bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Det förutsätts att'den nya arbetsplatsen liggerpå ett visst minsta avstånd från utflyttningsorteh och att den nyaanställningen har anvisats av arbetsförmedlingen. Utskottetkan inte finna det befogat att som socialdemokraterna föreslår införa en allmän flyttningsstimulans för ombytessökände som skulle om fatta även orter och regioner med god sysselsättning. Liksom bör de fortsatta försöken syfta till att genom en ökad frivillig'röriighet i de mest utsatta regionerna förbättra möjligheterna för lokalt bundna arbetssökande att där få arbete. Med avstyrkande av det socialdemokratiska förslaget ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om villkoren för bidrag fill ombytessökande. Utskottet biträder inte heller förslaget i motion 1433 om en utredning efter där skisserade linjer. Det kan fö. konstateras att de flyttningar till vilka arbetsförmedlingen beviljar bidrag i praktiken sker utan geografiska begränsningar. ' Starthjälpenbetalas ut med halva beloppet vid tillträdet av anställningen.Återstående del betalas ut vid flyttningen. 1 propositionen förordas att dennaordning ändras såtillvida att starthjälpen till ensamstående (f. n. )betalas ut med hela beloppet i anslutning till att anställningen tillträddes.Den föreslagna förändringen kan biträdas ävutskottet. Flyttningsbidragi form av resekostnadsersätlning och ersättning för bohagstransport kan på vissavillkor medges för återflyttning till hemorten om arbetstagaren får eller sökerarbete i hemorten. Det är dock inte' möjligt för ensamstående att fåbidrag till återflyttning. Utskottet tillstyrker propositionens förslag attäven sådana arbetstagare skall kunria fä bidrag till återflyttning på devillkor som gäller i övrigt. 1anslutning härtill tar utskottet upp ett yrkande i ()motion 2113 om förstärkta bidrag vid återflyttning. Motionären framhåller attett tillskott av kunnande och specialistkompetens är en viktigförutsättning för företagsetableringar på mindre orter. Många arbetstagare sägsvilja flytta tillbaka till hemorten om del kan ske på rimtiga villkor. Därmedskulle man kunna fä det nödvändiga kunskapstillskottet och yrkeskunnandet viden etablering. Motionärenanser att samtliga former av flyttningsbidrag skallkunna beviljas utan hansyn till den enskildes arbetssituation vid rekryteringtill företag som nyetableras eller AU 1980/81:21 71 utvidgarsin verksamhet med regionalpolitiskt stöd. Detta bör skyndsamt prövas avregeringen. Somovan återgivits ger arbetsmarknadskungörelsen endast ett begränsat stöd vidåterflyttning. De arbetstagare som motionären åsyftar, dvs. sådana medyrkeskunnande eller "specialistkompetens", kan i stället fåflyttningsstöd enligt förordningen om regionalpolitiskt stöd om det är fråga omanställning hos ett industriföretag eller ett företag som bedriver indu-striliknandeverksamhet. Flyttningsstödet omfattar samtliga former av flyttningsbidragenligt arbetsmarknadskungörelsen. Det kan beviljas arbetstagare som redan haren fast anställning och har Just till syfte att underlätta för företagen inomstödområdena att rekrytera den kvalificerade arbetskraft de behöver.Rekryteringen behöver inte ens ske i samband med utvidgning eller nyetablering.Någon koppling av flyttningsstödet till annat regionalpolitiskt stöd finnsnämligen inte. Vad som skall förstås med "kvalificerad arbetskraft"prövas utifrån det enskilda företagets behov och möjligheter att rekrytera päetableringsorten. Vanliga yrkeskategorier i sammanhanget är svarvare, fräsareoch svetsare. kan finna är motionärens önskemål redan tillgodosett genom detregionalpolitiska flyttningsstödet. Motionen påkallar sålunda inte någon åtgärdi den föreliggande delen. Frågorsom rör bidraget till dagliga resor.vid pendling behandlas i bådebudgetpropositionen och proposition 126. Bidragsbestämmelserna förut--sätteratt arbetstagaren själv skall svara för ett belopp om f. n. 1propositionerna aviseras att regeringen ämnar höja del beloppet till 90 kr.Högsta bidragsbelopp är f. n. och bidraget kan utgå underlängst . Av AMS föreslagna förbättringar beträf fande bidraget tillpendelresor i sistnämnda hänseenden liksom beträffande flyttningsbidragen iövrigt avvisas i proposition 126. 