bet · G401SkU11 · 1980-12-31 00:00:00 — Dock skall beträffande änkepension efter man, somavlidit före , i stället för 8 § första stycket lagen omfolkpensionering i lagrummets lydelse före nämnda tidpunkt gälla, att sådanpension minskas med en tredjedel av den pensionsberättigades årsinkomst / vadden må överstiga . Vid tillämpning i fall som sagts av 13 §2 mom. sistnämnda lag skall ock procenttalet 20 utbytas mol 10 samt beloppet20 utbytas mot . Bestämmelserna i tredje stycket punkterna 1-4övergångsbestämmelserna till lagen (1960:99) angående ändring i lagen den 29juni 1946 (nr 431) om folkpensionering skall fortfarande tillämpas. Beträffandeänkepension efter man, som avlidit före , skall dock i ställetför 8 § första stycket lagen om folkpensionering i lagrummets lydelse förenämnda lidpunkt gälla, atl sådan pension minskas ined en tredjedel av den delav den pensionsberättigades årsinkomst som överstiger . Vidtillämpning i fall som sagts av 13 § 2 mom. sistnämnda lag skall ävenprocenttalet 20 utbytas mot 10 samt beloppet utbytas mot 75 000kronor. Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av faslighet, som avses 124§ 2 mom. kommunalskatielagen (1928:370) och som bebos av denpensionsberättigade, tas upp lill hälften av fastighetens taxeringsvärde.Detsamma skall gälla vid beräkning av värdet av jordbruksfastighet, där denpensionsberättigade är bosatt. Denna lag träder i kraft den 1 juli1981. Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om änkepension som avser fid föreikraftträdandet. Därvid skall vid beräkning av förmögenhet värdet av fastighettas upp till det närmast före gällande taxeringsvärdet. 1 Senaste lydelse 1975:325. SkU1980/81:11 27 Motioner väckta med anledning av propositionen 1980/81: 123 av m. fl. 1. att - med avslag på regeringens förslag tilländring i lagen (1947:577) om statiig förmögenhetsskatt, såvitt avser 4 § 12stycket (bostadsrättslägenheters värdering) och antar följande Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 § 1mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angivenlydelse: Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person,oskiftat dödsbo, ufländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt omförmäld familjestiftelse utgöra: När den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger . : av den del av den beskattningsbara förmögenheten somöversfiger . när den beskattningsbara förmögenheten översfiger 275 000men icke . och 2,) av återstoden, 400 000men icke . och för återstoden, 1 000 000 men icke . och av återstoden, och av återstoden. Denna lag träder i kraft den 1januari 1982 och tillämpas första gången vid taxering. 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om skyndsamt förslag till åtgärder för att skyddafolkpensionärer och låginkomsttagare från effekterna av inflafion ochspekulafion på fasfighetsvärdena, i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1941: 416) om arvskattoch gåvoskatt, 4. att -med avslag på regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), såvitt avser 24 § 2 mom. - antar följande Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) 2 mom. Är annan fasfighet inrättad till bostad åt en familj jämte personliga tjänare (enfamilj sfastighet) eller två famtiier jämte personliga tjänare (tvåfamiljsfastighet) och föreligger ej fall, som avses nedan i sista stycket, upptages såsom intäkt av fastigheten ett belopp motsvarande räknat av den del av fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret som icke överstiger , av den del av taxeringsvärdet som överstiger men icke , av den del av taxeringsvärdet som överstiger men icke och av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Finnes ej taxeringsvärde åsätt för året näst före taxeringsåret, beräknas intäkten på grundval av fastighetens värde, uppskattat enhgt de grunder, som gällt för åsättande av taxeringsvärde för året näst före taxeringsåret. 