bet · G401SoU25 · 1980-12-31 00:00:00 — om utvecklingen av hälso- och sjukvården m. m. 1 motion 1979/80:1207 av KarlLeuchovius (m) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av hemsjukvård ochförebyggande sjukvård. 1 motion 1979/80:1871 av Margarethaaf m. fl. (m) hemställs att uttalar att regeringen bör vidtasådana åtgärder att det fungerande samarbetet mellan länslandsting och enskilda vårdhem inte försvåras. Motiveringtill yrkandet finns i motion 1979/80:1870. 1 motion 1980/81:1086 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenmed instämmande i motionens allmänna syfte anhåller hos regeringen omtillsättandet av en utredning med syfte att från ett epidemiologiskt grundathelhetsperspektiv utreda sjukvårdens innehåll och samhälleliga funktioner ochföreslå åtgärder i anledning därav, 2. att riksdagenuttalar sig för utbyggnad av den epidemiologiska statistiken, som bas för endemokratisk helhetsplanering av vården, 3. att riksdagenuttalar sig för medborgaraktivering och patientmobilisering som styrandefaktorer för vården, där målen i ett programstyrt budget-och planeringsarbetekan förankras på basplanet. 4. att riksdagenuttalar sig för att den medicinska forskningen reformeras till prioriteringaroch organisation som ställer den i nära kontakt med vården. 5. att riksdagenuttalar sig för att nedrustningen av stoppas och attmyndigheten ges medel att aktivt styra vården efter motionens riktlinjer. I motion 1980/81:1651 av BirgittaRydle (m) och () hemställs att beslutar hosregeringen begära samlade åtgärder för en uppvärdering av vårdarbete i hemmet. I motion 1980/81:1918 av BrittaHammarbacken m. fl. (c) hemställs att beslutar att hos regeringenbegära utredning beträffande det långsiktiga vårdbehovet i landet och hurtillgängliga resurser fördelas mellan olika vårdformer med en organisatoriskoch ekonomisk inriktning ruot öppnare vårdformer. Motiveringtill yrkandet finns i motion 1980/81:1917. 1 1980/81. SoU 1980/81:25 2 Strukturförändring inom hälso- och .sjukvården m. m. Uppdelning på ire vårdnivåer (primärvård, länssjukvård ochregionsjukvård) På grund av bl. a,kostnadsutvecklingen för sjukhusorganisationen började i slutet av 1960-taletden sjukvårdspolitiska målsättningen inriktas på att man skulle få till stånden ändrad struktur av sjukvården. Den öppna vården utanför sjukhus ställdesdärvid i förgrunden på ett helt annat sätt än tidigare, och en rad reformer hargenomförts för att förstärka denna vård. Grundläggande för pågående utveckling inom hälso- ochsjukvärden är ett principprogram för hälso- och sjukvården inför 1980-talet (HS80), som presenterade (anser 1976:1). IHS 80 ges ett konkret förslag till vårdstruktur med uppdelning avverksamheterna på primärvård, länssjukvård och regionsjukvård. Den övervägande delenav vården skall lämnas inom primärvården vid vårdcentraler och vid sjukhem. Förden specialiserade medicinska verksamheten skall primärvården kunna repliera pälänssjukvården - som skall bedrivas vid länssjukhus (motsvarandecentrallasaretten) och vid länsdelssjukhus (motsvarande normallasaretten) -samt på regionsjukvården (vid regionsjukhus). Med primärvård avses i HS 80 all hälsovård och allsjukvård som lämpligen kan bedrivas utanför sjukhus och centrala sjukhem.Primärvården skall primärt svara för såväl det kroppsliga som det psykiskahälsotillståndet hos befolkningen inom ett givet betjäningsområde och omfattaden övervägande delen av alla besök på läkarmottagning, all hemsjukvård ochhuvuddelen av all långtidssjukvård. Temporärt, när primärvårdens resurser ärotillräckliga för de åtgärder som erfordras beträffande viss patient, skallansvaret för patienten övergå till läns- eller regionsjukvården. Så snart mandär anser sig ha vidtagit erforderliga åtgärder, avses emellertid ansvaret förpatienten återgå till primärvården. Vårdresurserna skall tillhandahållas i första hand vidvårdcentraler och sjukhem. Sjukvårdsområdena skall uppdelas på ett antalprimärvårdsområden av varierande storlek, vilka