bet · G401SkU24 · 1980-12-31 00:00:00 — om beskattning av uppfinnare m. m. 1980/81:409 av () I motionen hemställs att hos regeringen begärändring av skaltebestämmelserna så att uppfinning får tas upp till sittallmänna saluvärde som ingångsvärde när rörelse påbörjas och att detta värdebeskattas . 1980/81:673 av () I motionen hemställs att hos regeringen begärett lagförslag i enlighet med motionen om avdrag från inkomst avuppfinnarverksamhet. 1980/81:873 av () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna behovet av bättre anpassade näringspolitiska regler ienlighet med motionens syfte. 1980/81:879 av () I motionen hemställs att hos regeringen anhållerom förslag till ändringar i gällande skattelagstiftning i syfte att stimuleratill industriellt nyskapande i form av uppfinningar, innovationer, nya tekniskasystem etc. i enlighet med vad som i motionen yrkas. 1980/81:1149 av () och () I motionen hemställs alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skattebefrielse från vissaersättningar genom anställdas förslagsverksamhet. Enligt gällande beslämmelser ansesett beskattningsår i princip utgöra en sluten enhet, och inkomstberäkningenpåverkas inte av resultatet . Den skattskyldige har emellertidinom ramen för gällande bestämmelser möjligheter till såväl förtäckt som öppenresultatutjämning. Förtäckt resultatuljämning möjliggörs bl. a. genomreglerna om värdering av varulager, avskrivning av inventarier m. m. Även öppen resultatutjämning medges, nämligen enligt lagen(1951:763) angående beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst,enligt lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomstoch enligt särskilda bestämmelser om kontoavsältningar m. m. 1 1980/81. SkU1980/81:24 2 Reglerna om beräkning av skatt förackumiderad inkomsl avser alt lindra den progressiva statliga beskattningen förfysisk person, oskiftat dödsbo och familjestiftelse, om den skallskyldigeåtnjutit inkomsl som hänför sig till . Reglerna innebär att skatten påden ackumulerade inkomsten beräknas som om inkomsten fördelals på det antal årvartill den hänför sig, dock högst tio. Rätt till förlusluljämning infördes förskaltskyldig vars verksamhet lämnat underskott som inte kanskattemässigt avräknas mot överskott av annan förvärvskälla samma år.Underskottet får då utnyttjas som förlustavdrag när som helst vid taxering förde följande sex åren. Reglerna om skogskonto - skogskonlolagen (1954:142) -innebär atl den som haft intäkt av skogsbruk kan få uppskov med beskattningenav den del av intäkten som satts in på sådant konto. Uppskov medges för ett ochsamma beskattningsår méd i normalfallen högst av köpeskillingen förrolsåld skog och av köpeskillingen för leveransvirke. För skogsägare somdrabbats av slormskador m. m. har dessa procenttal genom riksdagsbeslut 1979höjts till 80 resp. 50. Enligt förordningen (1955:256) om investeringsfonder förkonjunklurul-jämning har aktiebolag, ekonomisk förening och sparbank rätt attgöra avsättning lill investeringsfond. Avdrag för avsättning lillinvesteringsfond för rörelse medges med högst av årsvinsten före skatt.Fr. taxering får avsättning ske av motsvarande belopp. Möjligheterna för olika kategorier rörelseidkare all byggaupp obeskattade reserver och att skattemässigt fördela inkomster mellan olikaår har väsentligt utvidgats genom företagsskattereform. De nyareglerna som i huvudsak är tillämpliga fr. o. m. taxering innebär bl.a. följande. Skattskyldiga som redovisar inkomst av rörelse ellerjordbruksfastighet får göra avsättning lill resultaluljämningsfond avlönekostnaden. Egenförelagaren får göra en molsvarande avsättning avsin egen inkomst. Fysisk person bosall i och med inkomst avjordbruksfastighet eller av rörelse är berättigad till avdrag för belopp som iräkenskaperna sätts av till allmän invesleringsreserv. Avdraget är maximerattill högst av nettointäkten av förvärvskällan före avsättningen och fårmedges med lägst . En förutsättning för atl den skattskyldige skallerhålla avdrag för avsättningen är all han senast den dag han skall lämnaallmän självdeklaration sätter in ett mot avsättningen svarande belopp på ettsärskilt räntebärande konto i bank. De avsatta medlen kan fritt disponeras förinvesteringsändamål från utgången av det år då insättningen senastskall ha verkställts, och de skall vara uttagna senast efter sammatidpunkt. Lagen om upphovsmannakonto innehåller regler om atlkulturarbetare kan få uppskov med beskattning av den del av inkomsten som sättsin på ell SkU1980/81:24 3 särskilt konto i bank. Bestämmelserna anknyter teknisktsett till lagstiftningen om skogskonto. Uppskovsrälten omfattar enliglförslaget bara rörelsein-täkler som fysisk person erhåller i egenskap avupphovsman enligl lagen (1960:729) om upphovsrätt lill litterära ochkonstnärliga verk (upphovs-mannalagen). Utanför lagen faller alltså bl. a.upphovsmannainkomst som uppbärs på grund av anställning. Som förutsättning för rätt lill uppskov gäller atl denskatlskyldige varit bosalt i vid beskattningsårets utgång.Uppskovsbeloppel, som kan uppgå till lägst . och avse högst tvåtredjedelar av nettointäkten före uppskov och schablonavdrag, skall i sinhelhet sältas in på bankkonto senast vid deklarationslillfället. Vidare skallden skatlskyldiges inkomst under det år insättning lill kontot sker ha ökat medminst jämfört med inkomsten under något av de två närmast föregående åren.Uppskov får aldrig