bet · G401KU4 · 1980-12-31 00:00:00 — om ändringar i sekretesslagen m. m. 1980/81:18) I detta betänkande behandlas dels proposition1980/81:18 med förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) m. m.,dels följdmotionerna 1980/81:17 av GunnarBiörck i (m), 1980/81:48 avJoakim Ollen (m) och 1980/81:49 av m. fl. (vpk). I propositionen hemställs ätt skall antaföljande lagförslag. 1. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100), 2. lag om ändringi lagen (1931:152) med vissa bestämmelser mot illojal konkurrens, 3. lag om ändringi lagen (1936:56) om socialregister, 4. lag om ändringi lagen (1954:579) om nykterhetsvård, 5. lag om ändringi lagen (1956:2) om socialhjälp, 6. lag om ändringi barnavårdslagen (1960:97), 7. lag om ändringi lagen (1965:94) om polisregister m. m., 8. lag om ändringi lagen (1976:633) om kungörelse av lagar och andra författningar, 9. lagom ändring ilagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, 10. lagom ändring i utlänningslagen (1980:376). Motionerna innehåller följande yrkanden: Motion 1980/81:17 "attriksdagen måtte avslå den i proposition 1980/81:18 föreslagna ändringen av 16kap. 1 § i sekretesslagen". Motion 1980/81:48 "attriksdagen måtte besluta att enskild skall ha rätt att få tillgång till sådanauppgifter ur allmänt kriminalregister eller polisregister som ärsekretessbelagda med hänsyn till den enskildes egna intressen". Motion 1980/81:49 "attriksdagen beslutar avslå proposition 1980/ 81:18". har under våren 1980antagit en ny sekretesslag (prop. 1979/80:2, KU 1979/80:37, rskr 1979/80:179.SFS 1980:100). Den nya lagen träder i kraft . Den ersätter dådels nuvarande bestämmelserom hemliga handlingar i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar (1937 årssekretesslag), dels i princip alla nu gällande tystnadspliktsföreskrifter föroffentliga funktionärer. 1 198IJ/8/. KU 1980/81:4 2 Den nya lagstiftningen innebär alltså en enhetligreglering av handlingssekretess och tystnadsplikt i det allmännas verksamhet. Den nya sekretesslagen medför en omfattandeföljdlagstiftning.Samtidigt med den nya lagen har beslutat följdändringari fyra lagar, bl. a. (RB) och förvaltningsprocesslagen(1971:291). Följdändringar i ett hundratal lagar har beslutats avriksdagen (prop. 1979/80:80, KU 1979/80:45, rskr1979/80:269, SFS 1980:158-257). Huvuddelen av dessa följdändringar innebär atthittillsvarande bestämmelser om tystnadsplikt för offentliga funktionärerupphör att gälla . Föreskrifterom tystnadsplikt som riktarsig både till offentliga funktionärer och till enskilda har ändrats så att deefter nämnda dag kommer att avse endast enskilda. Andra lagändringar innebäratt vissa bestämmelser om förhandlingssekretess i andra lagar än RB och förvaltningsprocesslagenupphävs, eftersom de ersätts av den nya regleringen. I proposition 1979/80:80 (s. 48) aviserade föredragandestatsrådet ytterligare följdlagstiftning till den nya sekretesslagen. Detgällde dels ändringar i själva sekretesslagen, dels ändringar i andra lagar.Vissa av de frågor som berördes i proposition 1979/80:80 tas upp i dennaproposition. behandlas också några frågor som inte nämndes i denpropositionen. a. rör det sig om en anpassning av bestämmelser i den nyasekretesslagen till nytillkommen lagstiftning. De nya bestämmelserna föreslåsträda i kraft med sekretesslagen. Lagförslagen är sådana att de enligt första meningen i 8kap. 18 § andra stycket regeringsformen (omtryckt 1979:933) bör granskas avlagrådet. Lagrådets yttrande över de här framlagda förslagen har emellertidansetts sakna betydelse på grund av lagstiftningsfrågornas beskaffenhet och haralltså underlåtits med stöd av andra meningen i nämnda lagrum iregeringsformen. Detta motiveras i propositionen med att de föreslagnaändringarna i sekretesslagen väsentligen har karaktären av en anpassning avbestämmelserna i lagen till annan lagstiftning och att de ej heller berör dedelar av sekretesslagen, över vilka lagrådet