1två under den allmänna motionstiden väckta motioner framställs yrkanden omflyttningsbidragen. Den första av dem, 615 av m.fl. (s),gäller stöd till byggnadsarbetare för veckopendling. Mofionärerna hänvisar bl.a. till en av parterna på byggarbetsmarknaden gemensamt gjord skrivelse den 9juli 1980 till arbetsmarknadsministern. 1 denna föreslås en snabb översyn avflyttnings- och resebidragen och skattekonsekvenserna av dem. Vidare bordeprövning ske av möjligheterna till fria hemresor vid veckosluten med snabbastefärdsätt för byggnadsarbetare. Motionärerna anser det vara angeläget att talill vara den vilja till rörlighet som parterna på byggarbetsmarknaden harvisat och begär att regeringen skall få i uppdrag att skyndsamt lägga framförslag till åtgärder som underlättar veckopendlingen för byggnadsarbetarna. motionen åberopade skrivelsen omnämns även i proposition 126 (s. 98).Utskottet konstaterar att önskemålet om flyttningsbidragens behandling iskattehänseenden tillgodosetts genom förslaget om skattefrihet som utskottetställt sig bakom. Utskottet har också tillstyrkt att regeringen AU 1980/81:21 72 bemyndigasatt vid behov medge alt bidrag får utgå till fler än två resor . Detförefaller utskottet naturiigt att utnyttja detta bemyndigande för byggnadsarbetare,som ofta arbetar i stora men tidsbegränsade projekt, i tider då arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna är hög i vissa regioner som det finns enuttalad brist på byggarbetskraft i andra regioner. åtgärdsförslag som begärs i motionen ingår även att hemresorna skall kunnaske med "snabbaste färdmedel". Om härmed avses flyg kan påpekas attdet enligt reglerna för månadsresor, som här blir tillämpliga, redan nu ärmöjligt att ge. ersättning för flygresor. Sådana resor ersätts om reseavståndetöverstiger eller det är fråga om resor mellan och fastlandet. Medde i proposition 126 framlagda förslagen och utskottets ovan gjordaklarlägganden får motion 615 i allt väsentligt anses vara tillgodosedd och denbehöver med hänsyn härtill inte föranleda någon åtgärd. 1den andra motionen, 826, hemställer m.fl. (c) om förslag sominnebär att reseersättningarna till arbetssökande från avskaffas.Motionärerna anser det vara principiellt oriktigt att man på den gemensammanordiska arbetsmarknaden har förmåner som gäller endast vissa nordiskamedborgare. motionen kritiserade bidragsgivningen är ett led i försöken att kanaliseraden tillresande finska arbetskraften över arbetsförmedlingarna i ochSverige. Tanken är att den finska arbetsförmedlingen skall ges möjlighet attredovisa för de arbetssökande vad arbetsmarknaden i kan erbjuda.Bidragsverksamheten drivs på försök. AMS har fått i uppdrag att i höstensanslagsframställning redovisa en utvärdering som sedan presenteras i 1982 årsbudgetproposition. Mot denna bakgrund anser utskottet att man inte nu bör gä inpå en sakprövning av frågan om fortsatt bidragsverksamhet och avstyrker därförmotion 826. Enmer allmän fråga som anknyter till flyttningsbidragen är behovet av åtgärderför att underlätta de flyttandes anpassning lill förhållandena påinflyttningsorten. Frågan tas upp i socialdemokraternas partimotion 1433 därman menar att det här gäller ett försummat område. Kommuner,arbetsgivare, de fackliga organisationerna, arbetsförmedlingen och den lokalaföreningsverksamheten bör samarbeta för att de nyinflyttade skall finna sigtill rätta på den nya hemorten. Motionärerna anser att de åtgärder som vidtogspå inflyttningsorterna vid utlokaliseringen av statlig verksamhet frånStockholm kan tjäna sorn en god förebild för de insatser som åsyftas. Problemetobserveras även i proposition 126 mot bakgrund av den omfattande återflyttningentill hemorten bland arbetstagare som tidigare flyttat därifrån och då fåttstarthjälp. Det handlar om av start-hjälpsmottagarna. 