bet · G401KrU8 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:8 medanledning av motion om inrättande av ett svenskt skolmuseum i I motion 1979/80:1682 av () och BertilHansson (fp) yrkas att hos regeringen hemställer om förslag att detplanerade statliga skolmuseet förläggs till . Av motionen framgår att frågan om inrättande av ettsvenskt skolmuseum f. n. diskuteras på det statliga planet. Olika alternativtill förläggning, i första hand , och , har därvidnämnts. De överväganden som motionärerna avser har gjorts av en arbetsgruppför reaktivering av , vilken presenterat sina förslag i enrapport . Sommotivering för sitt förslag om som förläggningsort åberoparmotionärerna de starkt positiva yttranden till förmån för ett skolmuseum iGöteborg som såväl styrelsen för som kommunens museinämndoch skolstyrelse avgivit över nyssnämnda rapport. Enligti motionen citerade uttalanden är skolmuseet i f. n. det enda separataskolmuseet i funktion i . Museets samlingar är placerade i lokaler inomEngelbrektsskolan, en f. d. flickskola. Detta skolhus är ett kulturminnesmärkesom rymmer utomordentligt fina väggmålningar av . Skolmuseetssamhngar skildrar framför allt den svenska folkskolan ochframåt till dagens skola. Även samlingar från flickskolor, realskolor ochgymnasier har införlivats med skolmuseet. Samlingarna, som är unika för landet,och det arkiv som byggs upp på skolmuseet belyser skolans del isamhällsutvecklingen och innehåller ett rikt material för forskningen. Motionärernahänvisar också till att skolstyrelsen i anser att museet synes kunnabH en riksangelägenhet, eftersom det är det enda museet i landet där man kanägna sig åt studier av skolans betydelse för samhällsutvecklingen från denförsta folkskolestadgan fram till skolväsendet i dagens samhälle. var inrymt iskolöverstyrelsens (SÖ) dåvarande lokaler på i Stockholm.När SÖ flyttade därifrån 1965 överfördes ansvaret för tillNordiska museet som då fick viss personalförstärkning. 1 1980/81. KrU 1980/81:8 2 harkompletterats och uppgår f. n. till ca 18 000 nummer, vartill kommer äldre ochnyare läroböcker. Huvuddelen av föremålen är magasinerade, medan handlingar,dokument, läroböcker m. m. finns arkiverade i stadsarkiv samt istatens pedagogisk-psykologiska bibliotek och på . SÖsammankallade en konferens för reaktivering av Svenskaskolmuseet. Konferensen utsåg en arbetsgrupp på sex personer med företrädareför museisidan, arkivaliesidan, den skolhistoriska forskningen, lärarna,läromedelsproducenterna och SÖ. Gruppen fick av konferensen i uppdrag attutarbeta förslag till lösning av frågan om ett svenskt skolmuseum ochpresenterade sina förslag och synpunkter i rapporten . Förslagen innebär i korthet att bordereaktiveras. Skolmuseet borde organiseras som en stiftelse med en kommun somstiftare. Gruppen ansåg att någon av , eiier kommuner(eventuellt tillsammans) i första hand skulle vara stiftare. Rapportenhar inte varit föremål för någon formell remissbehandling. Arbetsgruppen haremellertid varit i kontakt med skilda intressenter och fått stöd för desynpunkter och förslag som framförs i rapporten. Gruppen har också säntrapporten till skolförvaltningarna i , och . Svar harerhållits från och . Därefter togs kontakt med företrädareför dessa båda kommuner för en fördjupad diskussion om ett eventuellt samarbetemed staten vid reaktivering och drift av . Arbetsgruppenhar avslutat sitt arbete och överlämnat en skrivelse till regeringenden . I denna föreslår arbetsgruppen att staten skall tainitiativ till att reaktiveras och att det arrangeras i formav en stiftelse i samarbete mellan staten och . De viktigaste statligauppgifterna anser gruppen vara att bevaka att en systematisk insamling av föremåloch arkivalier sker och att dessa registreras, att ge service åt lokala skolmuseer ochskolsamlingar, att ta initiativ till och stödja produktion avutställningar, att ge information till forskare och andraintressenter, att på ohka sätt bidra till ett ökat intresse förpedagogikhistoria. Enligt arbetsgruppen synes förutsättningarna förett samarbete med och i och för sig Hkvärdiga, men då övrigaintressenter i museet är lokaliserade till och då Nordiska museetsoch samlingar finns där torde det vara mest praktiskt att förläggaverksamheten dit. Gruppen föreslår att en organisationskommitté tillsätts eftersedvanlig behandling och riksdagsbeslut. KrU1980/81:8 3 Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från , . Länsmuseernas samar-betsråd och arbetsgruppen