formellt skall motsvarasjukvårdslagens läkardistrikt. Hälsovården föreslås bli i princip helt integrerad medsjukvården. Till primärvårdsuppgifterna avses även höra uppgifter inomomgivningshygien, livsmedelshygien, den allmänna hälsovården samt smittskyddet.Hälsovårdsupplysning, aktiv medverkan i skyddet mot miljöfaktorer som hotarinvånarnas hälsa och uppsökande verksamhet, främst i form av hälsokontrollerinriktade på särskilt utsatta grupper, förutsätts vara uppgifter förprimärvården. Primärvården förutsätts skola nära samarbeta medsocialvården (). Mot bakgrund av att det konstaterats att ett allt störrebehov förelåg av SoU1980/81:25 3 samverkan mellan sjukvårds- och socialvårdshuvudmännensplanering och löpande verksamhet beslutade . samt Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) att genomföra ettgemensamt utvecklingsarbete främst inriktat på primärvård, äldreomsorger samtsamverkan mellan landstingskommuner och kommuner. Arbetet inleddes med förstudieravseende nämnda tre områden. Resultaten av förstudierna presenterades år 1977i skriften Primärvård-äldreonisorger-samverkan. Härefter följde ettutredningsarbete som syftat till att ge de lokala huvudmännen ett så konkretunderlag som möjligt för planeringen i första hand till mitten av 1980-talet.Resultatet av detta utredningsarbete presenterades år 197S i sex skrifter,nämligen (1) Primärvård - innehåll och utveckling. (2) Sjukvård i hemmet -social hemtjänst, (3) Boende, service och vård för äldre, (4) Långtidsvård isamverkan, (5) Omhändertagande av åldersdementa samt (6) Dagsjukvård inomprimärvärden. Skrifterna utsändes till sjukvårds- och socialvårdshuvudmännenför att användas som underlag för deras planering inom de i skrifternaredovisade områdena. I skrifterna utgår rnan frän den i principprogrammet förhälso- och sjukvärden inför 1980-talet rekommenderade strukturen för hälso-och sjukvården. framtida uppgifter in. fattade under förrariksmötet beslut om riktlinjer för framtida uppgifter. 'organisation och personalresurser m. m. 1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr1979/80:386). Beslutet beträffande organisation m. m. skallträda i kraft . Med utgångspunkt i det ansvar som staten gemensamt medkommunerna och landstingskommunerna har för omfattningen, kvaliteten ochutvecklingen av socialvården () samt hälso- och sjukvården skallsocialstyrelsens roll vara att såsom statlig myndighet verka för att statsmakternasbeslut och intentioner beträffande nämnda områden verkställs. Detta skall skegenom att medverkar i planeringen av och hälso-och sjukvården samt bedriver en aktiv tillsyn inom dessa områden. Planering ochtillsyn skall således vara centrala uppgifter. Socialstyrelsenskall vidare i ökad grad inrikta sin verksamhet på att ta fram kunskapsunderlagi fråga om vårdens innehåll, organisation och resursmässiga förutsättningartill vägledning för huvudmännens beslut, 1 samband med alt socialstyrelsensverksamhet koncentreras till centrala uppgifter- främst planering, tillsyn ochframtagning av kunskapsunderlag - skall avlastasdelaljuppgifter. främst till de kommunala och landstingskommunala huvudmännen. Antalet anställda vid förutsättssuccessivt minska från ca 925 till ca 615, 1* 1980/81. .\'r 25 SoU 1980/81:25 4 Reform av socialvården (socialijänsien) 1979/80:1, SoU1979/80:44. i-skr 1979/80:385) antog under förra socialtjänstlagen(1980:620). som skall träda i kraft och då ersätta dennuvarande socialhjälpslagen och annan social vårdlagstiftning. Försocialtjänsten - som socialvården i fortsättningen skall kallas - skallhelhetssynen bli utmärkande. Helhetssynen beaktar individens totala situation,och den enskilde skall således ses i ett vidare socialt sammanhang, där boende-och arbetsförhållanden hör till de viktigaste faktorerna, men där också mångaandra aspekter kan behöva beaktas. skall sträva efter att finnaen samlad lösning på sociala svårigheter i den enskildes eller gruppens totalasituation. Förslag lill ny lagstiftning för hälso- och sjukvården