bet · G401SkU35 · 1980-12-31 00:00:00 — omperiodiskt understöd m. m. I betänkandet tar utskottet upp sju motioner somrör frågor om periodiskt understöd, egendomslivräntor och skattelättnader förvissa ideella organisationer i form av bl. a. skattereduktion för gåvor. 1980/81:224 av () och () Imotionen hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftningi syfte att förhindra att inte avsedda skattelättnader kan uppnås genomanvändande av livränta vid överlåtelse av vissa tillgångar. 1980/81:1161av () Imotionen hemställs att hos regeringen hemställer att "uppskovsutredningen"får tilläggsdirektiv att pröva möjligheterna att utforma regler där en gränsdras mellan sådana överlåtelser där livränta kan vara motiverad och andraöverlåtelser. 1980/81:1162 av m. fl. Imotionen hemställs att hos regeringen begär förslag av innebörd attäldre bestämmelser om periodiskt understöd skall användas när bestämmelserna i53 § 4 mom. kommunalskattelagen tillämpas på oåterkalleligaförmånstagarförordnanden. 1980/81: 1535 av m. fl. (fp) Imotionen hemställs 1. attriksdagen antar det i bilaga 2 till motionen intagna förslaget till lag om skattelättnad för vissa gåvor m. m., 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående kompensation för intäktsbortfallet. 1980/81:1558 av Per () och () Imotionen hemställs att anhåller att regeringen utreder avdragsrättför enskilda bidrag till ideella organisationer som alternativ till offentligtstöd. 1980/81:1562 av m. fl. Imotionen hemställs att beslutar att avdrag för frivilligt periodisktunderstöd ej skall tillåtas fr. o. m. 1 1980/81. SkU1980/81:35 2 1980/81: 1865 av () och StenSvensson (m) I motionen hemställs - med hänvisning lill motion 1864 -att hos regeringen begär förslag om att skattebefrielse medgesstiftelser som har till ändamål atl även stödja kulturell verksamhet. Från har inkommit enskrivelse. Gällande bestämmelser m. m. Reglerna om allmänt avdrag förperiodiskt understöd och andra därmed jämförliga periodiska utbetalningar ficki huvudsak sin nuvarande utformning . Reglerna innebär att avdrag undervissa förutsättningar medges för den periodiska utbetalningen med utgivetbelopp. I fråga om s. k. frivilliga understöd är avdragsrälten dock fr. o. m.1982 års taxering begränsad lill högst . Dennabeloppsgräns för avdraget gäller för makar var för sig. I samband med att utskottet behandlade denproposition (1980/81:50) om skatten inkomster som innehöllförslaget om begränsning av avdraget för frivilliga periodiska understöd till . och givare väcktes motioner med yrkanden om atl rätten tillavdrag för frivilliga periodiska understöd skulle slopas. Dessa avstyrktes avutskottet som bl. a. åberopade att del fanns skäl att tillåta ett visstmaximalt avdrag och givare. När rätten till avdrag förfrivilliga periodiska understöd begränsades genom lagstiftning till . och mottagare, tog man genom övergångsbestämmelser hänsyn tillunderstöd som utgick på grund av bindande förpliktelser, vilka tillkommit föreden tidpunkt då propositionen blev offentlig. För sådana utbetalningar skallsålunda äldre beslämmelser fortfarande tillämpas. Däremot ansågs några särskilda övergångsregler i sambandmed atl avdraget begränsades lill . och givare intepåkallade. Detta motiverade budgelminislern bl. a. med alt de utbetalningar avunderstöd som man tog särskild hänsyn till genom övergångsbestämmelser år 1973kunde avse stora belopp vid varje utbelalningstillfälle. För givaren kundedärför en obegränsad rätt till avdrag antas ha spelat en inte obetydlig rollnär han åtog sig underslödsförpliktelsen. Det hade enligt budgetministernsmening framstått som obilligt om bindande sådana betalningsålagan-den kommitall omfattas av den begränsning av avdragsrätten som infördes . Läget ärdock - menar budgelminislern - ett annat nu än när övergångsbestämmelserna lill1973 års lagstiftning infördes. SkU1980/81:35 3 nämligen vid understödsåtaganden som tillkommit sedan desskunnat ta hänsyn till den införda begränsningen av avdragsrätten. I samband med riksdagsbeslut om begränsning avavdragsrätten för frivilliga periodiska understöd infördes i syfte all molverkakringgående av begränsningsreglerna en särskild bestämmelse i 53 § 4 mom.kommunalskaltelagen. Enligt denna bestämmelse skall den som överlåter sin rättlill periodiskt understöd o. d. till annan person trots överlåtelsenfortfarande vara skaltskyldig för de belopp som utfaller, om han inle skulle