2 mom. Är annan fasfighet inrättad till bostad åt enfamilj (enfamiljs-fastighet) eller två familjer (tvåfamiljsfastighet) ochföreligger inte fall, som avses nedan i sista stycket, tas som intäkt avfastigheten upp ett belopp motsvarande räknat av dendel av fastighetens taxeringsvärde året före taxeringsåret som inteöverstiger , av den del av taxeringsvärdet somöverstiger men inte , av den del avtaxeringsvärdet som överstiger men inte , sexprocent av den del av taxeringsvärdet som överstiger men inte600 och av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Har taxeringsvärde inte bestämts för året före taxeringsåret,beräknas intäkten på grundval av fastighetens värde, uppskattat enligt degrunder som gällde för bestämmande av taxeringsvärde för året företaxeringsåret. 5. att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) såvitt avser 25 § 3 mom. 2 stycket och 47 § 1 stycket, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts omprinciperna for bostadsbeskattningen och boendekostnader och att hosregeringen hemställer om utredning i enlighet med vad som sägs i mofionen. 1980/81: 131 av m. fl. 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att repartitions- SkU 1980/81:11 29 taletvid vattenkraftanläggningar skall vara oförändrat , 2.att hos regeringen begär omprövning av bostadspolitiken i syfte attskapa bestående ekonomisk rättvisa mellan alla boende och besittningsformer. 1980/81:132av m. fl. (s) I motionen hemställs 1. att beslutar att lagen om stafligförmögenhetsskatt ändras i enlighet med vad som förordas i motionen, 2. att avslår regeringens förslag om ändringi lagen om arvsskatt och gåvoskatt i vad avser 23 §, 3. att avslår regeringens förslag om ändringi lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, 4. att beslutar ändra det skärpningsfriaförmögenhetsbeloppet i enhghet med vad som förordas i motionen, 5. att avslår regeringens förslag om ändringi lagen angående införande av lagen om allmän försäkring, 6. att begär utredning och förslag omvärdering av bostadsrätter i enlighet med vad i motionen anförts. Motionväckt under allmänna motionstiden 1979/80:1554 yrkande 2 av m. fl. Iyrkandet hemställs att som sin mening ger regeringen till känna atten ny översyn av bostadsbeskattningen bör initieras i syfte att förslag snarastskall föreläggas om ändringar i skattesystemet som leder till enbostadspoUtiskt nödvändig ekonomisk rättvisa mellan skilda upplåtelseformer. Förslagen i propositionen har tillkommit i huvudsakför att mildra verkningarna av de höjningar av taxeringsvärdena som kan väntasmed anledning av allmänna fastighetstaxering. Ändringarna avser såvälinkomst- och förmögenhetsbeskattningen som arvs- och gåvoskatterna. Ävenreglerna om förmögenhetsprövningen av folkpensionärernas extra avdrag förnedsatt skatteförmåga och av de kommunala bostadstilläggen skall enligtförslaget ändras. Utskottetkommer i det följande att i anslutning till de motioner och skrivelser somföreligger i ärendet redovisa den närmare innebörden av de olika förslagen. SkU 1980/81:11 30 För en- och tvåfamiljsfastigheter tillämpas i regelen schablonmetod vid inkomstberäkningen. Denna är f. n. så konstruerad att förvillor med taxeringsvärde . intäkten tas upp fill avtaxeringsvärdet. För villor med högre taxeringsvärde tillämpas för den delsom ligger , för den del som ligger mellan250 000 och . och för överskjutande belopp. Om ägaren ärmantalsskriven på fastigheten medges ett extra avdrag på . Föratt mildra verkningarna på boendekostnaderna av fastighetstaxeringsvärdenföreslås i propositionen att den lägsta intäktsprocenten skall vara 2 i ställetför 3 och tillämpas för villor med taxeringsvärden . Förvillor med taxeringsvärden över detta belopp skall fillämpas en 4-procentigintäktsberäkning , mellan 600 000 och 750 000kr. och för överskjutande belopp. Det extra avdraget höjs . och repartitionslalet för den kommunala garantiskatten sänks från 2till 1,5. Imotion 1980/81: 123 av m. fl. (vpk) yrkas att gränsen för den2-procentiga intäktsberäkningen sänks till . och