bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottet tar i detta sammanhang inte ställningtill de olika förslag om metoder och lokalisering av skilda slagsutvecklingsprojekt som omnämns i propositionen och motionerna. NU 1980/81:60 188 1980/81:5 y över förslag om riktlinjer för energipolitiken har berett civilutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1980/81:90 om riktiinjer förenergipohtiken jämte motioner i vad avser frågor inom civilutskottetsberedningsområde. De motioner som civilutskottet tagit upp i detta sammanhangär motionerna 1980/81:2086 (s) om en parlamentarisk kommission, 1964 (s) omsamordning av den fysiska planeringen med koncessionsprövning enligtrörledningslagen samt 1994 (c) och 1976 (s) yrkande 19, båda omvattenkraftutbyggnaden. Civilutskottetbehandlar härtill anknytande ämnen även i betänkande CU 1980/81:31 omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för utbyggnad av vattenkraft, m. m.och i ett kommande betänkande om riktlinjer för energisparverksamheten ibyggnader m. m. anför somsitt yttrande följande. 1 Måletför energisparande i byggnader ansluter sig till det i proposition1980/81:133 (s. 19) formulerade målet för energisparandet: riktpunkten är en nivåsom motsvarar en minskning av den årliga energianvändningen i byggnadsbeståndetmed ca bmtto, varav en mindre del . 2 Energibehovetför bostäder och service bereds tillfälle att ta del avenergiministerns bedömningar (s. 92) av de energianvändningsnivåer han anserdet rimligt att räkna med för bostäder, service m. m. - båda fördelade på eloch bränslen. Nivåerna anges som intervall där de nedre gränserna ansluter tiUdet ovan nämnda målet för energisparandet. De övre gränserna anges (s. 104)representera ett energibehov som skall kunna tillgodoses. Det anges (s. 103)att dessa användningsnivåer bör ligga till gmnd för dels det fortsatta arbetetinom energihushåll-ningsområdet, dels planering av energi tillförseln. Civilutskottetönskar i detta sammanhang framhålla att angivelserna i form av intervall intefår anses innebära att sparmålet som sådant frånfalls. Sparmålet och inte deredovisade användningsnivåerna bör vara utgångspunkt för de fortsatta åtgärdernapå hushållningsområdet. Det bör också noteras attantagandena om bostadsbeståndets utveckling i NU 1980/81:60 (CU1980/81:5 y) 189 frågaom antal och typ av lägenheter måste bedömas mycket försiktigt. Det bör strykasunder att den sänkning av energiåtgången i bostadssektorn som följer av att denav långtidsutredningen antagna utvecklingen inte fullföljs inte bör räknas insom ett uppfyllande av sparmålet. Fördelningenav energianvändningsnivåerna mellan bränslen och el baseras bl. a. påbedömningen (s. 253) att el bör kunna ersätta olja i små och medelstora pannormed och - då förutsatt att värmeavtappningfrån Forsmark inte kommer till stånd. Till detta kan komma ca elvärme inya hus . Dessa bedömningar är till stor del avhängiga av de beslut somriksdagen kommer att fatta om användning av direktverkande elvärme efterförslag i ett kommande betänkande från civilutskottet. 90 (s. 40 n ff) ger energiministern sinsammanfattande syn på de styrmedel som bör användas för energihushållningenunder . noterar endast att dessa allmännaformuleringar inte direkt kan tillämpas på hushållningen med energi ochsträvandena att minska oljeberoendet i bostadsbeståndet. Där tillkommer bl. a.fördelningspolitiska överväganden där effektema av en energipolitiskt motiveradpris- och skattepolitik måste bedömas i samband med ännu inte klarlagdaeffekter av möjliga ändringar av andra förutsättningar för prisbildningen förbostäderna. Dessa ändringar får förutsättas knutna till i detta sammanhang intedirekt behandlade budgetpolitiska och bostadssociala överväganden. Hithör också att ett fullföljande av målen för energihushållningen kan förutseskräva mycket aktiva insatser från samhällets sida. 4 Energiprövninginom industri m. m. 90 (bl. a. s, 63-64) refereras gällanderegler m, m, om krav på tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen för vissverksamhet. noterar att proposition i ämnet aviserats tillhösten 1981. avser att föreslå att till nästa riksmöteuppskjuter behandlingen av därtill knutna motioner. Industriministern har iprop. 