bet · G401UbU9 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:9 med anledning av proposition 1979/80:182 om elevers ochföräldrars medinflytande i skolan Jämte motioner I proposition 1979/80: 182 harregeringen () föreslagit alt 1. godkänna vadsom i propositionen förordats om informations- och samrådsskyldighet förrektor, 2. godkänna vadsom i propositionen förordats angående skolkonferenser, samarbetsnämnder ochandra samverkansorgan, 3. godkänna attärenden om avstängning eller förvisning av elev i gymnasieskolan skall avgörasav styrelsen för skolan. Propositionen innehåller förslagsom syftar till att förstärka elevernas och föräldrarnas inflytande igrundskolan och gymnasieskolan. a. föreslås att rektor skall ha vissskyldighet att informera och samråda med företrädare för eleverna pägrundskolans högstadium och i gymnasieskolan samt företrädare för föräldrarnatill eleverna på samtliga stadier. Vissa ändringar föreslås även i fråga om konferenser ochsamarbetsnämnder. De senare skall inte längre vara obligatoriska. Det föreslåsockså att skolstyrelsen eller utbildningsnämnden - i stället för som nusamar-betsnämnden i särskild sammansättning skall avgöra ärenden om avstängningeller förvisning av elev i gymnasieskolan. Ändringarnaföreslås gälla fr. o. m. . Motion väckt under allmänna motionstiden vid riksmötet1979/80 1979/80: 1275 av . (s) vari yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om enutredning med uppgift att företa en kartläggning av skolledarnasarbetssituation och lämna förslag till åtgärder för att stimulera flerabefattningshavare att söka tjänster som skolledare i . Motioner väckta med anledning av proposition 1979/80:182 1980/81:21 av m.fl.(c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande språkbruket i skolan. I 1980/81. UbU1980/81; 9 2 1980/81:22 av Inga Lantzm.fl. (vpk) vari yrkas 1. att iittalar att a) rektor bör varaskyldig att samråda med representanter för elever och föräldrar minst en gångper månad, b) låg- ochmellanstadiets elever bör vara representerade vid samråden, c) förälflrarepresentanternabör erhålla ekonomisk ersättning för förlorad arbetsförtjänst vid medverkan iskolan, 2. att riKsdagep hemställer hos regeringen om en plan förhur elevers och föräldrars sarnverkan i skolan i praktiken skall genomföras. 1980/8J123 av Tpre () variyrkas att beslutar att föräldrar sHaJ! ha nipdinflytände vid val avskolans läromedel. I proposition 1979/80: 182 föreslåsatt rektor skall ha viss skyldighet att informera och samråda med företrädareför eleverna på högstadium och i gymnasieskolan och medföreträdare för föräldrarna till eleverna på samtliga stadier.Företrädarna utses av dessa grupper till det antal, för den tid och i denordning som styrelsen för skolan bestämmer. De som utses bör enligtpropositionen vara representativa för de grupper de företräder. Om varkenelever eller föräldrar önskar utnyttja sin rätt att utse företrädare,bortfaller samrådsskyldigheten. Samrådsskyldigheten bör enligt propositionen fullgörasinnan förhandlingar enligt medbestämmandelagen kpmmer in i ett avgörandeskede. När samråd hålls bör rektor göra reservationen att den ståndpunkt rektorger uttryck åt under samrådet endast är preliminär i avvaktan pä synpunkterfrän berörd arbetstagarorganisation och kan komma att ändras vid förhandlingenligt medbestämmandelagen. Enligt motion 1980/81; 23 bör besluta attföräldrar skall ha medinflytande vjd val av skolans läromedel. Som motiv angesatt föräldrar bör kunna förhindra att läromedel i vilka svordomar förekommeranvänds. Även i motion 1980/81:21 anmärks på förekomsten av svordomar i vissaläromedel. Motionärerna tänker sig att elever och föräldrar genom förslagen ipropositionen skulle kunna få ett större inflytande vid valet av skolböcker. Dehemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad irngtionen anförts beträffande språkbruket i skolan. I skolförordningen (1971:235. ändrad senast 1980:350)finns föreskrifter om att styrelsen för skolan beslutar om antagande avläromedel efter förslag ay rektor. Denne skall avge sitt förslag efter hörandeav berörda lärare och företrädare för berörda elever. I propositionen anförsatt rektor beträffande förslag om antagande