1 propositionengörs ett allmänt uttalande om att den stora andelen återflyltare talar för attdet är motiverat att avsätta ökade resurser åt att stödja och underlättaflyttarnas anpassning.på inflyttnings-orten. AU1980/81:21 73 När arbetsförmedlingen medverkartill flyttning genom att bevilja flyttningsbidrag skall förmedlingen informeraom arbetsförhållanden, arbels-krav m. m. på inflyttningsorten och dessutomlämna det bistånd som underlättar en god anpassning för de inflyttade lillförhållandena på den nya orten. På det sättet har man sökt tillgodose informations-och servicebehov av det slag motionärerna tar upp i de fall samhället direktlar initiativ till flyttningar. Men för alla dem som flyttar utan förmedlingensmedverkan måste man söka andra utvägar. I de fallen är man. som motionärernasäger, hänvisad till ambitionerna hos kommuner, arbetsgivare, fackligaorganisationer m.fl. att stödja de nyinflyttade. 1 många kommuner görs redansärskilda informationsinsatser som riktar sig till nyinflyttade. Motionärernaanser att åtgärderna vid den statliga utlokaliseringen kan vara en förebild förnya insatser. Dessa åtgärder kan givetvis ge en viss vägledning. Men man måstesamtidigt hålla i minnet att dessa åtgärder var ett led i en organiserad,kollekliv utflyttning som genomfördes av förberedelser. Och en heldel av de personalpolitiska åtgärderna var motiverade av de specifikaanställningsförhållandena i statstjänsten. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att på olika sätt stödja de människor som i samband med byte avarbete också byter bostadsort. Som ovan konstaterats är arbetsförmedlingenålagd att i vissa fall lämna sådant stöd. Hur man skall gå till väga för attgenerellt öka informations- och serviceinsatserna har utskottet inte medutgångspunkt i motionen kunnat bilda sig en uppfattning om. Utskottet är därförinle berett att förorda något initiativ från sida med anledning avmotionen i den nu behandlade delen. Från vpk:s sida föreligger i mofion 2112 ett yrkande omavslag på förslagen i proposition 126 till åtgärder för geografisk rörlighet.Yrkandet får ses som ett utflöde av partiets krav i samma motion att"flyttlasspolitiken måste förhindras". Utskottet konstaterar att vpk inte yrkat avslag påpropositionens förslag om skattebefrielse för flyttningsbidragen. Däremotmotsätter sig partiet att traktamentet vid dubbel bosättning slopas.Avslagsyrkandet omfattar således de återstående förslagen, försatta försök medbidrag till ombytessökände för att öka möjligheterna för lokalt bundnaarbetslösa att få anställning, justering av ordningen för att utbetalastarthjälp och möjlighet för ensamstående att få ersättning för resekostnadervid återflyttning till hemorten. Utskottet har för sin del ställt sig positivttill dessa förslag och avstyrker följaktligen motionsyrkandet. När flyttningsbidragen introducerades på försök i slutetav fanns begreppet starthjälp redan inskrivet i en författning,nämligen kungörelse angående bistånd åt utlandssvenskar som återvändertill m.m. Förutom starthjälp vid tillträde av en anställning kan ävenlån lämnas för start av en rörelse. Stödenligt kungörelsen lämnas fortfarande. AU1980/81:21 74 slås att de speciella stödformerna för utlandssvenskaravskaffas från den . Hjälpbehovet bör numera kunna tillgodosesmed socialbidrag, flyttningsbidrag och näringshjälp. Utskottet biträderförslaget som när det gäller flyttningsbidragen medför en ändring i nuvarandetillämpning. Kostnaderna för flyttningsbidragen beräknas ibudgetpropositionen komma att uppgå till 171,6 milj. kr. under nästa budgetår.De förändringar av bidragen som föreslagits i proposition 126 bedömerarbetsmarknadsministern inte behöva leda till ändring av den tidigareberäkningen. Detta godtas av utskottet. 