1980/81:130 aviserat ytterligare överväganden om den prövning som avsertillgången på träfiberråvara. En energihushållningslag för industrin ingår iett särskilt utredningsuppdrag. Energiministern gör (s. 96) som en del i ettenergihushållningsprogram för transportsektorn vissa uttalanden om samhälletsbebyggelsemönster. Som energiministern anför måste en rad ekonomiska ochsociala faktorer beaktas NU 1980/81:60 (CU1980/81:5 y) 190 Utgångspunkten för konkreta avgöranden i dessa frågor iregeringen eller av myndigheter ges i byggnadslagstiftningen. Det vore därförolyckligt om sektorssynpunkter av här förordad typ formellt bands till avriksdagen godkända riktlinjer för ett sektorsinriktat energihushållningsprogram.Det verkliga innehåUet i dessa och liknande överväganden bör som ingåsom aspekter i den fysiska planeringen. Det skulle också strida mot gängselagstiftningsprinciper att i sak införa nya lagmotiv till en gällande lagstiftninggenom riksdagsuttalanden av förordad typ. Vad civilutskottet i denna del anförtbör näringsutskottet föreslå att som sin mening ger regeringen tillkänna. Utskottet har ingen erinran mot de föreslagnaändringarna i rörledningslagen. I motion 1964 (s) föreslås begäraförslag som garanterar en samordning av den fysiska planeringen enligtbyggnadslagstiftningen m. m. med koncessionsprövning enligt rörledningslagen.Riksdagen har som anges i motionen tidigare ansett att denna samordningsfrågabör beaktas vid arbetet på en ny byggnadslagstiftning. Motionärernas intresseär därmed i vissa delar tillgodosett. Enligt civilutskottets mening böremellertid också övervägas att inom den nuvarande lagstiftningens ram - påmotsvarande sätt som vid planering av kraftledningar - skapahandläggningsregler med samma syfte. förordar attnäringsutskottet med anledning av motionen föreslår att som sinmening ger regeringen detta till känna. I proposition 90 skisseras (s. 109) energibalanserför åren 1985 resp. 1990. Deras syfte anges i första hand vara att på ettöversiktligt sätt illustrera tänkbara utfall av energipolitiken. Närdet gäller tillförselnivåerna anges särskilt att de inte skall betraktas sommål som bör eftersträvas oberoende av utvecklingen. Det påpekas att såvälanvändnings- som tillförselnivåerna kan komma att visa sig varken möjliga attuppnå eller lämpliga att sträva efter. Somett av leden i denna typ av energibalanser anges (s. 112 n) att vi år 1990skall nå en vattenkraftproduktion på "ca ". Regeringen föreslår(hemställan 2) att godkänner detta. har ingen erinranmot detta förslag. Regeringenhar vidare (hemställan 29) berett tillfälle att ta del av bl. a. vadenergiministern anför (s. 282-283) om utbyggnad av vattenkraften. Han anser detrimligt att räkna med och sträva efter att utbyggnader av nyavattenkraftstationer motsvarande ett produktionstillskott av inledsunder utöver redan pågående eller beslutade utbyggnader - dettainkl. tillskotten från små vattenkraftverk. Därtill läggs möjliga effektutbygg- NU 1980/81:60 (CU1980/81:5 y) 191 nådermed ett effekttillskott av ca . Utifrån detta anförs att den totalavattenkraftproduktionen därigenom skulle komma att uppgå till "omkring 66TWh", varav "" skulle finnas . Dettorde vara i sak ostridigt att ramen för den möjliga utbyggnaden läggs fastytterst genom riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen och vattenlagenstillåtiighetsregler i förening med regeringens prövningsrätt. Därtill kommeratt ansökningar om tillstånd till utbyggnad av naturliga skäl aktualiseras vidtidpunkter som sökandena finner förenUga med sina intressen. Energiministernanför att det är angeläget och rimligt att det långsiktigakraftförsörjningsintresset tillmäts stor vikt vid avgöranden - uppenbarligen iregeringen - av sådana vattenkraftärenden som aktualiseras iälvsträckor