att intäktsprocentenskall utgöra i värdeskiktet 250 000 - , i skiktet 300 000 -, . i skiktet 450 000 - . och för överskjutandebelopp. I samma motion och i den under allmänna motionstiden väcktavpk-motionen 1979/80: 1554 begärs en utredning i syfte att uppnå rättvisa ochutjämning av boendekostnaderna mellan olika upplåtelseformer. Även s-motionen1980/81: 131 innehåller ett yrkande av liknande innebörd. har i en till utskottet ingiven skrivelse begärt attintäktsprocenten för villor med taxeringsvärden . sänks till1,5 och repartitionslalet till 1, medan representanter för Bohuslänsskärgårdsråd vid en uppvaktning inför utskottet framhållit att det extraavdraget enligt deras uppfattning bör differentieras. 1981års allmänna fastighetstaxering kommer med all sannolikhet att leda tillbetydande taxeringsvärdehöjningar för de flesta villor. De regionalaskillnaderna i fråga om värdenivåer kan också väntas bli stora. Att mot denbakgrunden utarbeta en för hela landet enhetlig villaschablon som innebär ennågorlunda jämn och rättvis fördelning av de ökade kapitalkostnaderna måstegivetvis vara förenat med betydande svårigheter. 1976års fastighetstaxeringskommitté har ingående prövat möjligheterna att införanågon form av regionalt differentierad villaschablon med skiktgränser somvarierar med hänsyn till olikheter i den allmänna fastighetsprisnivån.Kommittén har emellertid funnit att det med utgångspunkt i nu tillgängligtaxeringsstatistik inte är möjligt att tillräckligt säkert bedöma taxeringsenheternasspridning i de olika skikten i en regionalt differentierad schablon och därföravstått från att föreslå införandet av en sådan schablon. SkU 1980/81:11 31 Utskottet delar kommitténs och departementschefens uppfattningatt villaschablonen bör bygga på nuvarande regelsystem. Schablonen bör vara såutformad att en fastighetsägare som bebor en villa med storlek och standardväsentUgen över det normala beskattas för det verkliga värdet av sitt boende. Åandra sidan bör man i möjligaste mån söka undvika att standardvillor i Ortermed hög prisnivå beskattas som lyxvillor eller att lyxvillor i områden med lågvärdenivå går fria från progressionen vid intäktsberäkningen. Medhänsyn till vad i propositionen upplysts om de genomsnittligataxeringsvärdehöjningar som kan väntas bli följden av nästa års allmännafastighetstaxering får de i propositionen föreslagna skiktgränserna ochprocentsatserna, i förening med höjningen av det extra avdraget och sänkningenav repartitionslalet, anses innebära en skälig avvägning. Dekapitalkostnadsökningar som villaägarna kan antas bli åsamkade till följd avhöjda taxeringsvärden får anses stå i rimlig proportion fill den allmännakostnadsutvecklingen. Ett bifall till yrkandet i vpk-motionen däremot skulleenligt utskottets mening leda till kostnadsökningar som särskilt i fråga omvillor i storstadsregionerna måste anses oacceptabla. Meddet anförda tillstyrker utskottet den i propositionen föreslagnaschablonberäkningen. Utskottet avstyrker följakthgen vpk-motionen 1980/ 81: 123i denna del samt framställning om en lägre procentsats iinfäktsschablonen än 2 och om en ytterligare sänkning av repartitionslalet förvillorna. Utskottet anser sig inte heller kunna tillgodose önskemålet om endifferentiering av det extra avdraget. Vadsärskilt angår de i partimotionerna från s och vpk framställda yrkandena omöversyn av bostadspolitiken och boendekostnaderna i syfte att åstadkommarättvisa mellan olika besittningsformer vill utskottet erinra om atträntebidrag till egnahem och hyresbidrag differentieras i detta syfte. Vissahithörande frågor behandlas för övrigt av utredningen om underskottsavdrag (B1980: 05). Utskottet delar departementschefens uppfattning att strävandena attsöka upprätthålla neutralitet i kostnadshänseende mellan olika boendeformer kankomma att kräva en samordning med åtgärder på andra områden än beskattningens.Av departementschefens uttalanden framgår att han för sin del anser mycket talaför att en mer