1 anslutning till detta avsnitt om flytlriingsbidrag tarutskottet upp en i proposition 126 (s. 100-101) aktualiserad fråga omtjänstledighet för att pröva ny anställning. Möjlighet lill sådan ledighetfinns för statsanställda. Om en motsvarande rätt till ledighet infördes i detprivata näringslivet skulle den främja röriigheten på arbetsmarknaden och ökamöjligheterna för arbetslösa att få arbete. Arbetsmarknadsministern finneruppslaget intressant men förenat med nackdelar. Han anser det vara en mer framkomligväg att ge den som vill pröva ett nytt arbete företräde till ny anställning(återanställning) hos den tidigare arbetsgivaren. Den frågan skall utredas. Socialdemokraterna finner i motion 2106 i motsats tillarbetsmarknadsministern tjänslledighetsfrågan väl värd att närmare övervägas,och de yrkar att den frågan skall utredas. Arbetsmarknadsministern anför som skäl för sin ståndpunktatt en allmän rätt till tjänstledighet för att pröva nytt arbete leder tillölägenheter för både arbetsgivarna och de vikarier som ersätter tjänstledigaarbetstagare. Utskottet delar i princip denna uppfattning men vill inteutesluta att tjänstledighet i vissa lägen kan vara en användbar metod.Utskottet tänker på situationer då arbetsgivare avvecklar en del av sinverksamhet. 1 sådana fall har man inom vissa företag med framgång prövat ettsystem som innebär att tjänstledighet kan beviljas under tid då én anställd iföretaget får pröva en ny anställning. Enligt utskottets uppfattning bör frågorav detta slag lösas avtalsvägen. Med hänsyn härtill finns det inte anledningatt i det aviserade utredningsarbetet ta upp denna fråga. Utskottet avstyrkerdärför del aktuella motionsyrkandet. Inlösen av egnahem m.m. Såsom sker i budgetpropositionenbör för ändamålet beräknas endast ett formellt belopp av . AU1980/81:21 75 Medelsbehovet under anslaget Arbetsmarknadsservice Utskottet har i det föregåendegodtagit regeringens beräkningar av medelsbehovet för programmetArbetsmarknadsinformation och för delprogrammen Flyttningsbidrag och Inlösenav egendom m. m. Anslaget bör sålunda föras upp med det av regeringen ibudgetpropositionen begärda beloppet, . 1979/80 Utgift 3714478000' 1980/81 Anslag 2231400000=1981/82 Förslag 1901400000' ' Anslaget Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. täckts avanslagsmedel och återstoden av arbetsgivaravgifter. ~ AnslagetBidrag till arbetsmarknadsutbildning. ' Det nyaanslaget Arbetsmarknadsutbildning enligt förslagen i prop. 1980/81: 145 och1980/81: 150. Beträffande de nya formerna förfinansiering av arbetsmarknadsutbildningen hänvisas till avsnittet om arbetsmarknadspolitiskafonder. Utskottet tar också upp vissa utbildningsfrågor i avsnittet omsysselsättning för ungdomen. Arbetsmarknadsutbildningens former och inriktning Arbetsmarknadsutbildning bedrivsvid AMU-centra och andra av () särskilt anordnade kurser.Deltagarna får studiesocialt stöd i form av utbildningsbidrag som utbetalas avde allmänna försäkringskassorna. Arbetsmarknadsutbildning kan också ordnas så att deltagarehänvisas till det reguljära utbildningsväsendet eller till kurser i regi av t.ex. studieförbunden. 1 dessa fall svarar kursanordnaren förutbildningskostnaderna medan deltagarna får utbildningsbidrag. Är kursenavgifisbelagd får deltagarna ersättning härför genom tillägg lillutbildningsbidraget. Slutligen kan arbetsmarknadsutbildning förläggas tillförelag. 1 sådana fall skall deltagaren vara anställd hos företaget och uppbäraavtalsenlig lön . Företagel skall vidare svara förutbildningskostnaderna men uppbär i gengäld bidrag med belopp som varierar medutbildningens inriktning och syfte. Arbetsmarknadsutbildningen var till en början förbehållenarbetslösa, men efter hand har även vissa grupper icke arbetslösa fått möjlighetatt delta. Bristyrkesutbildning och utbildning av permilteringshotad personalär exempel på detta. AU 1980/81:21 76 Ansvaret för arbetsmarknadsutbildningen ligger påtvå myndigheter. AMS och SÖ. bedömer utbildningsbehov ochfastställer inriktning och lokalisering av utbildningen medan SÖ har det pedagogiska,tekniska och ekonomiska ansvaret för verksamheten vid AMU-centra och övriga avSÖ anordnade särskilda kurser. Utbetalningen av utbildningsbidrag till elevernagcirs, som redan nämnts, av de allmänna