hahaft rätt till avdrag för motsvarande utbetalning till mottagaren. Den utredning som föregick 1973 årsriksdagsbeslut om avdrag för periodiskt understöd föreslog i sitt betänkande(SOU 1972: 87) all livräntor o. d. i samband med köp skulle behandlas somköpeskilling vid beskattningen, om inle livränta från allmän synpunkt kundeanses motiverad. Utredningen konstaterade att behovet av livränta koncentreradesig till överlåtelser av mindre företag i form av rörelse eller jordbruk elleraktier i fåmansbolag. Syftet med livränta i stället för köpeskilling kunde härvara att behålla företaget inom familjen eller atl undvika en uppsplittring avägandeförhållandena. Därtill kom alt livräntan kunde utgöra pension försäljaren. För dessa fall föreslogs ingen större ändring av reglerna. Förlivräntor som grundade sig på avtal om överlåtelse av lätt realiserbaratillgångar-1, ex. aktier eller annan fastighet än jordbruksfastighet-föreslogutredningen att utbetalningarna skulle behandlas enligt samma principer somkontant köpeskilling, öm utbetalningarna skulle utgå under livstid eller minst10 år innebar förslaget emellertid atl deras värde skulle beräknas enliglkapitaliseringstabellerna för förmögenhetsvärderingen. Räntedelen avårs-beloppen skulle enligt utredningen vara avdragsgill resp. skattepliktig. Även skatleutredning framhöll altegendomslivränlor och understöd från familjestiftelser erbjöd särskildasvårigheter men avstod från att föreslå några ändringar i dessa avseenden medhänvisning bl. a. till att åtskilligt av problematiken föll inom ramen förföretagsskalteberedningens uppdrag och alt de eivilrältsliga reglerna omstiftelser var föremål för utredning. I samband med att utskottet behandlade enmotion med begäran om lagstiftning i syfte atl förhindra icke avseddaskallelättnader lill följd av all livränta användes i stället för annatvederlag vid överlåtelse framhöll utskottet bl. Som skatleutredningkonstaterade i sitt slutbetänkande erbjuder egendomslivräntorna särskildasvårigheter som har belysts i tidigare utredningsarbete och även i denproposition som låg till grund för de ändringar i lagstiftningen somgenomfördes . Svårigheterna består bl. a. i att erhålla entillfredsställande gränsdragning mellan å ena sidan livräntor som kan I* 1980/81. 6 sami Nr 35 SkU1980/81:35 4 anses motiverade av skäl som bör godtas även vidbeskattningen och å andra sidan övriga utbetalningar i denna form. Det är ocksåsvårt all för det begränsade antal fall som bör hänföras till den sistnämndakategorin utforma praktiska regler som inte allför lätt kan kringgås. kan framhållas alt motionerna berör frågor somdelvis ingår i den pågående översynen (B 1980: 33) av beskattningsreglerna förfamiljeföretag. LItskotlet som inte kan tillstyrka motionerna utgår frånatt regeringen uppmärksamt följer utvecklingen på detta område och omprövarreglerna om de praktiska erfarenheterna kan anses motivera detta. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna bör ges till känna för regeringen. biföll utskottets hemställan. Svensk skattelagstiftning saknarbestämmelser om avdrag för bidrag till ideella organisationer. Tanken på atlinföra en rätt till avdrag vid beskattningen för gåvor lill allmännyttigaändamål har under en lång följd av år avvisats av . Därvid haråberopats såväl principiella och kontrolltekniska skäl som svårigheter allåstadkomma en tillfredsställande gränsdragning mellan organisationer till vilkabidrag kan ges med avdragsrätl och övriga mottagare. I proposition 1978/79: 160 om fortsall reformering avinkomstskatten föreslogs en mer begränsad avdragsrätt omfattande endast gåvortill svenska stiftelser eller föreningar som i överensstämmelse med sinastadgar huvudsakligen utövade internationell biståndsverksamhet ellerinternationellt verkade för samförstånd eller respekt för mänskligarättigheter. Avdragsrälten var utformad som en skattereduktion avgåvan och med högst . Skatteutskotlel avstyrkte bifall till propositionen medåberopande bl. a. av alt den kritik som tidigare avhållit från attmedverka lill en avdragsrätl för gåvor också kunde riktas mol detla förslag. Riksdagengodkände utskottets betänkande. En motion med yrkande om skattelättnad för gåvor lillutvecklingsbistånd avstyrktes på nytt av . Utskottetframhöll därvid bl. Utskottet instämmer i uppfattningenatt den allmännyttiga verksamhet som ideella organisationer bedriver, bl. a.med betydande insatser från