grundläggande omprövning av villabeskattningen bör ske förframtiden, där hänsyn kan tas till de ändrade förutsättningar som råderpå detta område. Det kan enligt utskottets mening således förutsättas att den imotionerna begärda genomgripande översynen kommer till stånd. Enligt utskottetsmening finns det anledning att, innan slutiig ställning tas till frågan om ensådan översyn, avvakta resultatet av den pågående utredningen omunderskottsavdragen och att närmare studera utfallet av den nya fastighetstaxeringenoch dess effekter på villaschablonen. Utskottet avstyrker således bifall tillberörda utredningsyrkanden i motionerna 1979/80: 1554, 1980/81: 123 och1980/81: 131. SkU 1980/81:11 32 I enlighet med förslag i proposition 1979/80: 86antog nya regler för taxering av industribyggnader. Reglerna,som utgjorde kompletteringar av den då genomförda lagstiftningen omallmän fastighetstaxering, innebär att vattenkraftsanläggningar, som tidigarevärderats enligt en produktionskostnadsmetod, skall värderas enligt enavkastningsmetod, medan värmekraftsanläggningar även i fortsättningen skallvärderas enligt produktionskostnadsmetod. Enligt en särskild jämkningsregelskall emellertid vattenkraftens avkastningsvärde justeras med hjälp av enomräknings-faktor så, att det sammanlagda värdet av vattenkraften ochvärmekraften motsvarar det avkastningsvärde som erhålls om landets samladekrafttillgångar värderas med ledning av gällande tariffer. Med hänsyn till attvattenkraftsanläggningarna med en sådan jämkningsregel skulle kunna åsättasvärden som med tanke på deras lönsamhet framstår som för låga har -för att garantera vattenkraften en viss minsta andel av elkraftens totalvärde -uttalat att man vid fördelningen av det kapitaliserade avkastningsvärdet avden samlade elkraften i landet på vattenkraft och värmekraft bör lägga lägst på vattenkraften. Is-motionen 1980/81: 131 yrkas, med åberopande av riksdagsbeslutet i fråga omvattenkraftsanläggningarna, att repartitionslalet för sådana anläggningar äveni fortsättningen skall utgöra 2. kommun har i skrivelse tillutskottet med en liknande motivering framstälh samma yrkande. Utskottetvill med anledning härav framhålla att den värderingsmetod som vid 1981 årsfastighetstaxering skall användas i fråga om vattenkraftsanläggningar med allsannolikhet kommer att medföra fördelar totalt sett - jämfört med årsfastighetstaxering - för såväl vattenkraftsanläggningarna som berörda kommuner,och detta även med den föreslagna sänkningen av repartitionstalet. Fastighetstaxeringskommitténframhöll i sitt betänkande (SOU 1979: 81) med förslag till ändrade regler förtaxering av bl. a. vattenkraftsanläggningarna att det inte kunde uteslutas atttaxeringsvärdehöjningarna i enstaka fall kunde bli av den storleksordningen attdet var motiverat att under en övergångstid införa vissa begränsningar i deverkningar som höjningarna medförde i fråga om garantibeskattningen. Det kansåledes förutsättas att kommittén kommer att uppmärksamma den nyagarantiskattens effekter på vattenkraftsanläggningarnas taxering och föreslå dejusteringar av bestämmelsenia som kan anses motiverade. Motbakgrund av det anförda anser utskottet inte att det finns skäl att särskilt ifråga om vattenkraftsanläggningarna bibehålla garantiskatten på nuvarande nivå.Utskottet avstyrker således bifall till mofion 1980/81: 131 även i denna del. SkU1980/81:11 33 Bostadsföreningarna och deras medlemmar Bostadsföreningarnainkomstbeskattas enligt en schablonmetod. Som intäkt skall redovisas avtaxeringsvärdet på föreningens fastighet. Avdrag medges för ränteutgifter. Genom lagstiftning kompletterades beskattningen avföreningarna med individualiserad medlemsbeskattning. Denna beskattning är iförsta hand avsedd att träffa föreningar med fördelade lån, dvs. sådana därbetalningsansvaret för föreningens skulder övertagits av medlemmarna. De nyareglerna innebär att medlem som intäkt av kapital skall redovisa av värdetpå sin andel i den mån detta värde