bet · G401NU1 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:1 över motion om kalkindustrin I motion 1979/80:958 av BirgittaHambraeus m.fl. (c) hemställs att hos regeringen anhåller omutredning om kalkindustrin i enlighet med vad som framförts i motionen. Motionärerna anför att det statligautredningsarbete som har ägnats åt kalkbruksindustrin inte är tillräckligtoffensivt. De menar att man bara har sett till nuvarande behov och inte söktnya framtidsmöjligheter. En ny utredning med företrädare för branschen bördärför tillsättas, anser de. Vissa uppgifter om kalksten m.m. Industrimineralen kalksten, dolomitoch magnesit brukar sammanfattas under benämningen karbonatsten. Kalksten används främst inom cementindustrin, järn- ochstålindustrin, cellulosaindustrin och den kemiska industrin. Viktigaanvändningsområden har kalksten också inom jordbruket som jordförbättringsmedel,inom miljövården för kalkning av sjöar samt som prydnads- och anläggningssten.Brytning sker f.n. på ett flertal platser i landet. Särskilt stora brytvärdaförekomster finns i sydvästra , , Siljanområdet och Gotland.Dolomit används bl.a. som infodringsmaterial i stålugnar, inommineralullsindustri och metallurgisk industri, inom jordbruk och miljövård ochsom fyllnadsmedel i bl. a. färger, plaster och gummi. De flestabrytningsplatserna ligger i Bergslagen. Magnesit används vid tillverkning aveldfasta infodringsmaterial och inom pappers-, läkemedels- och kemisk industri.Kända förekomster finns på flera ställen i Norbottens fjälltrakter. En mer detaljerad översikt av användningsområdena för kalkoch kalksten ges i figuren på nästa sida. Den har utarbetats av statensindustriverk och publicerats i utredningen (SIND PM 1977:9) Kalksten ochdolomit i den fysiska riksplaneringen (s. 5 a). 1 1980/81. sorr RÅVARA tor CEMENTTILLVERKNING som BINDEMEDEL i MURBRUK KALK FAR GKALKSANOSTEN LÄTTBETONG som BALLAST I PUTS < YTSKIKT hos BETONG vid framställning av blo; ROKGASRENING genom obsorbtion av SO, SO3 och CO, I ÅKERBRUK och SKOGSBRUK tor höjning av pH sura jordar for VATTENVÅRD genomhojning av pH I sura sjoar Aktuella utredningar m. m. publicerade år1977 utredningen (SIND PM 1977:9) Kalksten och dolomit i den fysiskariksplaneringen. Verkets utredningsarbete skedde på grundval av ett uppdrag år1975 från . Bakgrunden till uppdraget var beslutom fysisk riksplanering. Utredningens resultat ingår i underlagsmaterialet förbostadsdepartementets rapport (SOU 1979:54, 55) Hushållning med mark och vatten(se vidare s. 4). utarbetades i samråd medmineralpolitiska utredningen. I sitt delbetä'nkande (SOU 1977:75)Industrimineral utnyttjade utredningen de bedömningar av tillgången på kalkstensom industriverket hade gjort i rapporten. Under rubriken gör mineralpolitiska utredningen följande uttalanden i vad avser kalksten (SOU1977:75 s. 136): Kalkstensförbrukningen i Sverigeökade kraftigt fill som mest 1968,en ökning som bars upp bland annat av cementindustrins och järn- ochstålindustrins växande kalkstensbehov. NU1980/81:1 3 har förbrukningen med något undantag minskattill följd främst av lägre produktionsvolymer för cement. Den fortsattautvecklingen antas innebära att förbrukningen nu åter kommer att öka, dockmycket måttligt. Nettoförbrukningen 1985 (exkl behovet av kalksten förtillverkning av cement på export) uppskattas till ca 8,3 milj ton mot drygt 8,1milj ton 1974. Den långsamma återhämtningen bedöms främst bero på en fortsattsvag utveckling inom cementindustrin som är den helt dominerande förbrukningssektorni . En genomsnittligt lägre åtgång av kalksten per ton cement än somtidigare gällt, betingad av ändrad råvaruförsörjning i samband med förändringari produktionens lokalisering, ger en lägre kalkstensförbrukning inomcementsektorn 1985 än 1974 trots den antagna i stort sett oförändradecementförbrukningen. Behovet inom järn- och stålindustri förväntas vara i stortsett oförändrat 1985 i förhållande