Den tillkallade hälso-ochsjukvårdsutredningen (HSU) (S 1975:4) - vilken haft i uppdrag att utarbetaförslag till en helt ny lagstiftning för hälso-och sjukvården - avgav underhösten 1979 sitt slutbetänkande (SOU 1979:78) Mål och medel för hälso- ochsjukvården med förslag till en hälso-och sjukvårdslag. Betänkandet harremissbehandlats och är föremål för fortsatt beredning inom regeringskansliet.HSU har i ett sär-skilt avsnitt i betänkandet redovisat samhällsförändringar m.m. av betydelse för hälso-och sjukvården och där bl, a. berört sådanaverkningar som har att göra med t. ex, bostad, arbete, ekonomi, utbildning,skolmiljö, trafikmiljöoch psykisk miljö. 1 HSU:s förslag till hälso- och sjukvårdslag anges som malför hälso- och sjukvården att den skall främja en god hälsa hos helabefolkningen samt erbjuda sina tjiinster,åt alla på lika villkor. En god hälso-och sjukvård skall bl, a, tillgodose de vårdsökandes behov av trygghet ochkvalitet, präglas av en helhetssyn på den enskildes förhållanden, vara nära ochlätt tillgänglig samt vara organiserad så att goda kontakter mellan devärdsökande och hälso- och sjukvärdens personal underlättas.Landstingskommunerna och kommunerna som inte ingår i landstingskommun(sjukvårdshuvudmännen) skall ha ett totalansvar för hälso- och sjukvården,vilket bl. a. skall innebära att varje huvudman skall bära ett samlat ansvarför att främja hälsan hos dem som är bosatta inom huvudmannens område och föratt en god hälso- och sjukvård erbjuds dem. Huvudmännen skall vidare vid sinmedverkan i samhällsplaneringen verka för en god hälsa hos befolkningen.Angelägenheten av hälso- och sjukvärdens inriktning på förebyggande åtgärderframhålls, dvs: samhällsinriktade förebyggande åtgärder samtsjukdomsfö-rebvggnnde och uppspårande individinriktade åtgärder. Huvudmännensplanering av hälso- och sjukvårdens utveckling föresläs SoU1980/81:25 5 avse även den hälso- och sjukvård som erbjuds av annan änhuvudmännen, t. ex. den vård som tillhandahålls av enskilda vårdhem ochprivatpraktiserande läkare. Den framlida inriktningen av hälso- och sjukvårdensinsatser Socialdepartementetssjukvårdsdelegation beslutade att ett nytt principprogram för denframtida hälso- och sjukvården med sikte på åren 1990-2000 (HS 90) skallupprättas. Principprogrammet skall belysa hälso-och sjukvårdssektorns lämpligaframtida omfattning, inriktning, struktur och resurskrav för nämnda tidsperiodoch vara avvägt mot begränsningar i samhällsekonomin och tillgången på personalsom successivt anges eller förväntas. För att leda utredningsarbetet tillsattesen styrgrupp med företrädare för staten och Landstingsförbundet.Socialstyrelsen svarar för det praktiska utredningsarbetet, som beräknas pågåunder . Under utredningsarbetet skall bl, a. beaktas att hälso-ochsjukvården inte skall fungera enbart som mottagare av vårdsökande. Enutgångspunkt skall vara att hälso- och sjukvården - vid sidan av detraditionella sjukvårdsuppgifterna - utifrån sin kunskap om hälsoproblemensuppkomst och orsaker aktivt arbetar för att samhället som helhet verkar för attbibehålla och förbättra befolkningens fysiska, psykiska och sociala hälsa. Utredningsarbetet har indelats i två etapper. Under denförsta etappen har arbetet inriktats på att man skall redovisa och analyseraolika områden av betydelse för inriktningen av det fortsatta utredningsarbetet.Inom rarnen för den första etappen har en rad underlagsstudier tagits fram, avvilka flertalet redovisats i följande tre volymer i . nämligenHälsorisker-en kunskapssammanställning (SOU 1981:1). Ohälsa och vårdutnyttjande(SOU 1981:2) samt Hälso- och sjukvård i internationellt perspektiv (SOU1981:3). 