3 5 enig riksdag förekom liknande argument i diskussionen, menbetydelsen av att ge invandrarna lokalt politiskt inflytande ansågs vägatyngre. När det gäller riksdagsvalen är emellertid enligt utskottet sambandetmellan medborgarskap och rösträtt av grundläggande betydelse. Inte minströstiättsfrå-gans internationella betydelse leder till denna slutsats.Utskottet kan därför inte tillstyrka motionernas krav på utredning av frågan omrösträtt till för invandrare utan svenskt medborgarskap. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att reglerna förerhållande av svenskt medborgarskap reformerades så sent som 1976.Kvalifikationstiden för medborgarskapsförvärv avkortades då från tre till tvåår för medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Härigenom fick invandrare möjlighet att snabbare ;införut erhålla de politiska rättigheter som är förenade med medborgarskapet, bl.a. rösträtt vid val till . Enligt utskottet är det bl. a. genom sådanareformer soni invandrarnas politiska rättigheter bör förbättras. Den utredning som föreslås i motionen 586 skulle också fåi uppgift att sammanfatta och komplettera pågående undersökningar ominvandrarnas deltagande kommunalval och undersöka behovet aveventuellt ytterligare åtgärder rörande t. ex. information från samhälletssida. En sådan utredning utan sammankoppling med frågan om rösträtt tillriksdagen för utländska medborgare skulle enligt utskottets mening i och försig ha visst intresse. Utskottet vill erinra om att ett forskningsprojekt ominvandrarnas deltagande kommunalval redan genomförs med stöd av bl.a. jubileumsfond. Något initiativ från sida kan därförf, n. inte anses behövligt. I en reservation till betänkandetanförde sju ledamöter (s) att utskottet bort tillstyrka kravet på ensammanfattande och kompletterande utredning av invandrarnas deltagande i 1976års val m. m. Enligt reservanterna borde utskottet bl. a. ha anfört följande. Som framhålls i motionen1976/77:586 har en grundläggande målsättning för den svenska invandrarpolitikenvarit att de utländska medborgare som flyttat till värt land och varaktigtbosätter sig här så långt möjligt skall ha samma rättigheter och skyldighetersom svenska medborgare. Utvecklingen har också gått mot allt störrelikställighet mellan invandrare och svenska medborgare. Ett väsentligt steg iutvecklingen mot fullständiga demokratiska rättigheter togs genomriksdagsbeslutet att införa rösträtt för invandrare. Erfarenheterna års val är av stor betydelse vidbedömningen av vilka ytterligare åtgärder som krävs för att ge invandrarnastörre inflytande i den politiska beslutsprocessen. Olika berörda myndigheterhar undersökt bl. a. informationen till invandrarna års val ochdeltagandet i valet. Inom ramen för ett statsvetenskapligt forskningsprojekt ominvandrarnas deltagande i det politiska livet har en särskild undersökninggjorts av val. Enligt utskottet är det angeläget att resultaten avdessa studier sammanförs och kompletteras av en offentlig utredning medparlamentarisk sammansättning. Utredningen bör ges i uppgift att undersöka ivilken utsträckning invandrarna deltagit i valet och vilka ytterligare åtgärdert. ex. rörande information från samhällets sida som bör vidtas för ättunderlätta för invandrarna att utnyttja sin rösträtt. En viktiguppgift för utredningen skall också vara att närmare studera KU1980/81:3 6 frågan om rösträtten kan utvidgas ytterligare och ävenomfatta riksdagsvalet. Denna fråga aktualiserar, som framgått av tidigareutredningar, också andra problem än dem som är förbundna med den kommunalarösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt bådetill den svenska och hemlandets parlament. Det kan också uppstå endubbel valbarhet genom att de kan väljas till ledamöter av både den svenskariksdagen och hemlandets parlament. Frågor av detta slag kräver ytterligareöverväganden innan beslut kan fattas om rösträtt för invandrarna även iriksdagsval. Inoiri utredningen bör en kartläggning göras av förhållandena idessa avseenden i andra länder. beslöt i enlighet medutskottets förslag. Frågan om rösträtt för invandrare utan svensktmedborgarskap vid riksdagsvalen har därefter behandlats av vidytterligare två tillfällen (se KU 1977/78:41 och KU 1979/80:33). hardärvid avslagit motionsyrkanden om en utvidgning av rösträtten resp. enutredning av det slag som aktualiseras i motionen 1979/80:459 med hänvisningtill ovan redovisade yttrande /78 årsriksmöte. Mot utskottets yttrande har förelegat reservation från de socialdemokratiskaledamöterna. Pågående utrednings- och forskningsarbete angåendeinvandrarnas deltagande i komtnunalvalen m. tn. Det första valet sedan rösträtt förinvandrare utan svenskt medborgarskap införts blev föremål för ett flertalvetenskapliga studier. Förutom de undersökningar och rapporter som redovisas ikonstitutionsutskottets betänkande 1977/78:9 kan nämnas att det