bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Exekutionsväsendet möter i sitt arbete såväl kvalificeradekonomisk brottslighet och skalteflyktsförsök som sociala tragedier. Det ärväsentligt att det finns personella möjligheteratt i båda fallen -trots skildamålsättningar-handla effektivt och rationellt. 16 1980/81. JuU1980/81:21 234 Dessa övergripandemålsättningsfrågor bör enligt utskottets mening ägnas ytterligare uppmärksamheti den ovan aviserade utredningen eller i annat sammanhang. Resultatet därav börredovisas för . Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. följde utskottet.Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I del ovan nämnda yttrandet från RSV över länsstyrelsernasanslagsframställningar anförs bl. a. följande om möjligheterna all använda ADBi kampen mol den ekonomiska brottsligheten. KFM behöver i allt störreutsträckning tillgång till information ur olika register t. ex. skatteregister,bilregister, register, faslig-hetsregister osv. I den månADB kan användas vid överföring av önskvärd information är delta den mestarbetsbesparande metoden. Olika förslag lill hur KFM skall få tillgång tillinformation i sådana register har lämnats av RSV men ännu ej beaktats vilketförsvårar, fördröjer och försämrar KFM:s arbete. De som tjänar på dettasakernas tillstånd visar sig tyvärr alltför ofta vara sådana som satt ekonomiskbrottslighet och restföring i system. 2.2 Ny sekretesslag m. m. behandlade enproposition (prop. 1978/79:109, KU ]978/79:37)om ändring i datalagen(1973:289). I propositionen redovisades ell delbetänkande avdatalagstiftningskommitlén (DALK) kallat Personregister - Datorer -Integritet. DALK hade bl. a. behandlat frågan om samköming av dataregister.Föredragande statsrådet, som ansåg att samkör-ningsfrågan inle kunde diskuterasisolerad från sekreiessregleringen, erinrade i propositionen om ett tilllagrådet remitterat förslag till sekretesslag, i vilket bl. a.behandlades utbytet av information mellan myndigheterna. Förslaget till sekretesslag behandlades av våren1980 (prop. 1979/80:2, KU 1979/80:37). Enligt en modon (s) innebar lagförslagetatt möjligheterna för informationsutbyte och samarbete mellan de myndighetersom i första hand har alt bekämpa ekonomisk brottslighet försvårades.Konstitutionsutskottet anförde att inom brottsförebyggande rådet (BRÅ) hösten1979 tillsatts en arbetsgrupp med uppgift alt inom ramen för översynen av lagstiftningenmot den organiserade och ekonomiska brottsligheten se över bestämmelserna ominformationsutbyte rn. m. mellan myndigheter (se även avsnitt 2.4). Avutskoltsbetänkandet framgick bl. a. att arbetsgruppen avsåg att lägga framförslag till regler som innebär att informationsutbytet mellan myndigheterna ihithörande frågor inte försämras i förhållande till gällande rätt när den nyalagstiftningen träder i kraft . Från företrädare för BRÅ:skansli har inhämtats att gruppen kommer alt lägga fram en promemoria senareunder . JuU1980/81:21 235 2.3 Förslag till utsökningsbalk 1 propositionen 1980/81:8 föreslåsen ny utsökningsbalk (UB). F. n. är handläggningen av utsökningsmåi i förstainstans delad mellan två myndigheter, överexekutor och utmätningsmannen.Länsstyrelsen är överexekutor och kronofogde är utmätningsman. I propositionenföreslås att handläggningen av utsökningsmåi i första instans skall ankomma påkronofogdemyndighet och att alltså befrias från befattningen medsådana mål. Vidare föreslås i propositionen vissa förändringar i syfte att görautmätningsförfarandet effektivare. Enligt UB skall utmätningsförfarandetregelmässigt inte längre hållas i gäldenärens bostad. I stället bör uppgifterom gäldenärs tillgångar i första hand skaffas fram genom andra åtgärder änhembesök, främst genom kontroll av tillgängliga register och förhör medgäldenären (prop. s. 366-373). Den nya lagstiftningen avses träda i kraft den 1januari 1982. 