bet · G401AU22 · 1980-12-31 00:00:00 — om anslag tillinvandrarpolitiken för /82 I betänkandet behandlas de i proposition1980/81:100 bilaga 15 () efter föredragning avstatsrådet gjorda framställningarna om anslag under avsnitt D.Invandring m. m. I anslutning till propositionen tar utskottet upp nio motionersom väckts under allmänna motionstiden . Utskottet godtar regeringens förslag i fråga omanslag till invandrarpolitiken. Det betyder att utskottet rekommenderarföljande medelsanvisning för /82: Åtgärder för flyktingar . Åtgärder för invandrare . Detta förslag innebär en höjning med ,eller , i förhällande till anslagen för innevarande budgetår. Vidbehandlingen av invandrarverkets anslag kommer utskottet in på problemen med delånga handläggningstidema i utlänningsärenden och det angelägna i att förkortadessa. Utskottetsställningstaganden i anslagsfrågorna medför att två vpk-mo-tioner avstyrks. Detgäller dels krav på höjning av anslaget Åtgärder för invandrare med sammanlagt7175000 kr., dels ett förslag om särskilda medel på 3 milj. kr. tillinformationsinsatser genom folkrörelserna. Likaså avstyrker utskottet en motionav m.fl. (s) med förslag om omfördelning av medlen för allmännainformationsinsatser till förmån för . I anslutning härtillhar () avgivit ett särskilt yttrande. Utskottethar behandlat ytterligare tre motioner under anslagsavsnitten. Det gäller enmotion om ett med arbetsgivaravgifter finansierat stödprojekt blandinvandrarungdomar, en motion om utarbetande av en informationsskrift omföretagsetablering på de vanligaste invandrarspråken samt en 1 1980/81. AU 1980/81:22 AU 1980/81:22 2 motionom stöd m. m. till invandrarnas religiösa organisafioner. Ingen av motionernahar ansetts påkalla någon åtgärd från sida. 1en motion av m.fl. (s) framhålls vikten av att invandrarnakan få service frän samhället på sitt eget språk. För att detta skall kunnauppnås kräver motionärerna dels att tillgången på tvåspråkig personal ioffentlig verksamhet skall kartläggas, dels att tvåspråkighet skall räknas somsärskild merit vid tjänstetillsättningar i den statliga förvaltningen.Utskottet har samma grundläggande inställning som mofionärerna och hänvisartill att frågan redan aktualiserats i bl. a. regeringens kansli. Med hänsyndärtill anses motionen inte behöva föranleda någon åtgärd. Socialdemokraternahar reserverat sig för bifall till motionen. Sisti betänkandet tar utskottet upp en motion om tolkamas arbets- ochlöneförhållanden och en motion om lagstiftningen om svenskundervisning. Iingetdera fallet föreslår utskottet att motionerna skall föranleda någonåtgärd. I den sistnämnda frågan hänvisas till den s. k. somberäknas avge sitt betänkande . Regeringen har i proposition 1980/81:100 bilaga 15under punkterna D 1-4 föreslagit att för /82 skall 1. till Statens invandrarverkanvisa ett förslagsanslag av , 2. fill Åtgärder för flykfingaranvisa ett förslagsanslag av , 3. till Åtgärder för invandrareanvisa ett reservationsanslag av , 4. till Översättningsserviceanvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:617av () och () Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa att berördamyndigheter ges uppdraget att utarbeta en informationsskrift omföretagsetablering pä de vanligaste invandrarspråken. 1980181:1063av m.fl. (vpk) 1.att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare, innebärande a) att ett kollektivtavgiftssystem för företagen införs, varigenom företagens utgifter försvenskundervisningen för invandrare skall finansieras, b) att invandrare redan förstaanställningsdagen skall informeras om sina rättigheter enligt lagen omsvenskundervisning för invandrare, AU 1980/81:22 3 c) att företag som anställer invandrare som harrätt till svenskundervis ning senast från anställningsdagen räknat skall ha påbörjat densamma, d) attnuvarande rätt till 240 timmars undervisning skall utökas fill 340 rimmar, e) attbestämmelsen om möjlighet att minska antalet undervisningstim mar till 160 utgår ur lagen, 2. att uttalar atttillämpningen av lagen om rätt fill ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare bör övervakas i samarbete mellanarbetsmarknadsstyrelsen och , 3. att hos regeringenhemställer om förslag som innebär att vuxna invandrare utan anställning gesrätt till undervisning i svenska med timersättning, varvid a) denna verksamhet ävenfinansieras genom den under punkten 1 a) föreslagna arbetsgivaravgiften, b) denna verksamhet kombineras meden effektiv uppsökande verksamhet. I980I81:1064av m. fl. Imotionen yrkas att med ändring i proposition 1980/81:100, bilaga 15,D 3. Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . utöver regeringensförslag avseende informationsinsatser inom folkrörelserna. I980I81:1067 av m.fl. (vpk) I motionenyrkas 1. attriksdagen under bilaga 15 , D 3. Åtgärder för invandrare, beslutar att utöver regeringens förslag anvisa ytterligare avseende Bidragtill invandrar- och minoritetsorganisationers verksamhet, avseende Bidragfill avgränsade projekt m. m. 2. attriksdagen beslutar fastställa anslaget under bilaga 15 Arbetsmark nadsdepartementet, D 3, Åtgärder för invandrare till . 1980181:1108 av m. fl. (vpk) I motionenyrkas 1. att hemställer hosregeringen om åtgärder för att starta ett socialt stödprojekt blandinvandrarungdom i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar att dettastödprojekt bör organiseras och administreras av kommunerna med fullkostnadstäckning genom statsbidrag, 3. att uttalar att dettastatsbidrag bör finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift. AU 1980/81:22 4 1980/81:1420 av (fp]i och MargaretaAndrén (fp) I motionen yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär en översyn av reglerna för verk samhetsbidrag till invandrarorganisationerna sä att sådant Ijidrag kan utgå även till invandrarnas religiösa organisationer, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av att dessa organisationer blir representerade i de till invandrarverket knutna referensgrupperna. 1980/81:1499 av m.fl. (s) Imofionen yrkas 1. att begär attregeringen inventerar tillgången på tvåspråkig personal inom statligförvaltning enligt riktlinjer och med syften som angivits i mofionen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om meritvärdering vidtillsättning av tjänster i statlig förvaltning. 1980181:1838av m. fl. Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel för brevverksamheten vid . 1980/81:1859 av m. fl. (m) Imotionen yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag om att i förvaltningslagens 9 § förordna att myndighet vid behov av tolk skall använda i första hand av kommerskollegiet godkänd tolk, 2. attriksdagen uttalar att en enheUig tolktaxa bör fillämpas av statliga och kommunala myndigheter. Mofiveringen fillyrkandena åteifinns i mofion 1980/81:1858. Variationerna i invandringens omfattning hartraditionellt avspeglat främst konjunkturläget i . Detta samband haremellertid varit mindre markant . låg sålundainvandringen på en högre nivå än under de från konjunklursynpunkt bättre åren1974-1975. med en relativt gynnsam situation på arbetsmarknadenhar invandringen sjunkit till en något lägre nivå . har händelser utanför vårt lands gränser haft större betydelse för invandringensomfattning än situationen på den svenska arbetsmarknaden. a. av den alltmer ökande flyktinginvandringenfrän och . Som framgår avnedanstående tcibell har invandringen fill under AU1980/81:22 5 varit av betydande omfattning. Totalt har410000 utländska medborgare invandrat till under perioden 1970-1980.Antal utvandrare var 242000. Invandringsöverskottet harsåledes uppgått fill sammanlagt drygt 160000 utländska medborgare varav ca62000 är nordbor. invandringens omfattning 19701980 (endast utländskamedborgare) Invandringens sammansättning harförändrats i viktiga avseenden . Den utprägladearbetskraftsinvandringen frän utomnordiska länder har nästan helt upphört. Istället har flyktinginvandring och invandring genom familjeanknytning ökat. Avtabellen nedan