bet · G401JuU4 · 1980-12-31 00:00:00 — Alternativ till frihetsstraff m. m. Här behandlas det motionsyrkandesom gäller tillskapandet av nya pä-följdsformer som kan utgöra allernaliv tillfrihetsstraff (mot. l979,/80: 1121 yrkande 6) saml det motionsyrkande somgäller reparationsskyldighel (mol. 1979/80:799). Yrkandet i den förstnämndamotionen innefattar önskemål om alt man i strävandena alt minska användningenav frihels-straff måste skapa alternativa påföljdssystem kombinerade med bl. a.vårdinsatser av olika slag. Yrkandet rörande reparationsskyldighet innefattarönskemål om att det bör övervägas all som påföljd för skadegörelse införa någonform av reparationsskyldighel. Inom ramen för del allmänna påföljdssystemel i BrB finnsf. n. fiämsl två påföljdsformer som kan sägas utgöra alternativ tillfrihetsstraffet, nämligen villkorlig dom och skyddstillsyn. Härjämte finnsockså det allmänna straffet böter saml överlämnande till särskild vård i olikaformer. I samband med frågan om allernaliv till frihetsstraff brukar ocksånämnas s. k. kontraklsvärd. Försöksverksamhet med kontraktsvård avseendenarkotikamissbrukare pågår f. n. enligt en särskild lag i ämnet som gällertill utgången av . Påföljderna villkoriig dom och skyddstiilsyn kankombineras med bötesstraff. Skyddstillsyn kan också kombineras med fängelse.Den som har' dömts lill skyddstiilsyn kan ges särskilda för"eskrifteravseende vistelseort eller bostad, utbildning eller arbetsanställning samlläkarvård, nykterhetsvård eller annan vård eller behandling i eller ulomsjukhus eller annan sådan inrättning. Till påföljderna villkorlig dom och skyddstiilsyn kanknytas föreskrifter om fullgörandet av eventuell skadeslåndsskyldighel ianledning av brottet. Föreskrifterna tar emellertid enbart sikte pä liden ochsättet för skyldighetens fullgörande. Något lagligt utrymme för all ålägga dendömde skyldighet all reparera egendom som han har skadat genom brottetföreligger alltså inle enligt BrB. Frågor om den framtida utformningen av kriminalvård ifrihet och om alternativ till frihetsstraff är f. n. föremål för prövning avfrivårdskommittén. 1 utredningsuppdraget ingår bl. a. all prövaförutsättningarna för all med nuvarande päföljdssyslem införliva en eller etlpar brotlspäföljder som kan utgöra nya allernaliv till frihetsstraff. Som etttänkbart alternativ nämns i utredningens direktiv bl. a. intensivövervakning.Enligt sina direktiv bör kommittén också särskilt uppmärksamma vissaalternativa sanktioner som förekommer i andra länders rättssystem och därvidundersöka om någon eller några av dessa går atl införliva med svensklagstiftning. I sammanhanget nämns sådana sanktioner som naltfängelse.veckoslulsfängelse, olika former av samhällstjänst och kontraktsvård. Somsamhällstjänst betecknas i direktiven en påföljd som innebär all den dömde ärskyldig all under vissa timmar uppehålla sig i en JuU1980/81:4 28 institution och där delta i olika slag av samhällsnyttigtarbete eller i undervisning. En annan form av samhällstjänst består i alt dendömde på sin fritid utför samhällsnyttigt arbete i etl visst antal timmar.Arbetet kan bestå i t. ex. biträde vid naturvårdsprojekl, reparation avleksaker ät barnstugor, uppförande av lekplatser o. d. Utskottet kan sä till vida instämma i tankegångarna bakommotionsyrkandena atl utskottet anser del angelägel att frågan om all finna verkningsfullaalternativ till frihetsstraffet ägnas uppmärksamhet. En önskvärd minskning ianvändningen av frihetsstraffet torde inle kunna komma lill stånd i någonbetydande