företrädesvis hördes (1 och 12-15kap. Motion 1980/81:17 - betr. meddelarfrihet enligt 8 kap. 12§ sekretesslagen I motion 17 påtalas att den föreslagna sekretessen i 8kap. 12 § sekretesslagen för enskildas intressen i samband med etiskakommittéers, bedömning av biomedicinska forskningsprojekt inte avses brytameddelar-friheten. Enligt motionen finns det risk för att denna inskränkning isekretessen kan verka avhållande i fråga om genomförande av utgivningen av nyaläkemedel. Inskränkningen i meddelarfriheten bör därför enligt motionen omfatta8 kap. 12 § i dess helhet och inte bara paragrafens första stycke. KU1980/81:4 3 Den i propositionen föreslagnaändringen av 8 kap. 12 § sekretesslagen har närmast tillkommit på grund avuttalanden som gjordes under riksdagsbehandlingen av propositionen med förslagtill sekretesslag (1979/80:2). förutsatte nämligen isitt av godkända betänkande, att frågan om sekretess för handUngarvid de s. k. etiska kommittéerna skulle bli föremål för överväganden i sambandmed följdlagstiftning till sekretesslagen (KU 1979/80:37 s. 31). I propositionen anförs följande beträffande det föreslagnasekretesskyddet: Biomedicinska forskningsprojekt iSverige som innefattar försök på människor och som inte är avsedda att direktgagna den enskilde individen, granskas numera av en forskningsetisk kommitté. Ibiomedicinska forskningsprojekt inbegrips prövningar av icke registreradeläkemedel och registrerade läkemedel som prövas med nya indikationer.Forskningsetiska kommittéer finns vid samtliga medicinska fakulteter ilandet. Kommittéerna skall svara för den etiska granskningen av deforskningsprojekt som planeras eller pågår i resp. region. Som underlag för granskningen skall projektledaren ge inen beskrivning av forskningsprojektet till den forskningsetiska kommittén. Ibeskrivningen skall anges bl. a. projektets mål, metodik och antalförsökspersoner. Vidare skall uppgifter lämnas som belyser projektet från etisksynpunkt, t. ex. vilka risker för de enskilda som är förenade med projektet. Den etiska ganskningen har i detta sammanhang sin främstabetydelse då det är fråga om prövning av icke registrerade läkemedel eller avregistrerade läkemedel med nya indikationer. Det är uppenbart att enprojektbeskrivning som rör prövningen av ett läkemedel kan innehålla sådanauppgifter om en enskilds affärs- eller driftförhållanden som bör varasekretesskyddade. Vid riksdagsbehandlingen av prop. 1979/80:2 förutsattes attfrågan om sekretess hos de etiska kommittéerna skulle övervägas i anslutningtill den förordning som enligt bemyndigande i 8 kap. 6 § sekretesslagen skulleutfärdas av regeringen. Jag har emellertid kommit fram till att den etiskagranskningen knappast kan anses som sådan tillsyn med avseende på näringslivetsom avses i sistnämnda bestämmelse. Eftersom inte heller någon annansekretessbestämmelse i lagen kan anses tillämplig på granskningsverksamheten,har det här aktuella sekretessbehovet tillgodosetts genom ett nytt andra styckei förevarande paragraf. Sekretessen enligt 8 kap. 12 § sekretesslagen i dessnuvarande lydelse bryter meddelarfriheten. EnUgt min mening bör sekretessenenligt det nya andra stycket inte inskränka meddelarfriheten. Bestämmelsen i 16kap. 1 § har ändrats i överensstämmelse härmed. Som framhållits i motionen brytersekretessen för vissa uppgifter i 8 kap. 12 § sekretesslagen meddelarfriheten.Detta kommenteras i proposition 1979/80:2 s. 378 på följande sätt: Meddelarfrihet råder f. n. i frågaom uppgifter i den verksamhet som bedrivs av giftinformationscentralen vidKarolinska sjukhuset. I viss anslutning till föreslås ipromemorian däremot att undantag görs från meddelarfriheten.Promemorieförslaget har inte kommenterats under remissbehandlingen. 