framgår också att stora förskjutningar har skett mellan olikaländerområden. Den utomeuropeiska invandringens andel av den totala invandringenhar mer än tredubblats. Invandringen till från olika delar av världen åren19701980 därav (i %) invandrade 34446utländska medborgare till . Av dessa var finska medborgare och 13%övriga nordbor. Invandringen från och uppgick till drygt 8900personer, vilket var fler t) 1980181. AU 1980/81:22 6 Antalet utvandrare nådde sin högsta nivä eller20800. var det dominerande utvandrarlandet (). Av det totalainvandringsöverskottet, drygt 13000 personer, svarade , Turkietför 1350 och för drygt 900, I följande tabell visas invandringensfördelning på de länder som hade störst antal medborgare bosatta i . Inslaget av invandrare i landet kan belysas på följandesätt. Siffrorna avser slutet av . 18 är och däröver Första generationen (= antal utrikes födda) utländska medborgare födda i svenska medborgare födda i med minst en förälder född utomlands Av första generationens invandrare har ca 20 %varit i mindre än . Mer än hälften invandrade för mer än tio ärsedan. Av de invandrare som är (320000) har båda föräldrarnafödda utomlands och en förälder född utomlands. AU 1980/81:22 7 I det följande redovisas de kommittéer som arbetarmed invandrarpoli-tiska frågor inom arbetsmarknadsutskottets beredningsomräde. (A 1980:04) tillkallades för att under landshövding ledning dels se riktlinjer för den regleradeinvandringen, dels överväga den fortsatta inriktningen av åtgärder förinvandrare och minoriteter i i anslutning till riktlinjer.Kommittén avser att avge ett delbetänkande och avsluta sittarbete är 1984. Utlänningslagstiftningenutreds av utlänningslagkommittén (A 1975:04) i vilken hovrättslagmanÅke numera är ordförande. Kommittén har avlämnat två delbetänkanden,(SOU 1977:28) Kortare väntefider i utlänningsärenden och (SOU 1979:65) Nyutlänningslag. Utredningsarbetet kommer att avslutas med ett betänkande underförsommaren 1981. I detta kommer bl. a. att behandlas frågor som rör verkställighetav beslut om avlägsnande, straffavgift för arbetsgivare som anställer utlänningutan arbetstillstånd, avvisningsfider samt rätten att överklaga regeringensbeslut om förvarstagande. (A 1978:01) har arbetat med uppgiften att se över samUiganuvarande former för svenskundervisning för vuxna invandrare och utreda fråganom åtgärder för att ge grundläggande kunskaper i svenska språket och svensktsamhälls- och arbetsliv för vuxna invandrare i . Ordförande även för denkommittén är . Kommittén avser att redovisa resultatet av sitt arbetesommaren 1981. Förregeneraldirektören för invandrarverket leder diskrimineringsutredningen(A 1978:06), vars uppdrag är att överväga behovet av åtgärder för att förebyggafördomar och diskriminering i fråga om invandrare och inflyttade etniska,språkliga, nationella och religiösa minoriteter. Utredningen planerar att avgetre rapporter . Expertgruppenför invandrarforskning EIFO (A 1975:05) är en permanent kommitté med KjellÖberg som ordförande. Kommittén har till uppgift att behandla frågor omforskning rörande in- och utvandring. Däri ingår att göra inventeringar avforskningsbehov och bedömningar av anslagsframställningar. Att upprätthållakontakter med forskare och myndigheter samt att bedriva egna forskningsprojektär andra viktiga delar av arbetet. är organiserat på fem byråer,tillståndsbyrån, medborgarskapsbyrån, samordningsbyrån, informationsbyrån ochadministrativa AU 1980/81:22 8 byrån.Arbetssituafionen på tillståndsbyrån är liksom tidigare är ansträngd. Antaletbalanserade ärenden uppgår f. n. till ca 12000. Detta antal bör halveras enligtett av verket uppsatt mål. De långa handläggningstidema innebär påfrestningarför de enskilda sökandena och betydande kostnader för samhället i form avsocialhjälp m.m. till sökandena . Verket yrkar mot dennabakgrund en förstärkning av tillståndsbyrån med tre handläggare. förklarar i budgetpropositionen att den oroande utvecklingen avärendebalansen till stor