enskilda personer, förtjänar stöd från samhälletssida. Sådant stöd utgår också såväl genom bidrag från staten och kommunerna somi form av skattelättnader av olika slag. Så är t. ex. ideella föreningar medallmännyttiga ändamål numera i regel befriade från inkomstskatt och också frånförmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Att införa en avdragsrätl vidinkomstbeskattningen för gåvor till vissa allmännyttiga ändamål kan givetvisinnebära ytterligare förbättringar för en del av dessa organisationer. Mot deförslag i denna riktning som har lagts fram har emellertid bl. SkU1980/81:35 5 åberopats svårigheterna alt åstadkomma entillfredsställande gränsdragning mellan organisationer lill vilka bidrag kanges med avdragsrätl och övriga mottagare, och denna kritik gäller också detförslag som åter aktualiserats i motionen. Med hänvisning till dessagränsdragningsproblem och till atl motionären inle åberopat några nyaomständigheter som bör föranleda ändrad ståndpunkt i denna fråga avstyrkerutskottet motionen. I detla betänkande behandlarutskottet frågor avseende bl.a. rätlen till avdrag för periodiska understöd ochegendomslivräntor. I samband härmed behandlas också frågor rörande avdrag förenskilda bidrag till och beskattningen av vissa ideella organisationer. m. fl. (s) begär i motion 1562 atl rättentill avdrag för frivilliga periodiska understöd slopas fr. o. m 1983 årstaxering. Motionärerna framhåller bl. a. atl de sociala skäl som tidigare kanha funnits för att tillåta denna typ av avdrag, som särskilt gynnarskattskyldiga med hög marginalskatt, successivt försvagatsallteftersom samhällets åtgärder på det sociala området byggts ut. Av den redogörelse som lämnats tidigare i detta betänkandeframgår att rätten lill avdrag för frivilliga periodiska understöd, som f. n.är maximerad till . och mottagare, genom riksdagsbeslut så sentsom begränsats till . och givare fr. o. m. Beslutet byggde på ell regeringsförslag som riksdagenbegärt . Denna begränsning av avdragsrälten torde komma alt innebäraatt alltför långtgående skattelättnader i enskilda fall hindras och att därmedmyckel av det missbruk som tidigare regler otvivelaktigt kunnat ge upphov tillförsvinner. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade mening atl del finns skälatl tillåta ett visst maximalt avdrag . Med hänsyn härtill och då detenligt utskottets uppfattning inte finns anledning pröva frågan om ytterligareinskränkningar i avdragsrätten innan närmare erfarenhet vunnits av den nyabegränsningsregelns tillämpning i praktiken avstyrker utskottet bifall tillmotion 1562. I samband med all år 1973begränsade rätten till avdrag för frivilliga periodiska understöd gjordes i enövergångsbestämmelse undantag för sådana understöd som utgick på grund avbindande förpliktelser som tillkommit före den tidpunkt () dåpropositionen blev offentlig. infördes i avsikt att försvåra ettkringgående av begränsningsregeln en bestämmelse som innebär att den somöverlåter sin rätt till periodiskt understöd till annan person - trotsöverlåtelsen - skall vara SkU1980/81:35 6 skattskyldig för de belopp som utfaller, om han inte ärberättigad lill avdrag för motsvarande utbetalning till mottagaren. Liksom ifråga om bindande utfästelser om periodiskt understöd gjordes undanlag föroåterkalleliga förmånstagarförordnanden. Denna undantagsregel har betydelse förförsäkringar som tagits . När avdragsrätten för frivilliga periodiska understöd ihöstas begränsades lill . och givare fick övergångsbestämmelsenfrån 1973 stå kvar. gäller alltså att periodiska utbetalningar somutgår på grund av bindande förpliktelser som uppkommit före den 9 november 1973skall behandlas enligt de bestämmelser som gällde före den 1 januari 1974.Några särskilda övergångsregler som log hänsyn lill bindande förpliktelser somen skattskyldig kunde ha iklätt sig med stöd av regler ansågs intepåkallade. Detla motiverades av budgelminislern bl. a. med all äldre understödkunde avse stora belopp vid varje ulbetalningstillfälle och att för givaren enobegränsad avdragsrätl därför kunde antas ha spelat en inte obetydlig roll närhan åtog sig underslödsförpliktelsen. Något sådant skäl kunde enligtbudgetministerns mening inle sägas gälla i fråga om understöd som utgick pågrund av lagstiftning. m. fl. (m) framhåller i motion 1162 atl denbegränsning av avdragsrätten för frivilliga periodiska understöd till 5 000 kr.per år och givare som gäller