vilka inte har undantagits från utbyggnad. Skulle en aviseraduppföljning av lämnade tillstånd ge anledning därtill aviseraskompletterande förslag från regeringens sida så att det föreslagna tillskottetfrån vattenkraften kan uppnås. Civilutskottetkonstaterar för sin del att övervägandena knappast kan utgå från annat än avriksdagen godtagna riktiinjer för den fysiska riksplaneringen och frånden nuvarande vattenlagens prövningsregler. har i betänkande1980/81:31 påpekat att inte heller regeringens dispensmöjUgheter kan generelltvidgas genom energipolitiska uttalanden -regeringen är bunden inom ramen försedvanlig tolkning av gällande lagreglering av dispensmöjligheterna. Civilutskottethar tillförts uppgifter om de ärenden som f. n. prövas av regeringen och om deansökningar som kan väntas (se nedan s. 5-6). Dessa uppgifter har enligtcivilutskottets mening inte entydigt gett vid handen att man - utan ändraderiktlinjer för den fysiska riksplaneringen, ändrade tillåtlighetsregler ivattenlagen eller avsiktUgt ändrade dispensregler - med säkerhet kan uppnå entotal vattenkraftproduktion om och, än mindre, att vattenkraften år 1990ger ett tillskott av . mening bör näringsutskottet betona energiministerns uttalandenatt de angivna tillförselnivåerna inte bör betraktas som fastställda mål. Förden händelse att önskar vidga utbyggnaden av vattenkraften stårendast till buds konkreta beslut antingen att vissa angivna älvsträckor intelängre skall vara undantagna från utbyggnad eller att ändra vattenlagen så attde motstående intressena tillmäts en mindre vikt. Sannolikheten av attriksdagen skall fatta sådana beslut bör inte bedömas i detta sammanhang. utgår från nu gällande regler bör i energibalansen ingå etttroligt tillskott från vattenkraften som något understiger . Dennamarginella osäkerhet torde inte ge energibalanserna mindre värde. Markeringenbör göras för att stryka under att talet är ett i viss mån osäkertresultat av beräkningar av tillgänglig vattenkraft och inte en utgångspunkt föratt besluta om vilken vattenkraft som skall vara tiUgängUg. NU1980/81:60 (CU 1980/81:5 y) 192 I motion 1994 (c) förs framyrkanden som utgår från sambandet mellan från energibalansernas utgångspunktmarginella skillnader mellan uppgifter om den utbyggda eller lovgivnavattenkraftproduktionen, den som ett "mål" i vissa sammanhanguppfattade beräkningen av produktionen samt möjligheterna att fylladifferensen med utbyggnad eller effektiviseringar. Om näringsutskottet ochriksdagen utgår från vad civilutskottet ovan anfört är motionärernas intressentillgodosedda. Ett bifall till motionens yrkande 1 skulle endast befästa deonödiga motsättningar som de tidigare siffersum-meringarna kan ge upphov till.Yrkande 2 i motionen torde vid ett bifall därtill, vara svårt att verkställautan konkretioner i fråga om önskade beslut. har vidare genom motion 1976 (s) yrkande 19föreslagits begära "en plan med riktlinjer för hur riksdagsbeslutet omvattenkraftens utbyggnad till skall kunna uppnås." Även detta motionsförslag utgår från de summeringar i propositionenav osäkra faktorer som utskottet inledningsvis i detta avsnitt kommenterat. Enanslutning till det synsätt som utskottet där förordat innebär att motionärernassyfte är tillgodosett i denna del. I motionsyrkandét har emellertid indirekt även fogats inen hänvisning till tidigare riksdagsbeslut om en utbyggnadsnivå vid /år.Det riksdagsbeslut som avses torde vara det (NU 1975:30) vari , trotsviss osäkerhet, godtog att det skulle vara möjligt att ökaårsproduktionen med . Anknytningen till detta beslut måste emellertid nuvara närmast beskrivande när i detta sammanhang ställs inför nyaförslag. Motionärerna anför också att kravet nu gäller att "riksdagsmajoriteten"skall redovisa sitt alternativ för hur denna produktionsnivå skall åstadkommasäven om nivån inte helt kan uppnås . EnUgt vad utskottet inhämtat bereds f. n. följandeansökningar inom : Kymmens kraftverk ca 60 ,och Kjellingerud (Ljusnan) osäkert Storån(till ) 50 Gidböle() 52 