utsträckning förrån det inom påföljdssystemel finns atl tillgåalternativ som bättre än de nuvarande tillgodoser de krimi-nalpoliliskabehoven. Med tanke pä all saken nu är föremål för utredning avfrivårdskommittén finner utskottet atl någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena inte är påkallad. Utskottet avstyrker däri"ör bifall lill motion 799och motion 1121 i nu berörd del. 1 detta avsnitt behandlar utskottetetl motionsyrkande innefattande önskemål om all tillämpningsområdet förbötesstraffet vidgas (mot. 1979/ 80: 1121 yrkande 5). Enligt motionärerna börbötesstraffet i ökad utsträckning användas för all helt eller delvis ersättaolika former av kriminalvård, och vidare bör frågan om användande av myckethöga bötesbelopp las upp till prövning. Böter är ett av de allmänna straffen i BrB:s päföljdssystem.Böter ådöms enligt huvudregeln i dagsböter eller i pengar (penningböter).Dagsböter ådöms till ett antal av minst I och högst 120. Beloppet av varjedagsbot bestäms med hänsyn till den tilltalades ekonomiska situation. Enligt ennyligen framlagd proposition (prop. 1980/81:38) föreslås all minimi- ochmaximibeloppen för en dagsbot skall höjas lill 10 resp. I . Penningböterådöms om bötespåföljden är utsatt till ett visst högsta belopp, ej överstigande500 kr. 1 den nyssnämnda propositionen föreslås gränsen för detta belopp höjdtill I . Bötesstraffet utgör i rättstillämpningen den heltdominerande brottspåföljden, och som utskottet har uttalat (se JuU1977/78: 25 s. 22) kan förutses en ökad användning av böter somsanktion bl. a. vid förmögenhelsbrotl. En annan utvidgning av bötesstraffetstillämpningsområde har varit aktuell i samband med frågan om s. k.förelagsböler. Spörsmålet om atl införa någon form av ekonomiska sanktionermol juridiska personer övervägs f. n. i . En ökning avbötesstraffets tillämpningsområde kan vidare bli följden av de överväganden somgörs inom förmögenhetsbroltsutredningen och fängelseslraffkommiltén. Enförutsättning för en vid tillämpning av bötesstraffet är bl. JuU1980/81:4 29 straffets effektivitet upprätlhålls. och härvidlag spelarordningen för dags-botens bestämmande och verkställigheten av bötesstraffet enbetydelsefull roll. Dessa frågor övervägs f. n. inom (seSOU 1980: 7 Kompensation för förvandlingsstraffel och JuU 1979/80: 27 s. 8). Utskottet ställer sig liksom tidigare bakom tanken på attbötesstraffet bör ges en vidare tillämpning. Som framgår av det anförda ärolika frågor av betydelse för en vidgad tillämpning av bötesstraffet f. n.föremål för överväganden. 1 delta läge bör enligt utskottets mening riksdageninte ta något initiativ i den riktning som förespråkas i motionen. Av dettaskäl avstyrker utskottet bifall till motion 1121 i mr berörd del. 1. beträffande villkorlig frigivning atlriksdagen avslår motion 1979/80: 141 i denna del. motion 1979/80: 1117 i dennadel (yrkande 2. delvis) och motion 1979/ 80: 1121 i denna del (yrkande 9.delvis). 2. beträffandeverkställigheten i anstalt m. m. atlriksdagen avslår motion 1979/80: 141 i denna del. motion 1979/80: 1113, motion1979/80: 1117 i denna del (yrkande 2. delvis), motion 1979/80: 1118 i dennadel (yrkande 3) och motion 1979/80: 11211 denna del (yrkande 9. delvis). 3. beträffandealternativ till frihetsstraff m. m. attriksdagen avslår motion 1979/80: 1121 i denna del (yrkande 6) och motion1979/80:799. attriksdagen avslår motion 1979/80: 1121 i denna del (yrkande 5). Närvarande: (). (), i Röslånga (fp), (). ().Lilly Bergander (s), (), i (s).Helge Klöver (s), (), (). (), () och ().