1* 1980/81. KU1980/81:4 4 För min del anser jag att skälenhär är starka att göra undantag från meddelarfriheten. Något framträdandeinsynsintresse kan inte anses föreligga. Det är uppenbarligen viktigt attgiftinformationscentralen och liknande myndigheter kan få de uppgifter sombehövs för verksamheten. Deras möjhgheter härtill är större, om sekretesskyddetgäller också gentemot massmedierna. Departementsförslaget överensstämmer därförmed promemorieförslaget i denna del. Vid riksdagsbehandhngenkommenterades inte 8 kap. 12 § särskilt. Däremot uppehöll sig utskottet någotvid meddelarfriheten i förhållande till sekretesskyddet i 8 kap. 6§, som julikaledes tar sikte på enskilds affärsförhållanden. Beträffande samtliga despecialstadganden som utskottet tagit upp till diskussion utifrånmeddelarfrihetssynpunkter ansåg utskottet skäl kunna anföras såväl förmassmediernas möjligheter till insyn som för motsatt ståndpunkt. Som framgår av det föregående ärutskottets grundläggande inställning, att meddelarfriheten skall sträcka sig sålångt det är möjligt. Utskottet ställer sig därför inte främmande till att detkan finnas utrymme för en ytterligare utvidgning av området förmeddelarfriheten i förhållande till propositionens förslag. Det kan emellertidinte heller bortses från risken att den meddelarfrihet som föreslagits ipropositionen i vissa fall kan sträcka sig för långt i förhållande till iförsta hand den enskildes berättigade integritetskrav. a. i uppdrag attöverväga om grundläggande regler angående innehållet i den särskilda lag somanger i vilka fall en tystnadsplikt skall bryta meddelarfriheten bör tas in iTF eller i en ny yttrandefrihetsgrundlag. Utredningen skall också undersöka möjligheternaatt införa samma lagregler på meddelarfrihetens område för utlämnande av allmänhemlig handling som för brott mot tystnadsplikt. Utskottet förutsätter, attutredningen därvid kommer att göra en noggrann genomgång av de enskildasekretessbestämmelsernas förhållande till meddelarfriheten. Detta bör gesregeringen till känna. följde utskottet, och detåtergivna uttalandet resulterade således i ett tillkännagivande tillregeringen. Motion 1980181:48 - betr. enskilds rätt till utdrag ur kriminal-och polisregister I motionen 48 kritiseras det förhållandet, att denenskilde inte har rätt att få del av uppgifter ur kriminal- och polisregistersom rör honom själv. Det framhålls att det för den enskilde måste uppfattas somen svår integritetskränkning att inte själv kunna kontrollera vilka uppgifterom honom som ett sådant register innehåller. Han nekas därigenom möjlighetenatt korrigera oriktiga uppgifter. Rätten för den enskilde att få del avmyndigheternas uppgifter om sig själv måste därför enligt motionen gällagenerellt om det inte finns mycket starka skäl som talar för en annan ordning. Enligt 14 kap. 4 § sekretesslagen gäller sekretess tillskydd för den enskilde inte gentemot honom själv. Denna bestämmelse omfattaremellertid inte KU1980/81:4 5 sekretessen i sådan verksamhet som avser förande av elleruttag ur allmänt kriminalregister elller polisregister för uppgifter somtillförts registret (7 kap. 17 § sekretesslagen). Om utlämnande av sådanauppgifter gäller i stället föreskrifterna i lagen (1963:197) om allmäntkriminalregister och lagen (1965:94) om polisregister m. m. Enligt dessa bådalagar kan en registrerad bara i undantagsfall få del av uppgifter om sig själv. Frågan om en utvidgad rått för den registrerade att få tadel av registeruppgifter om sig själv diskuterades under förarbetena tillsekretesslagen. Föredragande statsrådet uttalade därvid (prop. 1979/80:2 s.214) att det under följdlagstiftningsarbetet borde införas en föreskrift iregisterlagarna av innebörd att den registrerade hade rätt att ta del avregisteruppgifter om sig själv på ett sådant sätt att han inte skulle komma attförfoga över något bevis om registrets innehåll. Frågan löstes emellertid intei propositionen med följdlagstiftning till sekretesslagen (prop. 1979/80:80).vilket förklarades med att problemet behövde ytterligare utredning (prop.1979/80:80 s. 48). Enligt vad som anförs i den nu aktuella propositionen harfrågan