Älglund(Rickleån) 31 Mjödvattsforsenoch Falmarkforsen (älv) 6 (älv) 240 NU1980/81:60 (CU 1980/81:5 y) 193 Bland projekt som kan tillkomma harnämnts: Stadsforsen4 () 48 Fatsjööverledning(övre ) 211 Messaure,ytterligare 15 Gallejaur2 (Skellefte älv) 20 3() 10 Effektivisering() 400 " () 400 Till detta kan komma en del mindreutbyggnader, vilkas tUlåtUghet prövas av vattendomstolarna. Angivna mått på avsedd produktionsförmåga summeras intehär på gmnd av osäkerhet om utformningen av slutlig ansökan, vissa företagskontrover-sieUa natur samt osäkerhet i fråga om takten i initiativen. Utskottet har i betänkande CU 1980/81:31 bl. a. berört attallvariigt menade önskemål om en markant ökad utbyggnad av vattenkraften måstefå uttryck i beslut om ändrade riktlinjer för den fysiska riksplaneringen elleri ändringar i vattenlagen varigenom tillåtlighetsreglerna i vattenlagen mjukasupp. Utskottet konstaterar att förslag i sådan riktning nu inte lagts fram varesig av regeringen eller i motionerna. Mot bakgmnd av det anförda förordar civilutskottet attnäringsutskottet avstyrker motion 1976 (s) yrkande 19. 8 En parlamentarisk kommission I motion 2086 (s) föreslås attregeringen tillsätter en parlamentarisk kommission som skyndsamt skallföreslå åtgärder som möjliggör en kärnkraftsaweckling enligt folkomröstningensresultat och enligt principbeslut. Kommissionens uppgift skall intevara att starta nya omfattande utredningar - den skall försöka att snabbtskapa en bred majoritet omkring det samlade program som krävs för attförverkliga en avveckling. ansluter sig i huvudsak till vad somanförts i motionen om behovet av en föreslagen kommission. Kommissionen avsesinte ha myndighetsuppgifter. Den skall initiera förslag som med stöd av bredamajoriteter leder fram till målet: avveckling av kärnkraften. Utifrån desynpunkter som civilutskottet har att företräda finns bärande skäl för attriksdagen uttalar sig för att regeringen tillsätter sådan. Det finns inteanledning för civilutskottet att gå närmare in på dess benämning ellerarbetssätt. förordar att näringsutskottet hemställer att riksda- 13 1980/81. NU 1980/81:60 (CU1980/81:5 y) 194 genmed anledning av motionen som sin mening ger regeringen till känna vad häranförts. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),(), (), (), (), (), i (c), (),(), Per () och (). Enplan för vattenkraftutbyggnaden m. m. Per , , , , och , alla (s), anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar "Även detta" och slutar "" bort lyda: Motionenscentrala syfte är att uppnå ett klarläggande av vilka utbyggnader avvattenkraften som kan och bör aktualiseras för att uppnå den beräknadeårsproduktionen /år. Ett sådant klarläggande bör lämpligen ges formen avett förslag till utbyggnadsplan där det redovisas samlade överväganden somknyter an till nu delvis förändrade energipolitiska målsättningar. Ianslutning därtill bör också ges redovisningar som kan gmnda ett riksdagsbeslutom hur vattenkraftutnyttjandet skall ske: Det bör fortfarande hävdas att ettstort ingrepp är bättre än många små ingrepp som direkt berör ett stort antalmänniskor. bör därför tillstyrka motion 1976 (s) yrkande 19. dels den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar "Angivna mått" och slutar "yrkande 19" bort utgå. , och ,(alla m), anser att avsnitt 8 i utskottets yttrande bort utgå och attmotsvarande ändring bort göras i betänkandets ingress. De anför vidare: Motionsförslaget om ettsärskilt organ för vissa energipolitiska frågor kan NU 1980/81:60 (CU1980/81:5 y) 195 självfalletinte bedömas endast utifrån den begränsade sektor av denna politik som fallerinom civilutskottets ansvarsområde. Ett yttrande från civilutskottet i dennadel skulle därmed komma att sakna varje betydelse och inte tillföra någotreellt beslutsunderlag. Det skulle också stå i strid mot principerna omkompetensfördelningen mellan utskotten och, med hänsyn till attnäringsutskottet inte uttryckligt begärt något yttrande i denna del, i stridäven mot de principer som ligger bakom begränsningarna i utskottensinitiativrätt. NU 1980/81:60 196 1 Totala energibalanser, TWh, , 1985 och 1990'. .