till 1974. Jordbruk och miljövård framträdersom en allt viktigare förbrukningssektor med en förväntad kraftigförbrukningsökning . Inom övriga förbrukningsområden (cellulosa-,byggnadsämnes-, glas-, kemisk industri m fl) antas kalkstensförbrukningenstagnera eller öka endast måttligt. Inhemsk produktion täcker den helt övervägande delen avSveriges behov. Importen är marginell och avser högrena kvaliteter för bl aglastillverkning. Samma försörjningsmönster kan förutses också . Exportav metallurgisk kalksten har förekommit regelbundet . tillgångar av kalksten av ordinär eller lägrekvalitet lämpade för mindre kvalitetskänsliga användningar är mycket stora. Dekända tillgångarna av naturligt högvärdig kalksten för t ex metallurgiskanvändning är mera begränsade. Genom flotationsrening kan dock vid behov meralågvärdiga fyndigheter utnyttjas. Ett detaljerat underlag för dessabedömningar finns redovisat i bilaga 4 till delbetänkandet (s. 327-348). Iföljande tabell sammanfattas uppgifter om kalkstensförbrukningen i olikaanvändningssektorer . Vidare redovisas utredningens prognosför . Kalkstensförbrukning i olika användningssektnrer åren1960, 1970, 1975 och 1985 (mineralpolitiska utredningens prognos). 1985 (prognos) Cementindustri (netto) Källa: SOU 1977:75 s, 340. NU1980/81:1 4 Med anledning av proposition1978/79:126 om tidigareläggning av vissa investeringar inom Svenskt StålAB väcktes inom motioner som tog sikte påkalkbruksindustrins framfid. Näringsutskottel (NU 1978/79:43 s. 26) ansåg attstarka skäl talade för att beslut om långsiktiga försörjning medkalksten skulle fattas mot bakgrund av överväganden kring situationen förkalkbruken i olika delar av landet. Utskottet konstaterade att ettgrundläggande material rörande kalkbruksindustrin hade tagits fram avindustriverket och mineralpolitiska utredningen. Enligt utskottets mening vardet önskvärt att regeringen skyndsamt företog en industripolitisk utvärderingav detta material och att denna utvärdering lades till grund för framtida beslutom kalkförsörjning. På förslag av utskottet gjorde ettuttalande av denna innebörd. 1 en inom industridepartementet upprättad promemoria den 4september 1979 redovisas denna utvärdering. Speciell uppmärksamhet ägnas åtkalkbruksindustrin i Siljanområdet. Promemorian utmynnar i följande slutsatser(s. 12): Produktionen av och efterfrågan påkalksten och kalk har stagnerat . Även väntasefterfrågeutvecklingen stagnera eller minska i flertalet viktiga förbrukningssektorer.Inom de sektorer där efterfrågan väntas öka kan behovet täckas med kalk ochkalksten av ganska låg kvalitet, som ofta kan produceras lokalt. En förbättringav cementindustrins situafion skulle endast få isolerade effekter och intepåverka marknaden för de kalkbruk som framställer mer kvalificerade produkter.Dessa kalkbruk väntas även möta en sviktande efterfrågan. Vadgäller kalkbruken i väntas dessa få svårigheter att utnyttja sinproduktionskapacitet. En anpassning av produktionen till efterfråganförutsätter sannolikt en samordnad planering av uttaget av kalksten och avmarknadsföringen. Strukturanpassningar som möjliggör detta bör därför bedömaspositivt. Mot denna bakgrund framstår den föreslagna försäljningen av dotterbolagRättviks till som lämplig från struktursynpunkt. Den i promemorian diskuteradeförsäljningen av i till har sedermerakommit till stånd. offentliggjorde bostadsdepartementetrapporten (SOU 1979:54, 55) Hushållning med mark och vatten, i vilken redovisasöverväganden för det fortsatta arbetet med fysisk riksplanering. I rapportenanförs bl. (SOU 1979:54 s. 128) att efterfrågan på kalk för jordbrukets ochmiljövårdens behov kan förväntas öka starkt . En närmare bedömninghärav behövs enligt rapporten. Det föreslås att statens industriverk skall fåi uppdrag att "i samråd med berörda myndigheter i ett riksperspektivnärmare belysa de framtida anspråken och ge förslag till lämpliga områden förutvinning