överstiger . Värdet av andelenberäknas med utgångspunkt i den samlade föreningsförmögenheten, varvidföreningens fastighet skall tas upp till taxeringsvärdet. I propositionen föreslås inte någon sänkning avintäktsprocenten för bostadsföreningar. För att söka motverka att medlemmarnasbostadsrätter till följd av de väntade taxeringsvärdehöjningarna mer allmäntförs in i den individuella beskattningen föreslås däremot att den nuvarandefrigränsen på . och att intäktsprocenten sänksfrån 4 till 3. Utskottet godtar de i propositionen redovisade skälen föratt intäktsberäkningen för bostadsföreningarna bör vara oförändrad ochtillstyrker således bifall fill propositionen i denna del. Utskottettillstyrker också förslaget om intäktsprocent och frigräns för föreningarnasmedlemmar. Vad anfört i skrivelse till utskottet utgör inteskäl för annat ställningstagande. Utskottet vill i detta sammanhang beröra en annan frågagällande beskattningen av medlemmar i bostadsföreningar med fördelade lån. Påsenare tid har, bl. a. i massmedia, uppmärksammats försök att kringgå denindividuella medlemsbeskattningen. Detta skulle gå till så att medlemmarnasgrundavgifter till föreningarna återbetalas till medlemmarna, vilka i sin turlånar ut pengarna till föreningen utan att betinga sig någon ränta ellerfastställa några villkor för hur och när återbetalning skall ske. Det hargjorts gällande att detta förfarande skulle leda till en lägreföreningsförmögenhet och därigenom till ett minskat underlag för denindividuella medlemsbeskattningen. Enligt utskottets mening kan det ifrågasättas om inte enskatteflyktsåtgärd av angivet slag redan enligt nu gällande bestämmelser skullekomma att underkännas av skattemyndigheterna. Utskottet vill emellertid, i syfte att undanröja varjetvivel om att transaktioner av nu angivet slag inte bör godtas vid taxeringen,föreslå att vid inkomstbeskattningen införs en regel av innebörd att man vidberäkning av bostadsförenings förmögenhet skall bortse från skulder som medhänsyn till lånevillkoren kan jämställas med inbetald insats. Avdrag bör såledesbara medges för sådana skulder där lånevillkoren är i huvudsak marknadsmässiga,och detta bör gälla oavsett om det är medlemmarna själva eller dem 3 1980/81. SkU 1980/81:11 34 närståendesom medverkat vid långivningen. Med närstående bör avses sådana personer somenligt 35 § 1 mom. 9 stycket KL skall räknas som företagsledaren närstående iett fåmansförelag. Utskottets förslag föranleder ändringar i anvisningarna till38 § KL. Förmögenhetsskatt tas ut av fysiska personer,dödsbon, utländska bolag och vissa familjestiftelser. Skatten utgår enligt enprogressiv skala från i skikten . till i skiktenöver 1 milj. kr. Vissa föreningar och samfund, där medlemmarna inte äger del iföreningens eller samfundets förmögenhet, samt vissa samfälligheter betalar -under förutsättning att de är skyldiga erlägga inkomstskatt - en proportionel'förmögenhetsskatt om 1,5 %c på den del av sin beskattningsbara förmögenhet somöverstiger . Ipropositionen föreslås en uppräkning av förmögenhetsskatteskalan. Det lägstaskiktet, med 1-procentig skatt, ligger , och 2,tas ut först för förmögenhetsdelar över 1,8 milj. kr. Skattepliktsgränsenför den proportionella förmögenhetsskatten höjs . OlofPalme m.fl. (s) framhåller i motion 1980/81: 132 att det , hksom vid tidigaretaxeringsvärdehöjningar, är nödvändigt att anpassa skatteskalorna till desenaste årens kraftiga prisstegringar. talar - menar motionärerna -starka skäl för att skärpa skatten på större förmögenheter. De yrkar därför attskatt skall utgå i skiktet , i skiktet , i skiktet 700 000-1 000 000 kr., . i skiktet 1-2milj. och för överskjutande belopp. De begär dessutom att ettfribelopp om högst . införs för den del av förmögenheten som utgörs avbankmedel, aktier, obligationer, lånereverser o. d. Fribeloppet skall dockkunna utnyttjas bara i de fall denna del av förmögenheten utgörs av ettpositivt nettosparande, dvs. sedan avdrag skett för alla