\r 1990 C)li;i och oljeproJiikler IW)-I40 Kt)l och kok for metalhirgiskl ;ind;iiiKil '-31) Kanikr.ifl (el)" KämkratI (viiime)'' utrikessjöfart 10 10 11 11 11 TillkommerOlja och oljeprodukter för raffinaderibränsle inkl.asfalt, m.m. IH 21 21 21 21 Gas ochkoksverk II I O O Olja föricke energiändamål 11 11 12 12 12 Summa lillförsel 473 457 489 461 492 ' Skogsavfall, ved. energiskog, halm. m. m. "Därulöver iilnylijas värmepumpar i kombination med naturligt lagrad solenergi. * vid normalvallentillrinning. Inkl.slationernas energifcirbrukning (bruttoproduktion). *" Omvärmeavtappning i karnkraflsblockel inle kommer till ständ ökar elproduktionenfrån kärnkraft med ca . Denna el kan eventuellt komma att användasför drift av värmepumpar i Slockholm. ning kanockså grundas på kol. Dä ökar mängden kol i balanserna är 1990 med ca 11 1980/81:90 bil. 1 s. 110. NU1980/81:60 197 Motionrörande ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktor (1980/ Genom remiss har beretts möjlighet att lämna kommentar till de resonemang omverkets ekonomiska förhållanden som förs i rubricerade motion. villmed anledning härav anföra följande. är ett statligtaffärsdrivande verk under industridepartementet och som sådant inte någonsjälvständig juridisk person. Verket äger således inte tillgångarna iverksamheten utan förvaltar dessa åt staten. Enligt den av regeringenfastställda instruktionen skall verket handha statens kraftverksrörelse ochkanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk och verka för en rationellelkraftförsörjning inom riket. I syfte att främja en sådan rationell kraftförsörjning haren samkörnings-organisation , vilken omfattar kraftproducenter inteblott i utan även i , och . utgör etti stort sett samkörande kraftsystem, där kostnaderna för elproduktionen kanminimeras . Hela produktionsapparaten utgör därför i dettahänseende en enhet. Utbyggnad av det svenska kraftsystemet planeras samordnatoch med sikte mot att detta skall få en sä optimal sammansättning som möjligtmed hänsyn till variationer i och varaktighet av elbehovet och olikaanläggningars kostnadsförhållanden. Tarifferna bestäms för verkets del så atttäckning erhålles för verkets kostnader vid optimalt utnyttjande av dettillgängliga systemet. Tarifferna representerar en genomsnittskostnad för dettasystem. Eftersom varje anläggning har sin uppgift i systemet är det ickemeningsfullt eller korrekt att redovisa "vinster" eller"förluster" för enskilda anläggningar eller anläggningstyper. Detförhållandet att det i botten på systemet finns vattenkraft med lågaproduktionskostnader och lång utnyttj-ningstid kan icke motivera påstående täcker kostnader för t. ex. kärnkraften genom vinster från vattenkraftensåsom anges i motionen. vill i detta sammanhang också hänvisa tillbifogade yttrande, av . 14 1980/81. NU1980/81:60 198 Beträffande verkets ekonomiska mål gäller i stortföljande. Målet är att framställa företagets produkter och tjänstertill lägsta möjliga kostnad i konkurrens med andra företag i branschen påsåvitt möjligt lika villkor. skall därvid med sina intäkter kunnatäcka - förutom löpande kostnader - tillfredsställande avskrivningar (beräknadepå uppskattade nyanskaffningskostnader för verkets anläggningar) och därutöverlämna ett överskott som utgör skälig förräntning av disponerat statskapital föridrifttagna anläggningar. Regeringen fastställer förräntningskravet per den 1 julivarje år. Detta skall fortsättningsvis sättas till det ovägda genomsnittet avobligationsräntan med tillägg på en kvarts procent.Denna "ränta på disponerat statskapital" skall löpande inbetalas tillstatsverket och det i sådan takt att av den är inbetald under aktuelltbudgetår och resten senast då bokslutet fastställes. Vad gäller driftverksamheten för nästkommande budgetårskall verket till regeringen inlämna en detaljerad driftstat , dvs.en månad före ingången av det avsedda budgetåret. Statsmakternasställningstagande till driftverksamheten sker i anslutning till dennadriftstat. Beslutet fattas före . Verket är bokföringsskyldigt enligt "Förordning medföreskrifter om statliga myndigheters bokföring". Varje räkenskapsår skallden löpande redovisningen avslutas med ett sammandrag av årets räkenskaper.