av kalksten och dolomit för andra ändamål äncementtillverkning". anför att det av rapporten inte framgår om förslaget NU1980/81:1 5 om en fördjupad kalkstensutredning skall syfta fill atttillgodose jordbmks-och miljövårdsändamål eller om utredningen skall omfattasamtliga användningsområden utom cementtillverkningen. I det senare falletkrävs enligt industriverket betydande utredningsinsatser, eftersom kvalitetenpå olika kända fyndigheter då behöver analyserasmer i detalj. Avremissinstanserna i övrigt tillstyrker lantbruksstyrelsen, statensnaturvårdsverk och i uttryckligen att en kalkstensutredningkommer till stånd. Mineralpolitiska utredningen ifrågasätter behovet av ensådan utredning och hänvisar till att det råder överkapacitet inomkalkindustrin. Mineralpolitiska utredningen förklarar samfidigt att den intehar något att erinra mot en sådan kalkstensutredning som föreslås i rapporten. Förslagen i rapporten som helhet jämte remissyttrandenbereds f. n. inom . I motion 1979/80:958 föreslås attriksdagen skall begära att regeringen låter utreda frågor kring kalkindustrin iSverige. Motionärerna uttrycker förhoppningen att ett sådant utredningsarbeteskall ge uppslag till nya användningsområden för kalksten och därigenomunderlätta kalkindustrins framtida utvecklingsmöjligheter. Ett grundläggande material rörande den industri sombaseras på kalksten presenterades av statens industriverk iutredningen (SIND PM 1977:9) Kalksten och dolomit i den fysiska riksplaneringenoch av mineralpolitiska utredningen i delbetänkandet (SOU 1977:75) Industrimineral.Den sistnämnda utredningen utarbetade bl. a. prognoser för utvecklingen avkalkstensförbrukningen inom olika sektorer. Dessa prognoser har återgetts i detföregående. Det framgår bl. a. att den enda förbrukiiingssek-tor som bedöms ökanämnvärt i betydelse är jordbruk och miljövård. Inom industridepartementet har man gjort enindustripolitisk utvärdering av kalkbruksindustrin. Enligt denna utvärderingkan en ökad efterfrågan täckas med kalk och kalksten av ganska låg kvalitetfrån lokala fyndigheter. Inför det fortsatta arbetet med fysisk riksplaneringoffentliggjorde rapporten (SOU 1979:54, 55)Hushållning med mark och vatten. I denna rapport föreslås bl. a. att statensindustriverk skall få i uppdrag att närmare analysera efterfrågan på kalk förjordbrukets och miljövårdens behov. Efter remissbehandling bereds förslagen irapporten f. n. inom . Mineralpolitiska utredningen överlämnade våren 1980slutbetänkandet (SOU 1980:12) Mineralpolitik till industridepartementet.Remissbehandlingen av detta betänkande, vilken också omfattade utredningensdelbetänkande om industrimineral, har avslutats. Också hithörandefrågor bereds f. n. inom . NU1980/81:1 6 Vissa industripolitiskaöverväganden rörande den industri som baseras på kalksten har redan gjorts inomindustridepartementet. F. n. pågår arbete inom på detmineralpolitiska området och med fysisk riksplanering. Under detta arbete tordebl. a. frågor om brytning av kalksten komma att aktualiseras. Utskottet utgårfrån att man härvid kommer att närmare analysera förutsättningarna för att enökad efterfrågan på kalk inom jordbruket och miljövården skall kunna täckas.Exempel på användningsområden som kan expandera är kalkning av sjöar ochvattendrag för att motverka försurning samt nyttjande av kalk för kemisk reningoch slamstabilisering vid avloppsreningsverk och för neutralisering av svavelvid kolförbränning. Det är en naturlig uppgift för branschen att följa dennämnda verksamheten och att i anslutning därtill söka utveckla och vinnaavsättning för nya typer av kalkstensprodukter. Mot här angiven bakgrund anser utskottet att riksdageninte nu har anledning att föreslå ytterligare utredningsarbete av den art somförordas i motionen. Denna avstyrks således. attriksdagen avslår motion 1979/80:958. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (). (), BirgittaJohansson (s) och ().