låneskulder. Enväsentligt kraftigare skärpning av förmögenhetsskatten begärs av vpk i motion 1980/81:123. Yrkandet innebär att skatt skall utgå i ett lägsta skikt mellan200 000 och . och för förmögenhetsdelar över 2 milj. kr. Vpkyrkar vidare avslag på förslaget om en höjning av skattepliktsgränsen för denproportionella förmögenhetsskatten. I syfte att förhindra att folkpensionärermed ringa eller ingen sidoinkomst eller ATP och låginkomsttagare skall drabbasav icke önskvärda konsekvenser av de höjda taxeringsvärdena begär vpk också attregeringen skall lägga fram förslag om att sådana personers förmögenhet, fillden del den utgörs av villafastighet eller jordbruksfastighet som i huvudsakanvänds för bostadsändamål, skall undantas från beskattning. Avsikten med propositioneni förevarande del är inte att ändra själva SkU 1980/81:11 35 grundernaför förmögenhetsbeskattningen, endast att anpassa skiktgränserna till denallmänna prisutvecklingen då den nu gällande skatteskalanträdde ikraft. Taxeringsvärdehöjningarna har således inte ensamma varit utslagsgivandevid avvägningen av de nya skiktgränserna. Detta innebär, som departementschefenframhåller, att den stegring av fastighetspriserna som återspeglar en realförmögenhetsökning i princip kommer att träffas av ett ökat skatteuttag. Motbakgrund härav avstyrker utskottet bifall till motionerna 1980/81: 132 och 123i denna del. Utskottet avstyrker också yrkandet i sistnämnda motion omoförändrad skattepliktsgräns för den proportionella förmögenhetsskatten.Utskottets ställningstagande i förmögenhetsskattefrågan innebär avslag också påyrkandet i samma motion om särskilda åtgärder i syfte att skydda vissa grupperför effekterna av vpk:s förslag om förmögenhetsskatteskärpningar. Arvs- och gåvoskatt utgår enligt tre klasser, olikautformade beroende på vem som ärver eller får egendom och på arvets ellergåvans storlek. Vid arvsbeskattningen medges i klass I ett skattefrittgrundavdrag på . för efterlevande make och på . I klasserna II och III medges ett motsvarande avdrag om 3 000 kr.Barn eller avkomling till avlidet barn, som inte fyllt när skyldighet attbetala arvsskatt inträder, har rätt till ytterligare ett avdrag (s. k.minderårighetsavdrag) om . som återstår till dess18-årsgränsen uppnås. Syftetmed propositionen är att anpassa arvs- och gåvoskatteskalorna till denprisutveckling som ägt rum sedan skalorna antogs 1970. Förslaget innebär enuppräkning av såväl skiktgränser som grundavdrag och minderårighetsavdrag. Iklass I fördubblas nuvarande skiktgränser för arvslotter . Iklass II fördubblas gränserna för lotter upp till 60 000 kr.och i klass III höjs gränsen för den proportionella skatten . Grundavdragen höjs till . för make och till . förannan mottagare i klass I samt till . i klaserna II ochIII. Även minderårighetsavdraget höjs till . I vpk-motionen 1980/81:123 yrkas avslag på propositionen i denna del. Deväntade taxeringsvärdehöjningarna kommer - om arvs- och gåvoskatteskalorlämnas oförändrade - att leda till ekonomiska och sociala konsekvenser somenligt utskottets mening inte kan accepteras. Genom förslaget i propositionenhålls skatteskärpningama på en rimlig nivå också i sådana fall då en tämligenvärdefull villafastighet ingår i kvarlåtenskapen. Med hänsyn härtill och dåförslagen även i övrigt förefaller väl avvägda tillstyrker utskottet bifalltill propositionen. Utskottet avstyrker följaktligen motion 1980/81: 123 idenna del. SkU 1980/81:11 36 I propositionen föreslås att andel ibostadsförening vid all kapitalbeskattning skall tas upp till ett värde sommotsvarar medlemmens andel i föreningsförmögenheten beräknad med utgångspunkt itaxeringsvärdet på föreningsfastigheten. Samma regler skall gälla i fråga ombostadsaktiebolag. Enligt departementschefen innebär förslaget, som är avsettsom ett provisorium, ett lagfästande av den praxis som tillämpats påförmögenhetsskattens område. Is-motionen 1980/81: 132 och vpk-motionen 1980/81: 123 yrkas avslag påpropositionen i denna del.