1 den tillsammans med ovannämnda volymer framlagdaskriften Utgångspunkter och riktlinjer för det fortsatta arbetet (SOU 1981:4)har redovisats bl. a. av sjukvårdsdelegation i fjolgodkända riktlinjer för den andra etappen i utredningsarbetet. Generellautgångspunkter för utredningsarbetet i denna etapp skall vara (1) att hälso-och sjukvårdens verksamhet måste utgå från ett offensivt hälsopolitisktsynsätt, (2) att befolkningens behov av vård skall vara av avgörande betydelseför fördelningen av hälso- och sjukvårdens resurser samt (3) att hälso- ochsjukvårdens resursinsatser härutöver måste relateras till såväl samhällsekonomiskasom sysselsättningspolitiska mål och restriktioner. SoU1980/81:25 6 Utveckling av vård i hemmet m. m. 1 molion 1979/80:1207 av KarlLeuchovius (m) och (rn) påpekas bl. a. att efterfrågan päsjukvård kommer att öka mycket snabbt under de närmaste decennierna - bl. a. pägrund av att antalet äldre människor beräknas oka - och att stora satsningardärför måste göras inom sjukvärden. Motionärerna anser att dessa satsningarinte enbart bör koncentreras till nya sjukhus. Man måste, framhållermotionärerna, i större utsträckning än satsa på hemsjukvård, vilketenligt motionärerna skulle möjliggöra en personligare, trivsammare ochförmodligen därmed också effektivare vård för patienterna. Motionärernaframhåller också betydelsen av satsning på förebyggande hälsovård. Motionärerna anger vid tolv punkter riktlinjer som deanser bör gälla för den fortsatta utvecklingen av hemsjukvården. Enligtmotionärerna bör kåren av hemsjukvårdare ökas, villkoren för anhörigvårdareförbättras i olika avseenden, utbildningen fördern som arbetar i hemsjukvårdförbättras, stöd i olika avseenden ges till hemsjukvården av den slutna vårdenoch den öppna vården i övrigt samt säkerheten för ensamboende äldre, sjuka ochhandikappade förbättras genom larmsystem. Vidare bör privatpraktiserande läkareinga i hemsjukvårdsorganisationen och förbättrade behandlingsmöjligheterskapas för reumatiker genom snabbutbildning i reumatologi för allmänläkare ochuppbyggnad av reurnätologdispensärer i varje län. Härjämte bör fråga ominrättande av institutioner med en miljö som är så lik hemmiljön som möjligt(bostadssjukhem) utredas. När det gäller förebyggande hälsovård understrykermotionärerna att alla tänkbara försök måste prövas från samhällets sida för attfå människorna att förstå hur nödvändigt det är med sunda kost- ochmotionsvanor, 1 motion 1980/81:1651 av BirgittaRydle (m) och () påpekas att, även om samhället haråtagit sig tunga vårdfunktioner av olika slag. familjen fortfarande står förkontinuiteten i våid och omsorg. Motionärerna framhåller att vård i hemmet ochinstitutionsvård är delar av samma helhet och inte kan sättas imotsatsförhållande till varandra men att det ändå i praktiken kommit att bliså. Motionärerna understryker att det vårdarbete som utförs i hemmet måste fåen betydligt högre och därmed rättvisare värdering än det har och attdenna uppvärdering kan ske genom åtgärder på olika områden, t. ex. inom socialskyddssystemet.skattepolitiken och inom meritvarderingssystemet på arbetsmarknaden, I motion 1980/81:1917 (c), sominnehåller motiveringen till yrkandet i motion 1980/81:1918 av BrittaHammarbacken rn. (c) påpekas mot bakgrund av samhällets krympande ekonomiskaresurser att vi måste söka nya och okonventionella former för att klara de målför omsorgen som vi vill uppnå och att vi måste göra detta på ett sätt sombättre främjar kontakt, gemenskap och ansvarstagande mellan människor än vadsom nu är fallet. SoU1980/81:25 7 När det gäller sjukvården krävs enligt motionärerna bl. a.att samhället stöder anhöriga och andra människor som vill hjälpa en sjuk ihemmet och omfördelar sina resurser sä att man ekonomiskt ersätter sådan hjälp.I fråga om barnomsorg framhålls bl. a. att samhället även bör stödjaföräldrarnas insatser för barnomsorg i det egna hemmet. Vissa riktlinjer för och tendenser i utvecklingen avförebyggande hälsovård och hemsjukvård m. m. Sjukvårdshuvudmännen har alltmerengagerat sig i sjukdomsförebyggande och hälsobefrämjande åtgärder som ett ledi en offensiv sjukvårdspolitik som syftar till att säkra den enskildes hälsaoch välbefinnande samt till att minska den framtida belastningen påsjukvårdsorganisationen. En majoritet av sjukvårdshuvudmännen har sålunda