om den registrerades insynsrätt i kriminal- och polisregisterdiskuterats i en promemoria, som upprättats inom (dnr301-80). I promemorian föreslogs ändringar i kriminal- ochpolisregisterlagarna. Förslagen gick ut på att den enskilde skulle ha rätt attta del av sådana uppgifter om sig själv som hemlighölls av hänsyn till denenskildes egna intressen. Uppgifter som var hemliga av andra skäl skulledäremot inte få göras tillgängliga för honom. Rätten till insyn innebar dockinte någon rätt för den enskilde att få något bevis om registreringsinnehållet.Bakom denna ståndpunkt låg farhågor för att en möjlighet att få registerutdragskulle komma att utnyttjas av arbetsgivare till att kräva anställningssökandepå strafflöshetsintyg. Eftersom den enskilde inte skulle få tillgång till någotregisterutdrag, måste han enligt promemorieförslaget infinna sig på enpolisstation för att på stället ta del av uppgifterna på en bildskärm ellergenom läsning av en utskrift. Efter remiss avgavs yttranden över promemorian avrikspolisstyrelsen, datainspektionen och samarbetsorganet (Ju 1968:59) förrättsväsendets informationssystem (). Av remissutfallet framgick att enlösning enligt promemorians förslag var förenad med åtskilliga praktiska ochtekniska problem. a. måste dataterminaler finnas placerade på sådant sättatt allmänheten på lämplig plats i polisens lokaler kunde läsa bildskärmstexteller datorutskrift. Eftersom dessa lokaler f. n. inte var lämpade för detändamålet, måste de i stor utsträckning byggas om, bl, a, för att den enskildeskulle kunna ta del av uppgifter om sig själv utan risk för insyn från andrapersoner. Därtill kom att det var svårt att med någon grad av säkerhet beräknavilken personal och andra resurser som kunde komma att krävas, om reformengenomfördes. Sedermerahar en ny promemoria utarbetats inom . KU1980/81:4 6 Enligt vad som inhämtats går denna ut på att den enskildeutan inskränkning skall kunna få del av sådana uppgifter i registren om sigsjälv som hålls hemliga av hänsyn till den enskildes intressen. Denenskilde skall med andra ord enligt förslaget antingen kunna få del avuppgifterna genom utdrag av registren eller, om han så önskar, få upplysning ominnehållet i dessa. Med hänsyn till frågans grannlaga karaktär och till attförslaget innebär en väsentlig förändring i förhållande till gällande regleranser man inom att också den nya promemorian börremissbehandlas. Framför allt anser man väsentligt att synpunkter inhämtas frånde anställdas fackliga sammanslutningar. Motion 1980/81:49 - betr. avslag på propositionen I motionen görs gällande, att propositionen innehåller enrad förslag och uttalanden, som inte kan godtas bl. a. utifrån konstitutionellaoch formella synpunkter. Bland annat framhålls som felaktigt att lagrådet intehar hörts innan propositionen förelades . Vidare riktas i motionenkritik enligt följande: 1) Beträffande uttalandena ipropositionen om den enskildes möjligheter att erhålla uppgifter om sig självur kriminal- och polisregister bör uttala att denna avvikelse frånoffentlighetsprincipen bör rättas till. 2) Beträffande den i propositionen pås. 19-20 diskuterade utvidgningen av besvärsrätten bör uttala att ensådan utvidgning av besvärsrätten inte skulle vara förenlig medoffentlighetsprincipen. 3) Beträffande statistiksekretessenbör markera att den inte ställer sig bakom uttalandena på s. 20-22 ipropositionen så att dessa uttalanden inte får karaktären av förarbeten och påså sätt inverkar negativt på praxis. 4) Beträffande de frågor somsammanhänger med lagen (1931:152) med vissa bestämmelser om illojal konkurrensbör inga ändringar genomföras eftersom de föreslagna ändringarna i 6 kap. 1 §sekretesslagen urholkar offentlighetsprincipen. Frågan bör anstå till dessnågot förslag föreligger om utformningen av 12 § i lagen med vissa bestämmelserom illojal konkurrens. 