fr. o. m. taxering innebär att personersom tecknat försäkring före utgången av och som efter den 9 november1973 genom ett oåterkalleligt förordnande insatt förmånslagare till dennaförsäkring kommer att beskattas för sådana till förmånstagarna utfallandebelopp som sammanlagt överstiger . Motionärerna anser det orättvist altbindande betalningsålaganden skall omfattas av den begränsning av avdragsrältenför periodiska understöd som införts fr. o. m. och begär därför förslag omall äldre beslämmelser skall gälla i fråga om oåterkalleliga förmånstagarförordnandensom gjorts efter . Enligt utskottets mening föreligger i delta avseende ingenskillnad mellan en bindande utfästelse om periodiskt understöd och elloåterkalleligt förmånstagarförordnande. En skatlskyldig som efter den 9november 1973 insatt förmånslagare lill en försäkring kan inte anses sämreställd än den som efter samma tidpunkt genom en bindande förpliktelse åtagitsig att utge periodiskt understöd. Något skäl att särskilt beakta förmånstagarförordnandensom gjorts efter föreligger enligl utskottets mening inle.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion 1162. I två motioner, 224 och 1161, tarmotionärerna upp frågor som gäller egendomslivräntor. I den förra motionenbegär och (båda s) förslag till lagstiftningi syfte atl förhindra inte avsedda skattelättnader genom användande avlivräntor vid överlåtelse av SkU1980/81:35 7 vissa tillgångar, i den senare anhåller () om utredning av möjligheterna all dra en gräns mellan överlåtelser därlivräntor kan vara motiverade och andra överlåtelser. Livräntor och liknande ersättningar i samband med köp haruppmärksammats i olika sammanhang. Den utredning som föregick 1973 årsriksdagsbeslut om begränsning av avdragsrätten för periodiska understöd lill . och mottagare föreslog sålunda all livräntor i samband med köpskulle behandlas som köpeskilling om inle en livränta från allmän synpunktkunde anses motiverad. När skatteutskottet behandlade motioner avliknande innebörd som motion 224 framhöll utskottet att egendomslivränlornaerbjöd särskilda svårigheter bl. a. när det gällde att göra en tillfredsställandegränsdragning mellan å ena sidan livräntor som var godtagbara även frånskattesynpunkt och å andra sidan andra utbetalningar i denna form. Utskottet,som bl. a. av detta skäl inte ansåg sig kunna tillstyrka motionen, utgick frånatt regeringen uppmärksamt skulle följa utvecklingen och ompröva reglerna om depraktiska erfarenheterna kunde anses motivera detla. De synpunkter som framförs i motionerna är enliglutskottels mening värda beaktande. Del torde inte kunna bestridas att livräntoroch andra periodiska utbetalningar numera utnyttjas i betydande omfattning förall undgå beskattning i samband med försäljningar eller för all uppnå andrainle avsedda skattelättnader. Enligt utskottets mening finns det skäl anta altdenna form av skatteundandragande kommer atl tillta inle minst i ett läge dåreglerna om skatt på realisationsvinster skärpts. , som undersenare år vid upprepade tillfällen understrukit angelägenheten av altskatteundandragande i alla former motverkas, tillstyrker med del anförda enutredning om egendomslivräntornas skattemässiga behandling. Utskottet villsärskilt betona alt syftet med denna utredning bör vara att söka komma lillrätta med missbruksfallen och inle alt hindra eller försvåra överlåtelseformersom har lill syfte all underlätta generationsväxlingar eller alt bereda entidigare innehavare av ett företag en rättmätig pension. Vad utskottet anförtbör ges regeringen lill känna. Motionerna224 och 1161 får härigenom anses vara besvarade. Stöd till ideella organisationer m. fl. (fp) begär imotion 1535 skattelättnad för gåvor till utvecklingsbistånd. Denna bör enligtmotionärerna ges i form av skattereduktion om högst . Per ochFilip (båda m) yrkar i motion 1558 att frågan om avdragsrätt förenskilda bidrag till ideella organisationer skall utredas, medan afUgglas och (båda m) i motion 1865 begär förslag omskattebefrielse för stiftelser som har till ändamål att stödja kulturellverksamhet. SkU1980/81:35 8 Som framgår av den redogörelse somutskottet lämnat i inledningen till detta betänkande har under enlång följd av år avvisat tanken på att införa en rätt till avdrag vidbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål. Också den av frågan om skattereduktion för gåvor till utvecklingsbistånd harprövats av men inte ansetts böra föranleda någon åtgärd. De skäl avbl. a. principiell och kontrollteknisk art som åberopat mot en sådanavdragsrätt äger enligt utskottets mening alltjämt giltighet, varför utskottetavstyrker bifall till motionerna 1535 och 1558. Med det anförda och då utskottet i avvaktan på resultatetav stiftelseutredningens pågående arbete inte är berett pröva den i motion1865 aktualiserade frågan om kulturella stiftelsers beskattning avstyrkerutskottet bifall också till denna motion. 