2.4 Samordning av åtgärder i kampen mot den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten En av ()tillkallad arbetsgrupp, i vilken även ingick företrädare för åklagarväsendet,skattemyndigheterna och , avlämnade ,.1977 en rapportOrganiserad och ekonomisk brottslighet i . På grundval av rapportengjorde RPS en framställning till regeringen om vissa åtgärder för alt bekämpaden organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Rapporten togs efterremissbehandling upp budgetproposidon (prop. 1977/78:100, bil. 5, s.55-78). Föredragande statsrådet anförde beträffande samordning mellanskaltemyndigheterna och polisen m. fl. att det var mycket angeläget att dettasamarbete fördjupades men att statsmakterna inte nu () borde läggafast bestämda samarbetsformer. Det borde i stället ankomma på (), riksåklagaren () och RPS att gemensamt finna de samarbetsformer somär mest lämpliga i olika situationer. Med anledning av vad som anförts och föreslagits i 1978års budgetproposition om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten bildades imaj 1978 en arbetsgrupp med företrädare för , , generaltullstyrelsen, RSVoch . Arbetsgruppens förslag redovisades i promemorianSamordnad verksamhet mot den ekonomiska och den organiserade brottsligheten(). Gruppen ansåg att nära och stadigvarande samverkan mellanpolis- och åklagarmyndigheterna främst med skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna,och är en förutsättning för att uppnå effektiva ochrättssäkra resultat i bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Enligtgruppens mening bör samverkan ske på såväl central som regional och lokal nivå.Den centrala samverkan föreslås omfatta informationsutbyte och samarbete mellande myndigheter som deltagit i arbetsgruppen. Därjämte föreslår gruppen att ettcentralt JuU1980/81:21 236 samverkansorgan inrättas för mera övergripande frågor avbetydelse för pedtaarbetet, gemensam planering, utbildning m. m. Beträffandeexekutionsväsendets medverkan i kampen mol den ekonomiska brottslighetenanförs i promemorian att lämplig regional organisation saknas. En avkronofogdemyndigheterna i varje län bör svara för samverkan på länsnivå. Pålokal nivå svarar varje kronofogdemyndighet själv för samverkan. Med anledning av ett förslag i om behov aven översyn av lagstiftningsfrågorna i samband med myndigheternas informationsutbytefick brottsförebyggande rådet (BRÅ) regeringens uppdrag all bl. a.utarbeta förslag till bestämmelser som kompletterar den nya sekretesslagen pådet aktuella området. Detta arbete pågår. För atl intensifiera kampen mot den organiserade ochekonomiska brottsligheten har särskilda enheter inrättats i vissapolisdistrikt. Fr. o. m. innevarande budgetår beslår den organisationen avtotalt 102 polismän och sju tjänster för administrativ personal. I de båda modonerna 1979/80:1120(s) och 1979/80:1864 (vpk) behandlas olika möjligheter för atl intensifierakampen mot den ekonomiska brottsligheten. I detta yttrande tas upp de delar avmotionerna som faller inom civilulskottets beredningsområde. Yttrandet omfattardärför i huvudsak de insatser som kronofogdemyndigheterna (KFM) vidtar för altbekämpa denna brottslighet. I den förstnämnda motionen anförs bl. a. att en ökadanvändning av ADB kan vara en metod för att på ett tidigt stadium avslöjaskattebrott samt att hänsynen lill den personliga integriteten såvitt angårnäringsverksamheten väger mindre tungt. Vidare framhåller motionärerna viktenav alt utredningen och lagföringen av den ekonomiska brottsligheten anförtrosvälutbildade specialister. Eftersom de enskilda utredningarna ofta ärkomplicerade måste ett förhållandevis stort antal tjänstemän finnas lill hands.Slutligen bör enligl motionärerna regeringen såvitt nu är i fråga vidtaorganisatoriska insatser och förslag lill lagstiftning i syfte all fördjupasamarbetet mellan polis-, åklagar-, skatte- och kronofogdemyndigheter,och . Hemställan i motionen innebär att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som anförts om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten I (vpk)-motionen föreslås hemställa hosregeringen om skyndsamma förslag i kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Åven