5) Förslaget till ändring i 7 kap. 9 § sekretesslagen ärvilseledande formulerat och kan leda till uppfattningen att bestämmelsen saknar skaderekvisit. Bestämmelsen bör därför omformuleras. 6) Beträffande 8 kap. 2 § sekretesslagen råder enliknande oklarhet. Enligt propositionstexten (s. 25) gäller sekretessen endast egenföretagare. Lagför slaget gör däremot inte motsvarande begränsning, vilket kan tas till intäkt för att sekretessområdet ökat mer än avsett. 7) Den föreslagna sekretesstiden för patent- ochregistreringsärenden enligt 8 kap. 9 § sekretesslagen bör inte genomföras med hänsyn till att sekretesstid för företagshemligheter måste anses alltför lång. KU1980/81:4 7 8) Det är inte acceptabelt attutsträcka sekretessen på sätt som skett genom ändringen av 8 kap. 12 §sekretesslagen. Den etiska bedömningen av biomedicinsk forskning är ettsärskilt viktigt och intressant område från offentlighetssynpunkt. Syftet medden föreslagna bestämmelsen är att skydda affärshemligheter. Så allvarliga tingsom försök på människor bör emellertid knappast omfattas av annan sekretess änden som är motiverad för att skydda personliga förhållanden och patienternassäkerhet. De ovan återgivna punkterna behandlas i propositionen tillvilken hänvisas (s. 18-27). Propositionen innehåller dels vissakompletterande eller ändrade bestämmelser i den sekretesslag, som riksdagenantog och som skall träda i kraft , dels också någraföljdändringar i annan lagstiftning. Samtliga lagändringar avses träda i kraftsamtidigt som den nya sekretesslagen. Propositionen har inte föregåtts av någonlagrådsgranskning, vilket kritiseras i motionen 49 (vpk). Utskottet godtar medhänsyn till innehållet i de föreliggande ändringsförslagen regeringens bedömningatt lagrådets yttrande får anses sakna betydelse på grund avlagstiftningsfrågornas beskaffenhet. Motionen 17 av i behandlar denföreslagna nya sekretessbestämmelsen i 8 kap. 12 § andra stycket sekretesslagenom sekretess i myndighets verksamhet, bestående i en etisk bedömning avbiomedicinska forskningsprojekt. Motionen vänder sig emot förslaget om attsekretessen här inte avses bryta meddelarfriheten. Utskottet vill erinra om att behovet av en bestämmelse somgav sekretesskydd åt sådan verksamhet som bedrivs av s. k. etiska kommittéertogs upp till diskussion av utskottet vid behandlingen av sekretesspropositionen(1979/80:2, KU 1979/80:37 s. 31). Den föreslagna bestämmelsen löser enligtutskottets mening det problem som utskottet pekade på. Beträffande den aktuella tystnadspliktens förhållande tillmeddelarfriheten vill utskottet erinra om sina uttalanden vid behandlingen avsekretesslagen. Utskottet förutsatte då att yttrandefrihetsutredningen - ianslutning till att den i enlighet med sina direktiv undersökte möjligheternaatt införa samma lagregler på meddelarfrihetens område för utlämnande av allmänhandling som för brott mot tystnadsplikt - också gjorde en noggrann genomgångav de enskilda sekretessbestämmelsernas förhållande till meddelarfriheten.Detta uttalande, som ställde sig bakom, fick formen av etttillkännagivande till regeringen. Bakgrunden till detta tillkännagivande var i första handde svåra avvägningsproblem som enligt utskottets mening förelåg i fråga om KU1980/81:4 8 Utskottet framhöll som sin grundläggandeinställning att meddelarfriheten skulle sträcka sig så långt som möjligt ochställde sig därför inte främmande till att meddelarfriheten kunde utvidgasytterligare. Å andra sidan kunde man enligt utskottet inte heller bortse fränatt den meddelarfrihet som föreslagits i sekretesspropositionen i vissa fallkunde sträcka sig för långt i förhållande till i första hand den enskildesberättigade integritetskrav. Med hänsyn till den genomgång som skall göras avyttrandefrihetsutredningen godtar utskottet propositionens förslag. Utskottetavstyrker således motion 17. Frågan om den enskildes rätt att få del av utdrag urkriminal- och polisregister tas upp i motionerna 48 och 49. Efter den promemoria i frågan som omnämns på s. 18 ipropositionen har