underde utformat förslag till s. k. friskvårdsplaner, och medel haranvisats till sjukdomsförebyggande och hälsobefrämjande insatser, bl. Som nämnts i det föregående har hälso- ochsjukvårdsutredningen i sitt slutbetänkande (SOU 1979:78) föreslagit attsjukvårdshuvudmännen skall åläggas ett lagstadgat ansvar även för förebyggandevärd, innefattande bl. a. hälsoupplysning och hälsorådgivning till enskildaindivider och bestämda målgrupper i samhället. Hemsjukvård i mer organiseradeformer började växa fram . Ursprungligen betraktadeshemsjukvård som en temporär insats i avvaktan på en utbyggnad av den slutnasomatiska långtidssjukvården. Hemsjukvården har emellertid utvecklats och sesnu som ett alternativ eller komplement till andra vårdformer för främstlångvarigt sjuka patienter med behov av begränsade medicinska insatser. Denallmänna försäkringen lämnar numera ersättning till sjukvårdshuvudmännen försjukvårdande behandling i samband med sjukvård i hemmet. Sjukvården i hemmet bedrivs i varierande former och undermedverkan av personal med olika kompetens. Vanligen får den sjuke vård ochhjälp i sitt hem av personal anställd hos sjukvårdshuvudmannen eller inom denkommunala sociala hemhjälpsverksamheten. I det senare fallet sker insatsernaenligt avtal med sjukvårdshuvudmannen. En annan hjälpform är attsjukvårdshuvudmannen lämnar ekonomisk ersättning till anhörig som vårdarpatienten i hemmet. För dessa anhöriga värdare träffade Landstingsförbundetoch en rekommendationsöverenskommelseom anställningsvillkoren. Överenskommelsen gäller för anhöriga vårdare som äranställda hos huvudmannen och reglerar vårdarnas ersättning, semesterförmånerm. Det förekommer också att 1** 1980/81. SoU1980/81:25 8 sjukvårdshuvudmannen lämnar kontantbidrag tillvårdtagaren, som sedan själv får ordna med vårdare m. m. Närmare riktlinjer för utvecklingenav bl, a. hemsjukvården finns i vissa av de ovannämnda (s. 3), genom samarbetemellan . och Spriframtagna skrifterna, 1 skriften Primärvård - innehåll och utveckling påpekasbl, a. (s, 82 och 83) att sjukvård i hemmet skall ingå som en del av denmedicinska närhetsservice som primärvården skall svara för. Tillsammans medsocialvården skall primärvården ta ett ansvar för att patienter, som med hänsyntill sitt fysiska och psykiska tillstånd kan och vill vårdas i hemmet, får detmedicinska och sociala stöd de behöver. Det påpekas att vård i hemmet i vissafall kan kombineras med perioder av vård vid sjukhus eller sjukhem. Genomåtgärder för att underlätta omflyttningar mellan olika vårdformer, närasamverkan med den sociala hemhjälpen () och decentralisering avmedicinska resurser till lokala sjukhem och värdcentraler kan förutsättningarskapas för en utbyggd sjukvård i hemmet. För sjukvärdsinsatser i hemmet skall i första handdistriktssköterskor och undersköterskor/sjukvårdsbiträden svara - vid behov medhjälp av den läkare, som har det medicinska ansvaret för patienten. För att dettotala hjälpbehovet skall tillgodoses förutsätts det också insatser avsjukgymnaster och arbetsterapeuter samt medverkan från primärkommunalt anställdpersonal. 1 - social hemtjänst redovisasunderlag för hur man skall öka kvaliteten hos bl. a. sjukvård i hemmet ochdärigenom möjliggöra för flera och sjukare människor att kvarstanna i elleråtervända till det egna boendet. I skriften Boende, service och vård för äldre uppställssom mål för utvecklingen bl. a. att vårdformerna sä långt som möjligt skalltillvarata kvaliteterna i det ordinära boendet. Det påpekas bl. a. att vårdavdelningen kan delas in iflera bostadsdelar som vardera rymmer de lokaler som patienterna brukar i detdagliga livet och som ger möjlighet till sådana aktiviteter som privatpersonennormalt utför i sitt hem. De mer medicinska delarna av vårdavdelningen, sombehandlingsrum, sjuksköterskeexpedition samt lokaler avsedda för personalenoch vissa andra utrymmen, kan brytas ut ur bostadsdelarna och bilda en särskilddel av vårdavdelningen. 