i denna motion tas upp frågan om ekonomisk brottslighet i samband mednäringsverksamhet. Med anledning av motionerna får utskottet anföra följandesåvitt rör kronofogdemyndigheternas verksamhet. Somframhålls i motionerna och som även i olika sammanhang anförts av JuU1980/81:21 237 regeringen - bl. a. i regeringsförklaringen den 7 oktober1980 - måste kampen mot den ekonomiska brottsligheten intensifieras. Vissaåtgärder i denna riktning har företagits medan andra övervägs. Det bör sålunda erinras om att olika beslut tagits iavsikt atl effektivisera den exekutiva verksamheten. Utöver de arbetsuppgiftersom åvilar kronofogdemyndigheterna kan nämnas att vissa KFM sedanden är tillsynsmyndigheter enligt konkurslagen. Åven om det ännuinle är möjligt att dra några mera långtgående slutsatser av hurkonkurslill-synen i den nya formen utfallit finns del goda skäl anta atlförvaltningen och tillsynen i konkurs kommer att ge större möjligheter äntidigare atl beivra ekonomisk brottslighet i samband med konkurser. Bland andra åtgärder som vidtagits bör nämnas alt vid KFMi Slockholm, och finns tjänstemän med ekonomiskkompelens. Dessa tjänstemän behandlar delar av den exekutiva processen utifråndelvis andra utgångspunkter än de som vanligen brukar användas. I samarbete medövrig personal inom KFM görs en genomgång av företag som gått i konkurs. Vidaregörs inte sällan gäldenärsbedömning och förelagsvärdering enligl olikametoder. Genom dessa tjänstemäns samarbete bl. a. med lokal skattemyndighetsamt med mervärdeskalleenhet och revisionsenhet finns godamöjligheter att på etl tidigt stadium spåra förelag som bl. a. gör sig skyldigatill skattebrott. () har i yttrande överlänsstyrelsernas anslagsframställningar avseende KFM uttryckt sig synnerligenpositivt beträffande ekonomtjänsterna och föreslagit att samtliga KFM gesmöjligheter alt anlita ekonomer genom att dessa anställs vid KFM. Enligt utskottels mening är det av stor vikt alltjänstemän med ekonomisk kompetens kan anlitas av KFM. Detta har ävenframhållits av representanter för RSV och för de två KFM som vid föredragninginför utskottet lämnat synpunkter i ärendet. Enligt vad utskottet erfaritövervägs frågan om hur och i vilken omfattning sådan kompelens skall knytastill KFM i det nu pågående budgetarbetet inom . Utskottetutgår därvid från att regeringen budgetproposition ger enredogörelse för sin syn på den nu aktuella frågan i förening med däravföranledda förslag. Bland andra åtgärder som bör ge KFM bättre möjligheter attupptäcka och bekämpa ekonomisk brottslighet kan nämnas det ADB-system som sedanår 1975 på försök används i den exekutiva verksamheten. På förslag av utskollelpågår f. n. en utvärdering av detta redovisningssystem för exekutionsväsendet(REX-systemet). Därvid kommer bl. a. att undersökas hur ett datasystem skallvara utformat sä att KFM kan handla effektivt och rationellt och därmed ståbättre rustade även i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Vidare kommeratt övervägas i vilken omfattning etl dalasystem för den exekutiva verksamhetenkan samordnas med andra ADB-system i avsikt att ur olika register hämta vissinformation om gäldenärerna. Avsikten är atl utredningen skall vara avslutadvid . JuU1980/81:21 238 motionärerna anser utskottet all befogade hänsyn lill denpersonliga integriteten inte träds förnär även med vidgade möjligheter tilleffektiv samordning av åtgärder mol ekonomisk brottslighet med anknytning tillnäringsverksamhet. Denna uppfattning stöds av några av de remissinstanser somyttrat sig över motionerna. I detta sammanhang vill utskottet erinra om det förslagtill utsökningsbalk som regeringen förelagt (prop. 1980/81:8).I förslaget, som är ytterligare ell steg mot ett effektivareexekutionsförfarande, anges bl. (s. 370) all uppgifter om gäldenärenstillgångar främst bör skaffas genom kontroll av tillgängliga register. Den nyalagstiftningen avses träda i kraft . Utskottet förutsätteratt regeringen utan uttryckliga anhållan därom undersöker hur dennakontroll skall utföras så