del beror pä att andelen komplicerade ochtidskrävande ärenden hir ökat samt på den höga förändringstakten pålagstiftningsområdet. För att komma fill rätta med de redovisade svårigheternaföreslår hon bl. a. att verkets handläggning av utlänningsärenden inte skalldrabbas av det huvudalternativ som gäller för budgetförslaget i övrigt, dvs.en neddragning . Dessutom förordar statsrådet att en tjänst,som frigörs från samordningsbyrän, skall föras över fill tillståndsbyrån.Statsrådet räknar också med att vid behov möjliga omdisponeringar görs inomverket till förmån för handläggningen av utlänningsärenden. Ipropositionen uppges vidare att medel för ökade kostnader har beräk nats för bl. a. de legifimafionshandhngar för flyktingar som skall tillhanda hållas av invandrarverket. Anslagettill verket, punkt D l,Töreslås bli uppräknat med . Problemetmed de långa 'handläggningstiderna i tillståndsärenden tas också upp i motion1499 av m. fl. (s) om invandrarpolitiken. Något särskiltyrkande framställs dock inte. Motionärerna anser att utvecklingen måste ägnassärskild uppmärksamhet och framhåller vikten av att väntetiderna nedbringas ochatt invandramas situafion under väntan på tillstånd underlättas. Omärendebalansen inte minskas till följd av de i propositionen föreslagnaåtgärderna är motionärerna beredda att under en begränsad fid ge regeringenfria händer att ytterligare omdisponera tillgängliga resurser. Utskottetser liksom statsrådeit och motionärerna de långa handläggningstidernai utlänningsärendena som ett allvarligt samhällsproblem som förorsakar lidandeför de tillståndssökande och höga kostnader för stat och kommun. Tilltron tillvår invandringspolitik kan också ta skada om man inte kan komma till rätta medproblemen. Därför anser utskottet att det är viktigt att nödvändiga resurserges till de handläggande myndigheterna. Men det bör också framhållasnödvändigheten av att möjliga rationaliseringar och effekfiviseringar i arbetettas till vara inom alla led av förvaltningen och i regeringens kansli. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag om förstärkning avresurserna på tillståndsbyrån. Utskottet fömtsätter att i den mån åtgärderna intevisar sig tillräckliga verket omdisponerar sina resurser så AU 1980/81:22 9 attbalansen på tillståndsbyrån nedbringas. Om verket inte har befogenheter att påegen hand genomföra sådana omdispositioner förutsätter utskottet också attregeringen medverkar. Det anförda innebär att utskottet i sak tillgodosettsynpunkterna i den socialdemokratiska motionen. Utskottet har i övrigt intenågot att anföra i anslutning till förevarande anslag som alltså bör föras uppmed det i proposifionen föreslagna beloppet. Idetta sammanhang behandlar utskottet ett yrkande i motion 1420 av () och () om representation för invandrarnas religiösaorganisationer i vissa till invandrarverket knutna referensgrupper.Motionärerna framhåller att det finns nyinvandrade minoritetsgrupper somav olika skäl inte kan förena sig med profana invandrarorganisationer som ingåri referensgmpperna och att de därför står utanför möjligheterna till samråd ochmedinflytande i det svenska samhället. Dessa grupper som sägs ha en förankringi olika invandrarkyr-kor borde därför enligt motionen få bli direktrepresenterade i verkets referensgrupper. Invandrarverketbedriver en försöksverksamhet med två till verket knutnareferensgrupper med företrädare för invandrarnas riksorganisationer. Syftet äratt ge organisationema bättre insyn i verkets arbete samt möjlighet tillmeningsutbyte i principiella frågor. I den stora gruppen ingår f. n. I den mindre gmppen, som har karaktär av arbetsgmpp, är 7 avdessa representerade. Enligt verket har samrådet med referensgmppema givitpositiva erfarenheter varför verksamheten kommer att fortsätta ochvidareutvecklas. Utskottetvill påminna om att en av invandrarverkets viktigaste uppgifter är att varakontaktorgan mellan samhället å ena sidan samt invandrarna och språkligaminoriteter och deras sammanslutningar