1. beträffande frivilligaperiodiska understöd att avslår motion 1980/81: 1562, 2. beträffandeoåterkalleliga förmånstagarförordnanden att avslår motion 1980/81:1162, attriksdagen med anledning av motionerna 1980/81: 224 och 1980/81: 1161 ger regeringentill känna vad utskottet anförl, 4. beträffande avdragsrätt m. m.för gåvor till ideella organisatio ner a. motion1980/81: 1535, b. motion1980/81: 1558, 5. beträffande skattefrihet förvissa ideella organisationer att avslår motion 1980/81: 1865. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), i (s), (). (), (), (), (), (), (), AnitaJohansson (s)* och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU1980/81:35 9 Frivilliga periodiska understöd (mom. 1) , , OlleWestberg i , , , och (alla s) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Av den" och slutar med "motion1562" bort ha följande lydelse: skatteutredning föreslog i sitt slutbetänkande(SOU 1977:91) översyn av skattesystemet att rätten till avdrag för frivilligaperiodiska understöd skulle slopas. Utredningen som åberopade bl. a. rättvise-,kontroll- och förenklingsskäl konstaterade att, oavsett hur det förhöll sig medmöjligheten att genom en avdragsrätt för sådana understöd uppnå skatteförmåner,det numera fanns skäl att se utbetalningarna på ett annat sätt än tidigare.Behovet att genom skattelättnader främja frivilliga understöd var - menadeutredningen - betydligt mindre nu än vid tiden för reglernas tillkomst bl. a.till följd av utbyggnaden av den sociala välfärdspolitiken. Utredningen ansåg inteheller skatteförmågeprincipen längre motivera en avdragsrätt. Utskottet delar den uppfattning som framförts av 1972 årsskatteutredning. Det finns enligt utskottets mening ingen anledning att genomen avdragsrätt för frivilliga understöd ge skattelättnader som inte ärmotiverade vare sig med hänsyn till givarens ekonomiska situation ellermottagarens behov. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall tillmotion 1980/81:1562 antar följande såsom reservanternas förslag betecknade Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 5 avanvisningarna till kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Anvisningar till 46 § Förutsättningför----------- är avslutad. Avdragmedges----------- juridisk person. För annat periodiskt understöd eller därmed jämförligperiodisk utbetalning medges avdrag med högst . SkU1980/81:35 10 Nuvarande lydelse Reservanternas förslag sådana understöd till mer än en person med belopp somsammanlagt överstiger , skall avdraget fördelas mellan dessaunderstöd på sätt den skallskyldige önskar. Denna lag träder i kraft den 1januari 1982 och tillämpas första gången vid taxering. Stöd till ideella organisationer (mom. 4) av och (båda fp) som dels anför följande: Vi ansluter oss till den i motion 1980/81:1535 framfördauppfattningen atl del är av stor positiv betydelse, både för de inominternationell biståndsverksamhet aktiva organisationerna och församhällsgemenskapen i stort, om skattesystemet kan utformas så all enskildapersoner stimuleras alt öka sina gåvor till mission, utvecklingshjälp ochkatastrofbistånd - ändamål som enligt i vårt samhälle gemensamma bedömningarförtjänar ökat stöd. I likhet med motionären förordar vi atl den ifrågavarandeavdragsrälten införs för gåvor till organisationer som arbetar med inriktningpå internationell biståndsverksamhet saml för sådana organisationer som verkarför internationellt samförstånd och respekt för de mänskliga rättigheterna. Viförordar därför alt regeringen lägger fram förslag om lagstiftning i frågan ihuvudsaklig överensstämmelse med förslaget i motion 1535. Detta bör enligt vårmening ges regeringen till känna. Vi anser alt motionen därigenom är besvarad. dels anser att utskottet under mom. 4 a bort hemställa att med anledning avmotion 1980/81:1535 begär förslag från regeringen om skattelättnader för gåvortill utvecklingsbistånd i enlighet med vad som anförts i reservationen.