av läromedel även i fortsättningenbör ha skyldighet att kalla till sammankomst med berörda arbetstagare och företrädareför berörda elever. En fråga av detta slag bör, heter det i proposi- UbU 1980/81:9 3 tionen(s. 24-25), rektor inte vara skyldig att ta upp till samråd med elev-ochföräldraföreträdarna enligt de allmänna reglerna för samråd. Motbakgrund av vad som anförts i propositionen i denna del vill utskottet erinraom att frågan om val av läromedel för den enskilda klassen kan diskuteras påklassmöte. Eftersom det är skolstyrelsen som beslutar om antagande av läromedelkan föräldrarnas inflytande i denna fråga även ske på politisk väg. Vidare böruppmärksammas att utredningen (U 1976:04) om läromedelsmarknaden m.m. i sittbetänkande (SOU 1980: 15) Läromedlen i skolan föreslagit att en särskild nämndinrättas med uppgift att granska läromedel i efterhand efter anmälan från bl.a. enskilda personer t. ex. föräldrar. Frågan bereds f. n. i . Utskottetanser med hänvisning till det anförda att någon ändring av propositionensförslag beträffande ordning för antagande av läromedel inte bör göras.Motionerna 1980/81:21 och 1980/81:23 bör därför avslås av . Samtidigtvill emellertid utskottet uttala att det är angeläget att såväl alla somarbetar i skolan lärare, övrig personal och elever - som föräldrar medverkartill goda umgängesformer i skolan. Härtill hör också ett vårdat språkbruk. Enligtmotion 1980/81:22 bör uttala att rektor bör vara skyldig att samrådamed representanter för elever och föräldrar minst en gång (yrkandela). Vidare hemställs att uttalar att låg- och mellanstadiets eleverbör vara representerade vid samråden (yrkande 1 b). Det begärs även en plan förhur elevers och föräldrars samverkan i skolan i praktiken skall genomföras(yrkande 2). Beträffandesamrådsskyldigheten anförs i propositionen (s. 20) följande: "Av praktiskaskäl måste det finnas vissa begränsningar i samråds- och informationsplikten.Rektor bör t. ex. inte vara skyldig att hålla samråd innan han fattar beslut,om tidsnöd lägger hinder i vägen. Rektor bör inte heller vara skyldig attställa upp för samråd och information med elev- och föräldraföreträdarna iobegränsad omfattning. Normalt bör det för samråd på eget initiativ och påbegäran samt för en sådan information som lämnas muntligt kunna räcka medtillsammans fyra tillfällen per termin för vardera gruppens företrädare." Åtskilligafrågor i skolan är komplicerade och samrådet måste för alla kunna framstå sommeningsfullt. Att föreskriva samrådsskyldighet för rektor gentemot företrädareför låg- och mellanstadieelever är ett alltför långtgående förslag. Utskottetvill dock peka på uttalandena i propositionen (s. 23) om att låg- ochmellanstadieelever i den män rektor och föräldraföreträdarna så finner lämpligtbör kunna delta i samrådet mellan rektor och föräldrar och att det är viktigtatt man låter i första hand mellanstadieeleverna stegvis växa in i den roll somtillkommer dem när de blir högstadieelever. Enligtpropositionen är avsikten att reformen skall kunna genomföras inom de angivnaramarna under anpassning till lokala förhållanden. UbU1980/81:9 4 hand bör rektor och företrädarna gemensamt bestämma ivilka former kontakterna skall ske. De får då ta ställning till om kontakternaskall ske med vardera gruppens företrädare separat eller med de båda gruppernasföreträdare tillsammans och vilka närmare regler som skall gälla för kontakterna. Utskottet, som utgår från att rektor endast när det ärpåkallat åberopar tidsnöd som skäl för uteblivet samråd, avstyrker medhänvisning till det anförda motion 1980/81:22 yrkandena 1 a, I b och 2 ochtillstyrker propositionens förslag i vad gäller informations- ochsamrådsskyldighet för rektor. Utskottet tillstyrker propositionens förslag även vadgäller skolkonferenser, samarbetsnämnder och andra samverkansorgan samt attärenden om avstängning eller förvisning av elev i gymnasieskolan skall avgörasav styrelsen för skolan. 1 motion 1980/81:22 (yrkande le) begärs ettriksdagsuttalande om att föräldrarepresentanterna bör erhålla ekonomiskersättning för föHorad arbetsförtjänst vid medverkan i skolan. Utskottet erinrar om det ansträngda ekonomiska läget förstat och kommun. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1980/81:22 yrkande le. Frågan om skolledarnas arbetsuppgifter är enligtpropositionen föremål för analys och översyn inom . Skolledarnas situation i dagens skola behandlas i motion1979/80: 1275. Det erinras bl. a. om att man tillbaka kan noteraatt allt färre sökande anmäler sig till ledigförklarade skolledartjänster ochatt erfarna skolledare allt oftare begär tjänstledighet eller entledigande föratt återgå till lärartjänst eller övergå till andra uppgifter. Motionärerna anserdet nödvändigt att omgående undersöka hur denna situation uppkommit. Detföreslås att hos regeringen begär en utredning med uppgift att företaen kartläggning av skolledarnas arbetssituation och att lämna förslag tillåtgärder som kan stimulera fler befattningshavare att söka tjänster somskolledare i . Del är enligt utskottets uppfattning synnerligen angelägetatt undersöka skolledarnas arbetssituation och vidta de åtgärder sombedöms nödvändiga för att fler lärare skall stimuleras att söka tjänster somskolledare. Mot bakgrund av pågående analys och översyn av skolledarnasarbetsuppgifter inom är det inte påkallat att nu taett initiativ från sida. Motion 1979/80: 1275 avstyrks därför. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffande val avläromedel m.m. avslår motionerna 1980/81:21 och 1980/81:23. 2. att riksdagenmed avslag på motion 1980/81: 22 yrkandena 1 a, I b och 2 samt med bifall tillproposition 1979/80: 182 godkänner vad som i propositionen förordats ominformations- och samrådsskyldighet för rektor. UbU1980/81:9 5 3. att riksdagengodkänner vad som i proposition 1979/80: 182 förordats angåendeskolkonferenser, samarbetsnämnder och andra samverkansorgan, 4. att riksdagengodkänner att ärenden om avstängning eller förvisning av elev i gymnasieskolanskall avgöras av styrelsen för skolan, 5. att riksdagenbeträffande ekonomisk ersättning till föräldrarepre-sentanter avslår motion1980/81: 22 yrkande le, 6. att riksdagenbeträffande åtgärder för att förbättra skolledarnas arbetssituation avslårmotion 1979/80: 1275. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),Hans Nyhage (m), (), (), (),(), (), (). ().Birgitta Rydle (m), (), (), (), () och (). Elevers och föräldrars medinflytande i skolan , , LarsGustafsson. , , och (alla s) anför: Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck ipropositionen att större inflytande på och ansvar för skolarbetet påtagligtbidrar till att skapa en god arbetsmiljö för alla som är verksamma i skolan.Elevers och föräldrars medinflytande i skolan bör därför stärkas. De förslag som framläggs i propositionen betraktar vi somen bred försöksverksamhet för att i skolans vardag pröva sig fram till denlämpligaste balansen mellan olika gruppers rättmätiga krav pä medinflytande iskolan. Då det finns olika vägar att gå fram i detta arbete bör verksamhetenutvärderas efter att ha pågått några är, då underlag kan finnas för enbedömning av vilka vägar som är lämpligast. Språkbruket i läromedel och övrig verksamhet i skolan () anför: Jag delar utskottets uppfattning att det är angeläget attalla som arbetar i skolan - lärare, övrig personal och elever - liksom ocksåföräldrar medverkar till goda umgängesformer. Jag vill emellertid tilläggaföljande. UbU 1980/81:9 6 I tidningar, radio och television är det inteovanligt att människor använder ett grovt språk. Det är oroväckande när detvisar sig att man även i skolan talar ovårdat och att det i läroböcker kanförekomma svordomar och andra uttryck som inte är förebildliga. Skolanmåste enligt min mening gå in för ett vårdat språk, som kan tjäna som föredömeför eleverna. Vid val av läromedel bör man också ta hänsyn till att det iskolan finns barn från hem där bruk av svordomar inte betraktas som lämpligt. Varjeelev måste bli medveten om att språket är vårt viktigaste medel att få kontaktmed andra människor. Elevernas förmåga att tala måste utvecklas. Eleverna börfå lära sig i skolan vad som utmärker ett gott språkbruk, så att de självamedvetet kan arbeta med att förbättra sin egen uttrycksförmåga. Jaghar särskilt velat poängtera detta, eftersom språket i skolan enligt min meningär ett uttryck för de värderingar skolan står för.