å den andra. I vilka former detta skallske har överlämnats till verket att självt avgöra. Utskottet har inte blivitövertygat om att det finns skäl att ändra på denna ordning i fråga omreferensgruppemas sammansättning. Utskottet vill emellertid rent principielltframhålla vikten av att invandrarverket bedriver sitt arbete i nära kontakt medinvandramas organisationer och andra organ som företräder invandrar- ochminoritetsintressen. I detta samarbete bör naturligtvis också invandrarnasreligiösa organisationer ingå som en självklar part. Enligt vad utskottetinhämtat äger ett regelbundet informationsutbyte mm med dessa gmpper, t. ex.vid särskilt anordnade konferenser. Med hänsyn till det anförda finns det inteskäl att föreslå nägon åtgärd på gmnd av motionsyrkandet. Från anslaget bekostas utgifterna för det i programbudgetenför AMS upptagna programmet Åtgärder för flyktingar. Indelningen i delprogramframgår av följande sammanställning. AU 1980/81:22 Anslag 1979/80 Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Beräknad ändring 1981/82 -1- 1405000 -1-18310000 4- 465000 -1- 1 165 000 -1-18575 000 -t- 500000 Från delprogrammet Överföring av flykfingarbekostas den organiserade överföringen av flykfingar till Sverige.Delprogrammet Omhändertagande av flyktingar finansierar bl. a. AMS verksamhetmed att anordna och driva mottagningsförläggningar samt bereda flyktingarutbildning och arbete. har 4500 flyktingar eller personer medflyktingliknande bakgrund fått förstagångsfillstånd beviljade. Det är enökning jämfört med föregående år. Flykfingarna kommer främst frånLafinamerika, och . Ipropositionen beräknas anslaget för överföring och omhändertagande avflykfingar för nästa budgetär med utgångspunkt i en överföring fill avca 1250 personer. Hänsyn har vidare tagits till att vistelsetiden vid AMSmottagningsförläggningar sannolikt kommer att bli något längre till följd avden väntade försämringen av arbetsmarknadsläget. erinrar om att regeringen tillkallade en arbetsgmppmed uppgift att pröva frågan om huvudmannaskap för överföringen ochomhändertagandet av flyktingar i . I samband därmed skall också belysasde föriindringar av formerna för överföringen och omhändertagandet som ettändrat huvudmannaskap kan aktualisera. Dettotala anslaget föreslås för nästa budgetår bli uppfört med . Utskottethar inte något att erinra mot medelsberäkningen eller vad i övrigt anförtsunder ifrågavarande anslagspunkt. Utskottetvill endast tillägga att utskottet återkommer fill vissafrågor om flyktingar och utlänningslagens fillämpning med anledning avmofioner som väcktes . I propositionen, punkt D 3, föreslås att riksdagentill Åtgärder för invandrare för nästa budgetär skall anvisa ettreservationsanslag på . Förslaget innebär en höjning av anslaget med485000 kr. Fördelningen av anslaget pä olika ändamål framgår av följandeuppställning. Beräknad ändring 1981/82 Bidrag till invandrar-och minoritetsorganisa- projekt m. m. -t-2 600 000 *1 beräknad av stiftelsen ger ut tidskriftenInvandrartidningen på sju olika språk . Dessutom finns enmänadsversion som kommer ut på fem olika språk. Den totala upplagan har utvecklatsnegativt och uppgår nu till ca 55000 exemplar. Som fömtsatts vid tidigarebehandling av frågan om tidningens finansiering har prenumerationspriset påveckoutgåvan höjts och är f. n. För innevarandebudgetär har stiftelsen erhållit 3,5 milj. kr. för att täcka underskottet i sinverksamhet. Stiftelsen begär att bidraget skall höjas med 1740000 kr.Resursförstärkningen skall bl. a. göra det möjligt för tidningen att i egenregi administrera och besvara brev till tidningens frågespalt, de s. k.konsulentbreven. Denna verksamhet har tidigare i huvudsak ombesörjts avinvandrarverket. Tidningen planerar också åtgärder som syftar till enutvidgning av utgivningen. är i nuvarande statsfinansiella läge inte beredd att fillmötesgästiftelsens önskemål utan förordar endast en mindre höjning av bidraget för attskapa fömtsättningar för en oförändrad utgivning