effektivt som möjligt. Som framgått ovan (avsnitt 2.2) har brottsförebygganderådet (BRÅ) givits i uppdrag att lägga fram förslag till regler så attinformationsutbytet mellan myndigheterna inte försämras när den nyasekretesslagen träder i kraft . Utskottet finner detsynnerligen viktigt att BRÅ:s förslag presenteras . Från BRÅ:s kanslihar upplysts att förslaget kommer att presenteras . Det ärenligt utskottets mening angelägel att myndigheterna i kampen mol denekonomiska brottsligheten ulan onödiga svårigheter kan inhämta upplysningarfrån varandra. Utskottet utgår från atl regeringen - om så befinnsnödvändigt - lämnar förslag i syfte att underlättainformationsutbytet mellan myndigheterna. Slutligen vill utskottet i detta sammanhang liksommotionärerna understryka vikten av att det samarbete som inletts på central,regional och i vissa fall på lokal nivå mellan ,riksåklagaren, , generaltullstyrelsen och riksbankenintensifieras och fördjupas. Det bör finnas goda möjligheter alt så sker inom ramenför de etablerade samverkansformerna. I den s. k. (seovan avsnitt 2.4), som utgjort grunden för det inledda samarbetet, anförs attsamverkan på central nivå bl. a. avses innebära alt en samordnande funktion förmera övergripande frågor skapas. Som framgått ovan har olika åtgärder vidtagits i syfte attskärpa kampen mot den ekonomiska brottsligheten såvitt denna fråga behandlas idelta yttrande, medan andra förslag i ämnel förelagts ochytterligare åtgärder övervägs bl. a. i . En samlad bedömningav genomförda, föreslagna och väntade åtgärder innebär enligt utskottetsbedömning att flera av de förslag som behandlas bl. a. i (s)-motionenrealiserats medan andra kommer alt underställas . Resultatet avpågående överväganden bör avvaktas. Det bör även noteras att ipropositionen om besparingar i statsverksamheten (prop. 1980/81:20) somnyligen förelagts tagits upp vissa JuU1980/81:21 239 frågor som rör KFM:s verksamhet. Sålunda redovisarbudgelministern att han avser lämna förslag till hur ett effektivareavräkningsförfarande på skatte- och avgiftsområdet skall utformas. Ett sådantförbättrat förfarande anges medföra en betydande effektivisering av KFM:sindrivningsarbete. Vidare anför kommunministern att han kommer attföreslå regeringen atl höja den s. k. exekutionsavgiften som varit oförändradsedan år 1969. En höjning av avgiften kommer att innebära en minskad dllströmningav enskilda mål rörande mindre belopp varvid resurser bör frigöras för arbetemed bl. a. allmänna mål avseende stora belopp. Ett effektivt utnyttjande avexekutionsväsendets resurser blir enligt kommunministern därigenom möjligt. vill avslutningsvis erinra om alt även inomandra sektorer med anknytning till utskottets beredningsområden åtgärdervidtagits i syfte att försvåra och förhindra ekonomisk brottslighet. Somexempel på en sådan åtgärd kan nämnas lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m. Enligt lagen är den som vill förvärva sådan faslighet ivissa fall skyldig alt söka hyresnämndens tillstånd till förvärvet. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . Maltsson (c), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (). (), Berdl (), (). Berdl ().Per (), (), (), () och (). JuU1980/81:21 240 1980/81:4 y över motioner om etableringskontroll m. m. Till näringsutskottet har hänvisatstvå motioner vari framläggs förslag om införande av etableringskontroll ochbranschregister. 1980/81:237 av () och (), vari -med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:234 - hemställsatt hos regeringen anhåller om införande av etableringskonlrollenligl de riktlinjer som anförts i motionen, 1980/81:1098 av m. fl. (s), vari hemställsatt begär all regeringen lämnar förslag om elableringskontrolloch branschregister enligt motionens intentioner. Näringsutskoltet har i ett yttrande tilljustitieutskottet (NLl 1980/81:2 y) över motioner om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten bl. a. behandlat frågan om en allmän utredning ometableringskontroll. Motionerna 1980/81:237 och 1980/81:1098, som