medges med högre belopp än atl nettointäkten efter uppskovmen före schablonavdrag och egenavgifter uppgår till . Uttag frånkontot får ske tidigast efter utgången av november månad under det år dåinbetalning senast skall ske, och medlen får stå kvar på kontot till dess femår förflutit från utgången av nämnda år. Frågan om kulturarbetares ochuppfinnares skatter och avgifter utreds f.n. av kullurskatlekommitlén (Dir1979:115). Dess arbete bör enligt direktiven i första hand inriktas på inkomst-och socialförsäkringsreglerna för de fritt verksamma yrkesutövarna. Kommitténhar dock frihet all dessutom föreslå ändringar i fråga om de kulturarbetare ochuppfinnare som är anställda, om kommitténs undersökningar skulle visa atlgemensamma problem föreligger eller atl särskilda åtgärder av annan anledningär motiverade också beträffande de anställda yrkesutövarna. Kulturskatlekommiltén har i ett avlämnatdelbetänkande (Ds B1980:15) Samordning av egenföretagares skatter och socialförsäkringsavgifterföreslagit atl schablonavdrag för kulturarbetares egenavgifter tillsocialförsäkringarna skall få göras även i inkomstslaget tjänst i fråga ominkomster som i socialförsäkringshänseende är att anse som inkomst av annatförvärvsarbete än anställning. Sådana inkomster är royaltyinkomster ochuppdragsinkomster. Enligt vad utskottet erfarit prövar kulturskattekommitlénf n. med förtur frågan om ett särskilt uppfinnarkonto utformat i huvudsakligöverensstämmelse med upphovsmannakontot. Resultatet av kommitténs övervägandeni denna fråga kommer atl redovisas i ett delbetänkande. SkU1980/81:24 4 Vid 1979/väcktes enmotion med begäran om förslag till regler av innehåll alt uppfinnare vidtaxeringen till statlig och inkomstskatt skulle vara berättigade tilluppskov med beskattning av inkomst av uppfinnarverksamhet i huvudsakligöverensstämmelse med vad som gäller i fråga om skogskonto. Skatteutskotleluttalade med anledning härav bl. Utskottet anser - i likhet medmotionärerna - alt frågan om möjligheler för uppfinnare att utjämna inkomstermellan olika beskattningsår bör lösas . En ojämninkomstutveckling medför ofta högre skatte-och avgiflsbelastning och sämresocialförsäkringsskydd än om inkomsten är mera jämnt fördelad över åren. Om manvill främja svensk industris framtida utveckling och konkurrenskraft är deldärför angeläget att man på olika sätt söker mildra marginaleffekterna vidbeskattningen. Även från rättvisesynpunkt är del angelägel att inkomsttagaremed starkt varierande inkomster kan få en någoriunda likartad behandling iskattehänseende. Utskottet är medvetet om att en lösning av den i motionenaktualiserade frågan, inte minst med hänsyn till svårigheten att definierabegreppet uppfinnarinkomst, är förenad med problem som kräver ingående överväganden.Med hänsyn härtill är utskottet inle berett biträda motionärernas yrkande omatt skall förläggas förslag till lagstiftning i frågan.Utskottet anser sig däremot böra förorda all frågan om inkomstutjämning föruppfinnare behandlas med förtur av kommittén. biföll utskottetshemställan och gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Motionerna innehåller yrkanden somalla syftar lill att genom ändringar i beskattningsreglerna främja industriellutveckling i form av uppfinningar, innovationer o. d. () tar i tre motioner, 409, 673 och873, upp frågan om möjlighet för uppfinnare alt tillgodogöra sig avdrag förkostnader som belöper på tidigare beskattningsår. Detta skulle - framhåller honi motion 409 - kunna ske bl. a. genom att den som med anledning av en egenuppfinning startar en rörelse får rätt att som ingångsvärde i denna rörelse taupp uppfinningen till dess allmänna saluvärde. Detta saluvärde bör enligtmotionären beskattas som lotterivinst, dvs. Även motionerna 673 och 873 har lill syfte atl mildramarginaleffekterna i samband med beskattningen av uppfinnarinkomster, främstgenom avdrag i efterskott för tidigare kostnader och utlägg iuppfinnarverksamheten. () begär i motion 879 förslag i syfte attstimulera industriellt nyskapande, medan och (båda c), som anser att vissa förslagsarvoden av engångskaraktär bör undantasfrån beskattning, i motion 1149 begär alt skall göra etttillkännagivande av sådant innehåll. SkU1980/81:24 5 Utskottet har vid förra isamband med behandlingen av en motion om utjämning av inkomst avuppfinnarverksamhet uttalat att det från rättvisesynpunkt är angeläget attinkomsttagare med starkt varierande inkomster kan få en någorlunda likartad behandlingi skattehänseende. Som framgår av utskottets redogörelse är fråganom kulturarbetares och uppfinnares skatter och avgifter f. n. föremål förprövning av kulturskattekommitlén. I enlighet med begäran förra åretbehandlar kommittén f. n. med förtur frågan om inkomstutjämning för uppfinnare,och del är enligt vad utskottet erfarit kommitténs avsikt att i ettdelbetänkande redovisa ett förslag lill särskilt uppfinnarkonto utformat ihuvudsaklig överensstämmelse med upphovsmannakontot. Utskottet finner delangeläget atl sådant förslag läggs fram så snart det är möjligt. Med hänsyn lill att yrkandena i motionerna kan anses varai huvudsak tillgodosedda är enligl utskottets mening någon åtgärd av riksdagenmed anledning av motionerna inte påkallad. 1980/81:409, 1980/81:673, 1980/81:873, 1980/81:879, 1980/81:1149. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), ().Hagar (), (), (), (), BoForslund (s), (), (), () ochEwy ().