nästa budgetår. När det gällerbrevverksamheten säger statsrådet att övervägande skäl talar för att brev fränläsekretsen till tidningen bör besvaras av redaktionen. De extra medel somkrävs härför måste emellertid huvudsakligen frigöras genom omdisponeringen avbefintliga resurser. En mindre höjning av bidraget (-.) ingår dock idet föreslagna anslagstillskottet för att underlätta igångsättning avverksamheten. Ivpk-mofionen 1067 föreslås att stiftelsen skall få detanslag som stiftelsen föreslagit. BengtWiklund m.fl. (s) tar i mofion 1838 upp frågan om brevverksamhet.Motionärerna påpekar att erfarenheterna av den nuvarande ordningen med attbreven besvaras av resp. fackmyndighet inte har varit odelat positiva.Handläggningstiderna har förlängts och svaren är ofta svårbegripliga. Detframhålls också att en försämring av brevservicen skulle få återverkningar påhela tidningen och dess upplaga. Motionärema vill därför i likhet medstiftelsen att själv helt tar över AU 1980/81:22 12 brevverksamheten.Stiftelsens krav på anslagsförstärkning för detta ändamål (.) ansermotionärerna emellertid vara orealistiskt i den aktuella situationen. Deföreslår därför att man bör pröva en omfördelning av de resurser som verketdisponerar för informationsverksamhet. Invandrarverkethar besvarat de brev som kommit till Invandrartidningensfrågespalt. Efter en utvärdering av verksamheten påbörjades påförsök en ordning innebärande att brevfrågoma besvaras av resp. fackmyndighet.Invandrarverket har fortfarande haft det samordnande ansvaret med bl.a.översättning av breven. Fr.o.m. nästa budgetår är avsikten att administrationenav brevverksamheten skall överföras från verket fill fidningen. De nyaarbetsuppgifterna för tidningen rnotsvarar enligt invandrarverket tvåårsarbetskrafter. Tidsåtgängen på andra myndigheter inkl. tid för översättningär inte inräknad. Utskottetdelar uppfattningen att brevverksamhet är en viktig del iden samlade informationen till invandrarna. Undersökningar har också visat atttidningens frågespalt, som baseras på läsarnas brev, är mycket uppskattad. Detter sig därför naturligt att som planeras knyta arbetet med att besvara brevennärmare fidningens redaktion. Utskottet är emellertid inte berett att utöverden mindre höjning som föreslås i budgetpropositionen tillstyrka ytterligaremedel för verksamheten. Tidningen får i stället genom omdisposition avbefintliga resurser söka klara av den fortsatta brevverksamheten. Utskottet äralltså inte berett förorda att man som m. fl. (s) föreslåröverför medel från verkets informafionsanslag. En sådan överföring skulle gå utöver den allmänna informationsverksamheten på ett sätt som inte kan godtas. Medhänvisning till det anförda och då utskottet även i övrigt godtar vad som ipropositionen föreslås beträffande bidraget till tillstyrkerutskottet att bidraget för nästa budgetår bestäms till 3,8 milj. kr. De isammanhanget aktuella motionsyrkandena avstyrks alltså. AnslagspostenBidrag till invandrar- och minoritetsorganisationers verksamhet är innevarandebudgetår . Bidrag har beviljats 18 riksorganisationer varav två s. k.tvärnationella. beräknar att ytterligare tvåriksorganisationei" blir bidragsberättigade nästa budgetår och föreslårdessutom att bidragsbeloppet generellt höjs för att möjliggöra enökning av organisationernas centrala verksamhet. Verket yrkar sålunda enuppräkning av anslagsposten med . I budgetproposifionen föreslås enbegränsad höjning av anslaget med . påpekar att självfinansieringsgraden hos invandrarorganisationernaär förhållandevis låg och därför bör kunna ökas. Med hänsyn därtill anser statsrådetatt propositionens begränsade förslag om höjning av anslaget även bör kunnatillgodose de behov av bidrag som kan aktualiseras av nya organisationer. Utskottetansluter sig till regeringens förslag beträffande den aktuella posten ochavstyrker därmed vpk-motionen 1067, som även på denna AU 1980/81:22 13 punkthar ett yrkande som överensstämmer med invandrarverkets anslagsframställning.