har väcktsunder allmänna motionstiden , gäller likaledes detta ämne.Näringsutskottet finner det önskvärt att justitieutskottet får möjlighet altbehandla dessa motioner tillsammans med de motioner som berördes i det nämndayttrandet. Under förutsättning av justitieutskottets samtycke överlämnarnäringsutskottet därför motionerna 1980/81:237 och 1980/81:1098 lill justitieutskottet.Därvid avger näringsutskottet följande yttrande. I motion 1980/81:234, sominnehåller motiveringen till yrkandet i motion 1980/81:237, anförs atletableringen av icke seriösa förelag har gjort det svårt för mångaansvarskännande företagare i olika branscher att fortsätta sin verksamhet,eftersom de inte kan konkurrera på lika och rättvisa villkor. Motionärernasäger sig värna om rätten att starta företag och rätten att kunna drivaaffärsverksamhet i egen regi. Samhället får dock, menar de, inte tveka attinföra etableringskontroll inom vissa näringsgrenar som hotas av oseriös ochbrottslig verksamhet. Etableringsrätlen måste utformas och regleras utifrånsamhällsekonomiska och produktionstekniska krav. En förslahandsuppgift blir, säger motionärerna, atlkartlägga vilka områden av näringslivet som måste omfattas av någon form avetableringskontroll. Denna kontroll bör innehålla krav på elementära kunskaperi bokföring och om arbetsmarknadens lagar och avtal samt på erfarenhet inombranschen. Frågan om tvångsförvaltning av företag som underlåter att följa JuU1980/81:21 241 lagar och regler måste prövas liksom möjligheten atlåterkalla etl givet etableringslillsländ. Vidare bör man överväga bestämmelserom eriäggande av garandbelopp vid nyetablering och om upprättande av ettcentralt företagarregister. Motionärerna berör särskilt missförhållanden inomrestaurangbranschen och byggbranschen. De säger sig dela Hotell- ochrestauranganställdas förbunds uppfattning att etableringen inomrestaurangbranschen måste ske under starkt samhälleligt inflytande ochkontroll. 1 aktiebolagslagen bör stadgas att förelag vid nyetablering skallerlägga ett garanlibelopp för verksamheten, atl varje enskild arbetsgivareslämplighet som arbetsgivare skall prövas och atl verksamheten inle får bedrivasutan särskilt lämplighets-intyg. Mol bakgrund av en mycket utbredd svart marknad inombyggnadsbranschen har det, framför allt från de fackliga organisationernassida, uttalals starka krav på etableringskontroll inom denna bransch. För attoönskad etablering inom byggnadsbranschen skall begränsas måstebyggnadslagstiftningen reformeras när det gäller etableringsrätlen, sägermotionärerna. Praktik och tekniskt kunnande måste ingå som förutsättningar fören etablering. Byggnadslagstiftningen bör innefatta bestämmelser om att giltigtlokalavtal måste förevisas innan rätten att påbörja ett byggnadsprojekt vinnerlaga kraft. För att en etableringskontroll inom byggnadsindustrin skall blieffektiv krävs också all företagens kvalifikationer kontrolleras vidnyetablering, atl tillstånd för etablering kombineras med krav på depositionsavgiftoch alt tillståndet kan återkallas om företagel inle uppfyller de krav somställts. 1 motion 1980/81:1098 anförs atl, enligtArbelslivscentrums rapport , enpersonsföretagens andel av del totala antaletföretag har ökat från till . Andelenenpersonsförelag anges vara speciellt hög inom bl. a. frisörbranschen, hotell-och restaurangbranschen, fastighetsförvaltning och delar av byggnadsindustrin.Som orsak till ökningen av andelen enpersonsförelag nämner motionärerna bl. a.företagares möjligheter till ekonomiska förmåner i form av skattekrediter,firmabil och skatteavdrag för arbetsrum i egen fastighet. Sådana förmåner ärinte möjhga vid ett ansfällningsförfarande. Det finns också stora möjligheterför företagare att undanhålla inkomster från beskattning, säger motionärerna.De pekar på atl, enligt den nämnda rapporten från Arbetslivscentrum, inomvissa utvalda branscher 28 000 innehavare av B-skattesedlar varken hade betalatmervärdeskatt eller varit registrerade som företagare. Del finns flera skäl för samhället att