försäkringskassorna. Nuvarandemål och inriktning för arbetsmarknadsutbildningen fastställdes av år1975 (prop. 1975:45, InU 1975: 14). tillsattes kommittén för översynav arbetsmarknadsutbildning och utbildning i företag (KAFU). Den har tilluppgift att pröva i vad mån den nuvarande inriktningen av utbildningen svararmot de fastställda målen eller behöver ändras. Kommittén skall analysera vilkaåtgärder som behövs för "att säkerställa en sådan flexibilitet attresursinsatserna kan anpassas efter rådande konjunkturläge. Avföljande sammanställning framgår hur antalet personer i arbetsmarknadsutbildningunder /80 fördelat sig på skilda kursanord- Utbildning inom det re- Övriga kurser (korrespon- denskurser, kurser i regi av studieförbund m. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning är, somredan sagts, f. n. under utredning genom KAFU. Frågor om inriktningen tasemellertid upp både i budgetpropositionen och proposition 126. 1budgetpropositionen framhålls bl.a. att arbetsmarknadsutbildningen i högre gradän måste inriktas mot arbetsmarknadens och i synnerhet näringslivetsbehov av personal. Huvuddelen av utbildningen bör föriäggas till de särskildaAMU-kurserna. En följd av det sagda är att individuella önskemål som går längreän som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat skall tillgodoses genom samhälletsövriga vuxenutbildning och med ordinarie studiestöd. Reguljärungdomsutbildning bör som regel inte beviljas som arbetsmarknadsutbildning. Behovet av att så långtmöjligt anpassa arbetsmarknadsutbildningen AU1980/81:21 77 arbetsmarknadens behov understryks på nytt i proposition126 (avsnittet Åtgärder för att underlätta yrkesmässig rörlighet s. 88-94).Anpassningen anses kunna främjas genom en nära samverkan med olika företag medsyfte att täcka deras behov av yrkeskunnig arbetskraft. En nära samverkanmellan arbetsförmedlingen och företagen sägs också kunna öka förutsättningarnaför en smidig inslussning av de arbetssökande efter utbildningens slut.Bristyrkesutbildningen är ett sätt att kunna komma till rätta med brist påyrkesutbildad arbetskraft, och den bör enligt propositionen kunna få en vidgadanvändning för att t. ex. underlätta rekryteringen av arbetskraft tillindustrin. Budgetåren 1976/77 och 1977/78 hadearbetsmarknadsutbildning i form av utbildning i företag en mycket storomfattning. sattes den s. k. 25-kronan in för att motverkapermitteringar och uppsägningar. Normalt får emellertid huvuddelen av elevernasin utbildning vid SÖ:s AMU-centra och filialer till dessa centra. 1proposition 126 påtalas att denna form av utbildning efter ett dynamisktuppbyggnadsskede har blivit alltmer institutionaliserad. Omfattandeinvesteringar har gjorts i lokaler och maskiner och även i övrigt har kravenpå läroplaner, utrustning och organisation alltmer kommit att likna detordinarie utbildningsväsendet. För att återfå den flexibilitet inom systemetsom håller på att gä förlorad pekar arbetsmarknadsministern på möjligheternaatt köpa ledig utbildningskapacitet hos förelag och förvaltningar, särskilt isvaga konjunkturlägen. En permanent organisation för arbetsmarknadsutbildningensägs dock vara nödvändig. 1 övrigt anläggs i det aktuella avsnittet av proposition126 synpunkter pä avvägningen mellan korta och långa utbildningar inom ramenför arbetsmarknadsutbildningen och denna utbildnings möjligheter att främjajämställdheten på arbetsmarknaden. Avsnittet avslutas med en redovisning förinnebörden av förra årets beslut om ansvarsfördelningen mellan arbetsmarknadsverketoch skolan när del gäller utbildning av ungdomar samt en anmälan om altmöjligheterna för ungdomar i åldern all få arbetsmarknadsutbildningkommer att vidgas. Vpk yrkar i motion 2112 avslag på proposition 126 vadgäller förslag om åtgärder för yrkesmässig rörlighet och hänvisar lill vad somföreslagits i parlimotion 1834 om en översyn av arbeismarknadsuihildnlngensmålsättning och inriktning. Översynen bör syfta till att göra utbildningentill elt instrument för att stärka de arbetandes