Årsbokslutet utgörs av balansräkning, resultaträkning, anslagsredovisning ochfinansieringsanalys. Verket skall före översända den trycktaårsredovisningen till regeringen för fastställande. Förutom årsredovisning skall verket löpande under åretupprätta och insända prognoser och rapporter över den ekonomiska utvecklingentill , som har hand om den statliga ekonomirevisionen. Statsmakterna bestämmer följaktligen genomförräntningskravet verkets kostnader för använt kapital och får en redovisningsåväl i förväg som i efterhand av verkets kostnader för verksamheten och hurresurserna användes. Ränta på statskapitalet inlevereras till statskassan i sinhelhet. Några "vinster" som verket disponerar över "utanstatsmakternas hörande" som anges i rubricerade motion förefinns icke.Något överskott utöver ränta på statskapital som verket kan använda förinvesteringar finns icke heller. skall varje årtill regeringen avlämna verkets förslag till investeringar ianslagsframställningen, som ingår i underlaget för regeringensbudgetproposition till . NU1980/81:60 199 res för alla i investeringsprogrammet upptagnainvesteringar jämte förslag till finansiering. Med hänsyn till den omfattningnu investeringsverksamheten har, får redogörelsen sammanfattande karaktär.Samtliga produktionsanläggningar redovisas dock individuellt eftersom detkrävs riksdagsbeslut för att igångsätta varje sådant projekt. statsbudgeten, varefter regeringen utfärdarregleringsbrev som ställer medel till förfogande och som närmare beskriver hurverket får disponera anslagna medel. Statsmakterna har således full överblicköver verkets investeringsverksamhet. Anläggningstillgångarna finansierasgenom anslag via statsbudgeten. Verkets avskrivningsmedel inlevereras ochredovisas i princip liksom räntan på statskapitalet till statsverket sominkomst i statsbudgeten liksom också inkomster av försåldaanläggningstillgångar. Att hävda att verket "disponerar över årligaavskrivningar på efter egen bedömning" som anges imotionen är felaktigt. Möjligen kan detta bero på en missuppfattning motbakgrund av att verket liksom andra företag i sin årsredovisning redovisaravskrivningsmedel såsom självfinansiering av investeringar och kassamässigtendast lyfter statskapital motsvarande vad som icke kan självfinansieras. KOSTNADER FÖR KÄRNKRAFT ANLÄGGNINGAR Vad gäller möjligheterna att få enöverblick över kärnkraftens ekonomi hänvisas till vad RRV anför i bilagdayttrande. De redovisningshandlingar som verket enligt vad ovan angivits har attlämna ger också en uppföljning härav. I många olika sammanhang har ocksåsärskilda analyser om kärnkraftens ekonomi presenterats. Av det ovan anförda framgår att produktionsapparaten förelkraft utgör en enhet och separat redovisning av överskott för vattenkraft -oljekraft - eller kärnkraftverk därför inte är meningsfull att statsmakterna är väl informerade om verksamhetensinriktning; såväl driftstat och bokslut som anslagsframställning insändes tillregeringen för godkännande att ränta på disponerat statskapital löpande inlevererastill statsverket liksom i princip avskrivningsmedel och att dessa medel intekan disponeras av verket "efter egen bedömning" NU1980/81:60 200 att investeringsverksamheten heltstyrs av statsmakterna genom alt verkets investeringsvolym bestäms av det anslagriksdagen beviljar att några "vinster" som kan fritt användas förinvesteringar icke förekommer och att tarifferna sätts så att de sett över årenendast ger kostnadstäckning att kostnaderna för kärnkraftanläggningar utan svårigheterkan följas upp och att redovisning härav skett i inånga olika sammanhang. Angående yrkanden om att RRV skall granska Vattenfallsprissättiting, kostnadsredovisning m. m.