förhindra dennautveckling, anför motionärerna. Samhället går miste om skatteintäkter tillbetydande belopp. För de anställda i många mindre förelag innebär anställningenofta otrygghet. Konkurrensen snedvrids inom olika branscher. En etableringskontrollbör enligt motionärerna bygga på två principer, nämligen dels JuU1980/81:21 242 samhällelig insyn i och samhälleligt inflytande överetableringarnas omfattning och inriktning, dels prövning av enskild personslämplighet som företagare och arbetsgivare. De fackliga organisationerna bordeha ett starkt inflytande över beslut om elableringar av nya förelag. Del ärenligt motionärerna också väsentligt att branschregisler upprättas i de mestutsatta branscherna. Vad gäller frågan om en allmänutredning om etableringskontroll hänvisar näringsutskottet lill vad det haranfört i ämnet i tidigare yttrande lill jusdtieutskottet (NU 1980/81:2 y). Denu föreliggande motionerna ger inte näringsutskotlel anledning till någotändrat ställningstagande i denna fråga. I motionerna berörs särskilt missförhållanden inomrestaurang- och byggbranscherna. Beträffande dessa branscher hänvisarnäringsutskottet till sift betänkande NU 1980/81:2, där utskottet ulföriigi harbehandlat motionsyrkanden om bl. a. auktorisalion inom byggbranschen och elableringskontrolli hotell- och restaurangbranschen. Utskottet har avstyrkt dessa yrkanden ochdärvid pekat på andra åtgärder från samhällets sida för att komma till rättamed missförhållanden inom de nämnda branscherna. Vad gäller motionärernas förslag om inrättande av ettcentralt förelagar-register resp. av branschregister i vissa branscher hänvisarutskottet till sitt ställningstagande i betänkande NU 1980/81:2 till liknandeförslag. Utskottet menar sålunda alt det pågående arbetet med ett basregisterför alla branscher bör kunna leda fram till en lösning som tillgodosermotionärernas önskemål i detta avseende. Närvarande: (), (), NilsErik Wååg (s), (), (), (), (). (fp), (), (). (), (), Per () ochChrister Eirefelt (fp). JuU1980/81:21 243 , ,, , och (alla s) anser att den del av yttrandet som följer efter rubrikenbort ha följande lydelse: Vad gäller frågan om en allmän utredning ometableringskontroll hänvisar näringsutskottet lill vad dess socialdemokratiskaledamöter har anfört i detta ämne i utskottets yttrande NU 1980/81:2 y(avvikande menings. 14 f.). Som där har framhållits och ytterligare understryksi de nu föreliggande motionerna bör en undersökning göras av förulsätlningarnaför införande av elableringskontroll i branscher med särskilt utbredd ekonomiskbrottslighet. 1 motionerna berörs särskilt missförhållanden inomrestaurang- och byggbranscherna. I sitt betänkande NU 1980/81:2 harnäringsutskotlel utförligt behandlat motionsyrkanden om bl. a. auktorisalioninom byggbranschen och etableringskonlroll i hotell- och restaurangbranschen.Utskottet hänvisar till vad dess socialdemokratiska ledamöter därvid har anfört(reservationerna 2 och 3). Det bör närmare övervägas vad som kan göras för attkomma till rätta med missförhållandena inom restaurangbranschen. Likaså börfrågan om krav på auktorisalion för dem som vill etablera sig i byggbranschenövervägas. Dessa frågor bör las upp inom ramen för den utredning ommöjligheterna att tillämpa etableringskontroll i olika branscher som utskottetssocialdemokratiska ledamöter har föreslagit i yttrande NU 1980/81:2 y. Vad gäller de förslag om ett centralt företagarregisterresp. om branschregister i vissa branscher som framförs i motionerna villutskottet anföra följande. Utskottets socialdemokratiska ledamöter har ibetänkande NU 1980/81:2 (reservationerna 1 och 2) föreslagit alt särskildaregister skall upprättas över bilverkstäder och över företagare inombyggbranschen. Utskottet hänvisar lill vad dessa ledamöter har uttalat omsärskilda branschregister som ett betydelsefullt medel för atl förebygga brottoch andra missförhållanden. JuU 1980/81:21 244 Motion 1979/80:1120 ........................................ 1 Motion 1979/80:1121 ....................................... 4