ställning i arbetslivet. Denbör enligt motionen ge gedigna yrkeskunskaper, en bred och inträngandebranschkunskap, kunskaper om arbetsmiljö och arbetsmiljörisker och möjlighetatt hitta rätt i den "snårskog som arbetsrätten utgör". Motionärernaunderstryker vidare alt arbetarklassens intressen och fackföreningsrörelsensvärderingar hör prägla arbetsmarknadsutbildningen pä alla områden. De synpunkter på arbetsmarknadsutbildningens bedrivandesom redovisas i proposition 126 kan utskottet allmänt ansluta sig lill. AU1980/81:21 78 härtill och till den redan pågående översynen avarbetsmarknadsutbildningen genom KAFU avstyrker utskottet de bådavpk-yrkandena. Socialdemokraterna återkommer till frågan omarbetsmarknadsutbildningens inriktning i flera avsnitt av partimotion 1433.Motionärerna är oroade av institutionalisering och tendenser till tröghet inomdenna utbildning. De understryker behovet av en ökad bristyrkesutbildning ochförordar att former för att köpa ledig utbildningskapacitet i företag ochförvaltningar utvecklas för att öka utbildningens flexibilitet. De förordarvidare åtgärder som gör att elever sorn utbildas i industriyrken kan påräknaarbetserbjudanden efter utbildningens slut. Som framgår av den tidigareredovisningen återfinns synpunkter av liknande slag i det aktuella avsnittet iproposition 126. Därutöver behandlar motion 1433 två frågor som berör denföretagsför-lagda utbildningen. Den ena frågan gäller utbildningsfonder iföretagen.Motionärerna påpekar att kravet på sädana fonder ursprungligen motiverades medbehovet av fler stabiliseringspolitiska instrument. Fondsystemet bör emellertidkunna tillföras nya uppgifter och användas för att ge de anställda en fördjupadyrkesutbildning eller utbildning för nya arbetsuppgifter. Fonderna skulle ocksåkunna utnyttjas för att underlätta introduktion och anpassning i arbetet avnyanställda. Det är en av KAFU:s huvuduppgifter att överväga företagensinterna utbildning och lägga fram förslag som syftar till att inompersonalutbildningens ram stärka den enskilde arbetslagarens ställning påarbetsmarknaden. På förslag av utskottet har KAFU vidare fått ett direktuppdrag att utreda frågan om ulbildningsfonder i företagen. Med hänsyn tilldetta utredningsarbete finns inte skäl att nu vidta någon åtgärd med anledningav motionen som avstyrks i denna del. Den andra frågan i motion 1433 gäller villkoren för bidragtill arbetsmarknadsutbildning i företag. AMS har studerat användningen av den s. k. 25-kronan(numera 20-kronan) som sattes in i slor omfattning vidpermitteringshot i företagen. 1 sin utvärderingsrapport ifrågasätter AMS ominle bidraget bör förbindas med villkor om oförändrad sysselsätining. Förelagetskall också förbinda sig alt ersätta personal som på egen begäran slutar vidföretagel . Arbetsmarknadsministern godUir inte detta förslag iproposition 126 (s. 113-114) med hänvisning lill att villkoret skulle begränsamöjligheterna all använda bidraget och därmed motverka uppsägningar ochkorttidspermit-teringar vid tillfälliga nedgångar i företagens produktion. Socialdemokraterna anser däremot i motion 1433 all man börinföra ett villkor om oförändrad sysselsättning och de upprepar kravet i motion2106. De tillägger att företagens möjligheter att uppfylla kravet ökas omuibild-ningsslödel tillåls omfatta även den personal som nyanställs för attersätta de anställda som lämnar företaget. AU 1980/81:21 79 Utskottet delar arbetsmarknadsministerns farhågoratt det föreslagna villkoret i betydande mån kommer att inskränka möjligheternaatt använda 20-kronan och det även i fall då det av sysselsättningsskäl ärhögst önskvärt att kunna tillgripa bidragsformen. På grund härav avstyrkerutskottet de socialdemokratiska förslagen. Ianslutning härtill påminner utskottet om att utskottet i avsnittet omarbetsmarknadspolitikens volym under nästa budgetår har tagit ställning fillsocialdemokratiska motionsyrkanden att det under en niomånaderspe-riod från den1 oktober skall gälla förmånligare regler för utbildning vidpermitteringshot.