bet · G401UbU2 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:2 medanledning av motioner om optikerutbildning 1979/80:876 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas att hos regeringen begär förslag ominrättandet av en allmän utbildningslinje för optiker, omfattande 40 poäng,inom högskolans tekniska sektor. 1979/80: 1297 av ()vari yrkas att hos regeringen begär inrättandet av en allmänutbildningslinje för optiker inom högskolans tekniska sektor, omfattande 40poäng. Utbildning till legitimerad optikerges f. n. inom gymnasieskolan. Den består av en högre specialkurs om 12 veckor.Denna kurs bygger på genomgången tvåårig optikerkurs i gymnasieskolan. Sökandetill den högre specialkursen skall förutom denna grundutbildning ha två årsyrkespraktik inom området. Optikern är i utövningen av optikeryrket ställd undersocialstyrelsens inseende. Enligt instruktion för legitimeradeoptiker (SoS FS (M) 1976:75) har optikern till uppgift att efter läkares ellerannan legitimerad optikers anvisning färdigställa och lämna ut optiska synhjälpmedelsamt att med vissa begränsningar själv prova ut. färdigställa och lämna utoptiska synhjälpmedel. Optiker skall vid varje tecken pä eller misstanke omsjukligt ögontillstånd hos den undersökte remittera denne till läkare. Optikernfår inte lämna ut optiska synhjälpmedel för barn och intebehandla sjukliga störningar föranledda av skelningstillstånd eller andrarubbningar av ögonens rörelser. För att förbättra vårdkapaciteten inom ögonvården harsocialstyrelsen i anvisningar (SoS FS (M) 1978: 14) uttalat att vårdsökande somendast önskar utprovning av optiska synhjälpmedel eller uppger sig lida avsynbesvär, som inte uppenbart talar för att ögonsjukdom föreligger, primärtbör kunna hänvisas till legitimerad optiker. Härigenom kan den specialiseradeögonsjukvården avlastas och resurserna i första hand utnyttjas av de patientersom är beroende av den. Till grund för instruktionen för legitimerade optiker lågbl. a. en av ögonvårdsulredningen framlagd rapport om en fördelning avarbetsuppgifterna mellan personalgrupper verksamma inom ögonvården. Denlegitimerade optikerns utbildnings- och kompetensfrågor beaktades I Riksddfen 1980/81. UbU1980/81:2 2 särskilt i rapporten. Utredningen ansåg bl. a. att det varnödvändigt med en viss utökning av legitimationsutbildningen för optiker. Mot denna bakgrund har universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) låtit utarbeta ett förslag till ny utbildning. Optikerutbildning ihögskolan (: 12). En allmän utbildningslinje, optikerlinjen,skall enligt rapporten inrättas inom högskolan. Den skall omfatta 20 poäng ochtillhöra sektorn för utbildning för vårdyrken. Vidare föreslås att destuderande skall uppfylla kraven på allmän behörighet för högskolestudier föratt få tillträde till utbildningen. Genomgången tvåårig optikerkurs i gymnasieskolanoch verksamhet som optiker krävs för särskild behörighet. Enligtrapporten grundar sig förslaget till mål och utbildningsinnehåll på deutbildningsbehov som instruktion för legitimerade optikerställer främst inom det medicinska området. Noggrann prioritering mellan olikautbildningsmoment är enligt rapporten nödvändig för att det skall vara möjligtatt rymma utbildningen inom den föreslagna utbildningstiden. Flera remissinstanser har förordat en längre utbildning änden föreslagna. För att få ytterligare underiag för sina ställningstaganden harUHÄ gett i i uppdrag att utarbeta förslag till enutbildningsplan för en utbildningslinje om 20 poäng samt att lämnakostnadsberäkningar för utbildningen. UHÄ räknar med att en ny utbildning förlegitimerade optiker kan komma till stånd tidigast /83. I motionerna 1979/80: 876 och 1979/80: 1297 föreslås atten allmän utbildningslinje om 40 poäng inrättas, tillhörande sektorn förutbildning för tekniska yrken. Detta är enligt motionärerna nödvändigt för attgarantera allmänheten största möjliga trygghet vid konsultation hos legitimeradoptiker och för att optikern skall kunna verka på bästa sätt inom sitt område. Av den redogörelse som lämnats i det föregående framgåratt frågan om utbildning för legitimerade optiker ännu bereds av högskolemyndigheterna.Det finns därtor ingen anledning för att nu göra något uttalande ifrågan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 1979/80:876 och1979/80: 1297. attriksdagen avslår motionerna 1979/80:876 och 1979/80: 1297. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (m), (), LarzJohansson (c), () och ().