enligt vad utskottet erfarit en ny promemoria i ämnetutarbetats inom . I promemorian föreslås att den enskildeutan inskränkning skall kunna få del av sådana uppgifter i registren om sigsjälv som hålls hemliga av hänsyn till den enskildes egna intressen. Denenskilde skall med andra ord enligt förslaget antingen kunna få del av uppgifternagenom utdrag av registren eller, om han så önskar, få upplysning om innehålleti dessa. Med hänsyn till frågans grannlaga karaktär och till att förslagetinnebär en väsentlig förändring i förhållande till gällande regler anser maninom att också den nya promemorian bör remissbehandlas.Framför allt anser man det väsentligt att synpunkter inhämtas från deanställdas fackliga sammanslutningar. Utskottet ansluter sig till den i motionerna framfördauppfattningen att den enskilde i princip bör ha rätt att få uppgifter om sigsjälv även från kriminal- och polisregister. Detta föreslås också i den senasteinom utarbetade promemorian i ämnet. Utskottet instämmeremellertid i att frågan har den vikt att förslaget bör remissbehandlas innandet föreläggs . Utskottet är därför inte berett att nu tillstyrkamotionsförslagen. Beträffande de övriga i vpk-motionen upptagna frågorna kanutskottet inte ansluta sig till den kritik som framförts i motionen. Utskottetgodtar i dessa delar propositionens förslag. Utskottet vill tillägga, att deresonemang som förs i propositionen beträffande statistiksekretessen ochbesvärsreglerna givetvis inte gör anspråk på att rubriceras som förarbeten,eftersom de inte leder fram till förslag till ändring av sekretesslagen. Det ärgivetvis ändå värdefullt att man i ett regeringsförslag tar upp aktualiseradefrågor till diskussion. Beträffande statistiksekretessen är uttalandena ipropositionen resultatet av överväganden som på utskottets förslaghar begärt av regeringen (KU 1979/80:37 s. 35). Med det anförda avstyrker utskottet yrkandet i motionen1980/81:49 om avslag pä propositionen. Underutskottsbehandlingen har uppkommit fråga om ändring av utform- KU 1980/81:4 9 ningenav 7 kap. 2 § 1. där benämningarna psykiatrisk nämnd och centrala psykiatriskanämnden införts under förutsättning av att vissa ändringar gjordes i lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Förslag häromavslogs emellertid av (prop. 1979/80:1, SoU 1979/80:44). Dehittillsvarande benämningarna utskrivningsnämnd och psykiatriska nämnden skallsåledes kvarstå. Utskottet lägger i bil. 1 fram förslag till ändring av 7 kap.2 § i enlighet härmed. 1. beträffande7 kap. 2 § sekretesslagen att medanledning av utskottets initiativ antar den lydelse som framgår av bilaga 1, att med bifalltill proposition 1980/81:18 och med avslag på motion 1980/81:17 antar denlydelse av 16 kap. 1 § 3. som föreslås i propositionen, 3. beträffande enskilds rätt till utdrag urkriminal- och polisregis ter att avslårmotion 1980/81:48, 4. beträffandeyrkande om avslag på propositionen att med avslagpå motion 1980/81:49 antar de i propositionen i övrigt framlagda lagförslagen. Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), Per (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och (). KU1980/81:4 10 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 2 §sekretesslagen (1980:100) skail ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Av utskottet föreslagen lydelse 7 kap. 2§ Sekretessen enligt 1 § gäller inte 1. beslut av psykiatrisk nämnd, 1. beslut av ulskrivningsnämnd,utveck- utvecklingsstördaeller centrala psykiatris- lingsstörda eller psykiatriska nämn-kanämnden, den, 2. annat beslut i ärende enligtlagstiftningen om viss psykiatrisk vård eller omsorger om psykisktutvecklingsstörda, om beslutet angår frihetsberövande åtgärd, 3. beslut enligt lagstiftningen omsmittskydd, om beslutet angår frihetsbe-rövande åtgärd och avser annan sjukdomän venerisk, 4. anmälan och beslut i ärende omansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvården. Denna lag träder i kraft .