storaforskningsprojektet av invandrare som bedrivs med stödav inedel från publicerat en rapport -Det första invandrarvalet - med projektledaren docent som författare. Vid val genomförde invandrarverket en studie avinformationsverksamheten och informationen hos de röstberättigade invandrarna.Studien har redovisats i rapporten 1979 - slutrapport. Irapporten som publicerades redogörs för invandrarverkets egnainformationsinsatser, lokalradions verksamhet samt invandrarorganisatio-nernasåtgärder på informationsoinrådet. Vidare redovisas resultaten från enintervjuundersökning angående invandrarnas information om valet, informationskanalersamt attityder till valdeltagande och rösträtt. I undersökningen ingickröstberättigade finska, jugoslaviska och turkiska medborgare i . I samarbete mellan expertgruppen för invandringsforskningoch har genomförts en studie av kandidatnomineringensamt de valda kandidaternas inedborgarskap och födelseland. En preliminärrapport från denna studie har offentliggjorts . En definitivrapport kommer att färdigställas . KU1980/81:3 7 Valdeltagande bland invandrarna ikommunalvalet har redovisats i rapporten bland utländskamedborgare vid kommunala valen 1979. Rapporten ingår i statistiskacentralbyråns serie Statistiska meddelanden (Be 1980:6). Av rapporten framgåratt ca 121 000 utländska medborgare deltog i valen. Dessa utgjorde avsamtliga röstberättigade utan svenskt medborgarskap. Valdeltagandet var därmedca lägre än vid kommunalval. Förutom studien av kommunalvalet har invandrarverketunder också publicerat en motsvarande undersökning avinformationsinsatser, valdeltagande och kostnader vid folkomröstningen i mars1980. Rapporten har - slutrapport. har regeringen beslutat om direktiv(1980:48) till en översyn av frågor rörande invandringen och invandrarnassituation i . Utredningen, som är parlamentariskt sammansatt, skall seöver invandringspolitiken samt de villkor som gäller för invandrare ochetniska minoriteter i . I direktiven anförs bl. Det är angeläget att en samladutvärdering görs av effekterna av de reformer som har införts under 1970-taleti syfte att främja jämlikheten mellan invandrare och den inhemska befolkningen,öka den kulturella valfriheten för invandrare och minoriteter, vidga invandrarnasmöjligheter till politiskt inflytande och öka samverkan mellan invandrare ochbefolkningen i övrigt. Det kan vidare erinras om attkommunaldeiriokratiska kommittén (Kn 1977:07) enligt de tilläggsdirektiv somutredningen erhöll har att särskilt uppmärksamma vissaunderrepresenterade gruppers möjlighet att delta i det kommunalpolitiskaarbetet. Bland de grupper som nämns särskilt i direktiven ingår invandrarna. I motionen 1979/80:203 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs "att som sin mening ger regeringentill känna att frågan om spärreglerna vid riksdagsval bör bli föremål förutredning i enlighet med vad som i motionen anförts". Motionärerna anför att den utredning som tillsatts efterriksdagens beslut (KU 1979/80:32) bör få till uppgift attförutom övriga uppgifter också pröva frågan om spärreglerna vid riksdagsvalet.Utredningens syfte bör enligt motionen vara att slopa spärrarna. En förändringav spärrsystemet för riksdagsvalen kommer enligt motionen att få betydelseockså för valsvstemet i övriet. KU 1980/81:3 8 I 3 kap. 7 § regeringsformenstadgas att endast parti som fått av rösterna i hela riket ärberättigat att delta i fördelningen av inandaten. Dock gäller att parti somfått färre röster deltar i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i valkretsdär partiet har fått av rösterna. Frågans tidigare behandling. Den s. k. fyraprocentsspärrentillkom som ett led i den partiella författningsreformen 1968-1969. I sambanddäriued ersattes det tidigare valsystemet, där mandaten fördelades inom slutnavalkretsar med tillämpning av jämkad udda-talsmetod med det nuvaranderiksproportionella valsystemet med (f. Ett väsentligtsyfte med valsättsreformen var att till den nya enkammarriksdagen erhålla ettvalsystem som bättre än tidigare tillgodosåg kravet på en proportionell rättvisa.I propositionen 1968:27 med förslag till partiell författningsreform anfördedock föredragande statsrådet: Problemen vid utformningen avproportionella valsystem sammanhänger till väsentlig del med att man inte kandriva det rättvisetänkande som varje proportionell metod är uttryck för sålångt att andra värden i det politiska livet kommer i fara. En rättvisfördelning av mandaten i folkrepresentationen får inte köpas till priset av ettvalsystein, som uppmuntrar till partisplittring och därigenom riskerar attförlama handlingskraften hos de demokratiska institutionerna. Demokratinsarbetsduglighet är inte mindre viktig än rättvisan i valsystemet. Problemet ärhur man skall kunna förse ett proportionellt valsystem med lämpligt utformadespärrar mot småpartier. Vid behandlingen av propositionenfann (KU 1968:20) det föreslagna nya valsystemet vadavsåg såväl riksproportionalitet som spärreffekter mot småpartier innebära enväsentligt mera rättvis och därmed från principiellt demokratiska synpunktermer tillfredsställande ordning än den dittillsvarande. Utskottet tillstyrktepropositionens förslag, och beslöt i enlighet ined utskottetsförslag. Frågan har därefter behandlats i med anledningav motioner, bl. a. i samband ined att förslaget till den nuvarande grundlagenantogs som vilande (KU 1973:26 s. 21) och därefter vid 1976/77 och 1979/80 årsriksmöten (KU 1976/77:23 och KU 1979/80:32). Motionsyrkandena har inteföranlett något ändrat ställningstagande från . Vid 1979/80 årsriksmöte anförde i sitt av godkända betänkandei denna del: Det råder bred politisk enighet omdet nuvarande proportionella valsystemet. Småpartispärren har därvid ansettsnödvändig för att förhindra en för det parlamentariska arbetet besvärandepartisplittring. KU1980/81:3 9 avvisat tanken på attavskaffa spärregeln och har inte funnit anledning att nu frångå dennaståndpunkt. I motionen 1979/80:588 av TorkelLindahl (fp) och () hemställs "att hosregeringen hemställer om ett förslag till personval i enlighet med personvals-och valkretsutredningens slutbetänkande". Enligt motionärerna skulle personvals- ochvalkretsutredningens förslag kunna fungera på ett utomordentligt sätt i svenskaförhållanden. Ett förslag byggt på utredningens betänkande bör enligt motionenvara väl ägnat att ytterligare stärka den svenska demokratin. Personvals- och valkretsutredningentillkallades för att pröva möjligheten att öka personmomentet ivalen och göra en översyn av valkretsindelningen. Utredningen presenterade islutet av i sitt betänkande Personvals- och valkretsindelning (SOU1977:94) ett förslag som innebar att de väljare som så önskade skulle förutompartivalet även avge en preferensröst på en av kandidaterna på den valdalistan. Förslaget som byggde på den grundprincip som tillämpas i det belgiskavalsysteiuet har remissbehandlats. I motionen 1979/80:1567 av OlleSvensson (s) och () hemställs "att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen angående fullföljande avstudier av majoritetsval genom den beslutadeförfattningsutredningen". Enligt motionärerna har kombinationen med enparlamentarisk styrelseordning och ett proportionellt valsystem i vårt land,liksom i övriga länder med motsvarande system, byggt in en spänning mellanolika principer i författningen som är allvarlig med hänsyn till det politiskasystemets handlingskraft. Det är därför enligt inotionen väsentligt attintresset för ett med parlamentarism bättre förenligt valsystem sommajoritetsvalen hålls vid liv. Motionärerna föreslår med hänsyn härtill att denunder beslutade författningsutredningen skall ges i uppdrag attfullfölja de studier med simulerade majoritetsval som författningsutredningenoch personvals-och valkretsutredningen genomfört. KU1980/81:3 10 företogsoiu ett led i sina överväganden rörande valsystemet bl. a. ett antal beräkningaroch statistiska analyser rörande effekten av ett majoritetsvalssystem iSverige. Huvuddelen av dessa analyser redovisades i ett delbetänkande -: III Majoritetsval. Valstatistiska undersökningar avCarl-Gunnar (SOU 1958:29). Syftet med rapporten var enligt utredningensförord att den skulle vara av värde för den offentliga diskussionen rörandevalsystemet. Med anledning av motionsyrkanden begärde riksdagendärefter att regeringen skulle låta utföra nya studier rörandefingerade val enligt majoritetsvalmetoden på grundval av 1964 och 1968 årsandrakam-marval resp. riksdagsval och att därvid särskilt skullegranskas vilken verkan på mandatfördelningen sotn skulle följa av genomfördborgerlig samling. tillkallade justitieministern personvals- ochvalkretsutredningen (PVU). Utredningen fick förutom sina huvuduppgifterangående personval och valkretsindelning också i uppgift att genomföra defingerade valstudier som begärt. Undersökningen borde enligtdirektiven omfatta även valsiffror. Personvals- och valkretsutredningen valde att koncentrerasitt arbete på en studie byggd valsiffror. Utredningens arbete idenna del redovisas i en bilaga - Simulerade val med majoritetsvalsystem avfil.dr - till betänkandet Personval och valkretsindelning(SOU 1977:94). I motionen 1979/80:1564 av JoakimOllen (m) hemställs att hos regeringen begär en utredning omeffekterna av myndigheternas normgiv-ning, bl. a. på skatteområdet, och förslagsyftande till att öka kontroll härvidlag, i överensstämmelse med vadsom anförts i motionen. Motionären anför att utvecklingen mot alltmer kompliceradoch omfattande lagstiftning har medfört att det blivit svårare för riksdagenatt i detalj utforma alla regler. Regeringen eller någon myndighet har dågivits i uppdrag att utforma tillämpningsföreskrifter. Enligt motionen hardenna utveckling gjort sig gällande inte minst på skatteområdet.