1 skriften Dagsjukvärd inom primärvärden påpekas bl. a.att man skall göra det möjligt för patienten att bo kvar isitt eget hem genom att man inom dagsjukvården övervakar och följer upp olikasjukdomstillstånd, tränar upp funktioner, avlastar anhöriga och stimulerar ochmotiverar patienten. Spri har i rapporten (1979:12)Lokala sjukhem - underlag för planering och projektering, tillsammans medföreträdare för sjukvårdshuvudmännen. SoU1980/81:25 9 fackliga organisationer m. fl., skisserat hur ett lokaltsjukhem kan utformas för att tillgodose bl. a. krav på mänsklig vård ochomvårdnad i nära kontakt med patientens normala miljö. Det framhålls bl. a. attlångtidssjukvård är mera en fråga om boende än om ren sjukvård och det föreslåsatt vårdavdelningarna delas upp i mindre delar - bostadsdelar - med enutformning och ett innehåll som man vanligen förknippar med hem och boende. Stöd för vård av eget barn I hemmet Föräldraförsäkringen - varombestämmelser finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring - infördes år 1974och har sedan successivt byggts ut i betydande omfattning genom ett flertalriksdagsbeslut. Föräldraförsäkringen innehåller numera tre huvuddelar,nämligen föräldrapenning i samband med barns födelse, särskild föräldrapenningoch föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Föräldrapenningi samband med barns födelse utgår . Särskild föräldrapenning utgår vidheltidsledighet. Den kan användas även när en arbetstagare har förkortadarbetstid och utgår då som halv eller fjärdedels föräldrapenning. Särskildföräldrapenning kan disponeras valfritt till dess barnet fyller ellerslutar första skolåret. Den särskilda föräldrapenningen fördelas mellanföräldrarna sä att vardera föräldern har rätt . Förälder kan meden anmälan till överlåta sin tid eller del av den till denandra föräldern. Fr. o. m. kan den särskilda föräldrapenningenutgå för barn födda och . Föräldrapenning för tillfällig vård av barn kan utgå vidbarnets eller dess ordinarie vårdares sjukdom, smittförekomst hos barnet ellerdess ordinarie vårdare samt för besök med barnet i förebyggande hälsovård underhögst och barn . Fadern har dessutom ensjälvständig rätt till föräldrapenning för tillfällig vård avbarn i samband med barnets födelse. Enligt lagen (1978:410) om rätt fill ledighet för vård avbarn m. m. har föräldrar rätt att med bibehållet anställningsskydd vara heltlediga från arbetet eller förkorta sin dagliga arbetstid till tre fjärdedelarav normal arbetstid så länge de vårdar barn under ålder.Rätten till förkortad arbetstid, i vanliga fall , gäller äventill dess barnet är eller har avslutat det första skolåret. Rätten tillledighet är fristående från ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen.Föräldrarna har dock alltid rätt till ledighet frän sin anställning under tiddå ersättning utgår frän föräldraförsäkringen. Enligt bestämmelser i lagen omallmän försäkring äger förälder för vård av barn som ej fyllt sexton är rätttill vårdbidragom barnet på grund av sjukdom, SoU 1980/81:25 10 psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp underminst är i behov av särskild tillsyn och värd. Vissa utredningar m. m. Om boende, omsorg, service och värd för de äldre På begäran av (SoU1979/80:44 s. 40, rskr 1979/80:385) har tillkallats en parlamentariskäldreberedning (S 1981:1). Enligt direktiven för äldreberedningens arbete ärhuvuduppgiften att behandla frågor om övergripande prioritering och samordningav samhällets insatser för de äldre. Beredningen skall inrikta sitt arbete påde områden som avser boende, omsorg, service och vård av de äldre. Enutgångspunkt för arbetet skall vara att de insatser som görs för de äldre i förstahand skall underlätta för dem att leva ett självständigt liv. Betydelsen avbostadsförhållandena och tillgången till hemhjälp understryks. I direktiven framhålls bl. a. att de stora förändringarsom kan väntas inom äldreomsorgen under den närmaste framtiden i fråga omorganisation och arbetsmetoder ställer vissa krav på utbildnings- ochfortbildningsinsatserna.