för reaktiveringav . anmäler i sitt yttrandeden att rådet kommer att diskutera de problemsom hänger samman med behov, ansvarsfördelning och ekonomiska förutsättningarför specialmuseerna. I avvaktan på en framställning till regeringen frånarbetsgruppen för reaktivering av vill inte taställning till frågan om inrättande av ett svenskt skolmuseum i . (rektorsämbetet) hänvisar till ett yttrande av avdelningen förtvärvetenskapliga studier i utbildningshistoria, daterat den 27 augusti 1980.Avdelningen, som leds av en styrelse bestående av representanter för historiskoch pedagogisk forskning, betraktar som en värdefulltillgång. Avdelningen tillstyrker livligt att det planerade skolmuseet förläggstill , varigenom omvandlas till ett statligtskolmuseum eller ombildas till en stiftelse i vilken staten ingår som en avintressenterna. anförs i yttrandet bl. a. följande. Museet fyller huvudsakligen tvåviktiga funktioner. Den ena består i att för vår tids människor - och inteminst barn och ungdom - levandegöra gångna tiders skolmiljöer. Eftersom museethar en stor samling föremål från äldre tiders skolor - samlade och pedagogisktriktigt ordnade i olika skolsalar från skilda tider - har det utomordentligtgoda möjligheter att väl fylla denna uppgift. Genom att skolmuseet är inrymt ien centralt belägen skola och därtill har pedagogisktintressanta och konsthistoriskt värdefulla alseccomålningar av nära nog idealiska förutsättningar för ett skolmuseum. Den andra funktionen består i att utgöra en bas förskolhistorisk forskning. Av intresse är därvid - utöver den kunskap deautentiska skolmiljöerna ger -främst det stora beståndet av läroböcker ochandra läromedel från skilda skolor och skilda perioder av den svenska skolanshistoria, läroplaner och skolförordningar av olika slag samt det otrycktamaterial som emanerar från främst enskilda personers verksamhet. Avdelningen för tvärvetenskapligastudier i utbildningshistoria framhåller att en omvandling av Göteborgsskolmuseum till ett riksskolmuseum skulle innebära att ett gammalt problemäntligen skulle få sin lösning. Det skulle också innebära en markering av attdet är ett statligt intresse att goda förutsättningar skapas för en aktiv ochverklighetsnära forskning om den svenska skolans historia. Det skulle slutligeninnebära en stark stimulans för de forskare och studerande vid Göteborgsuniversitet som visat intresse för forskning och studier inom ett område somotvivelaktigt länge varit starkt eftersatt i . KrU1980/81:8 4 , som varitrepresenterat i arbetsgruppen för reaktivering av , hänvisari sitt yttrande av till gruppens skrivelse tillregeringen. Länsmuseernas samarbetsråd, somavgivit yttrande , konstaterar att skolans ochundervisningens område på ett ovanligt rikt sätt dokumenterats genom museer.Sålunda har arbetsgruppen för reaktivering av i sin rapport1978 redovisat att det finns 168 skolmuseer av olika dignitet spridda över helalandet och att ytterligare 25 då planerades. För länsmuseernas samarbetsrådsynes däremot många områden i industrialismens samhällsutveckling saknadokumentation. delar uppfattningen att ett centraltmusealt organ är värdefullt för samordning av lokala skolmuseiaktiviteter ochför forskning inom det skolhistoriska området men anser att huvudansvaret äveni framtiden bör ligga hos , som har ansvaret som centralmuseumför hela det kulturhistoriska området. En uppsplittring i mindre museienheterkommer enligt samarbetsrådets uppfattning ännu mer att försvåra samordning ochöverbhck av kulturhistorisk dokumentation och forskning, vilken samordning ännuendast påbörjats. Länsmuseernas samarbetsråd har dock intet att erinra mot atten skolmuseiavdelning inom förläggs till eller annanlämplig ort. I yttrande den 15 september 1980hänvisar arbetsgruppen för reaktivering av beträffandebehovet av ett statligt skolmuseum och dess lokalisering till siii skrivelsetill regeringen den 12 samma månad. Utskottet har i det föregåendekortfattat redogjort för det förslag som utarbetats om en reaktivering avSvenska skolmuseet på initiativ av en av sammankalladkonferens . Den arbetsgrupp som på konferensens uppdrag utrett frågan harnyligen avslutat sitt arbete och överlämnat en skrivelsetill regeringen. I denna skrivelse föreslås att staten tar initiativ till attSvenska skolmuseet reaktiveras och att museet arrangeras i form av en stiftelsei samarbete mellan staten och . I motion 1979/80:1682, som väcktes innan arbetsgruppenlagt fram sitt slutliga förslag, yrkas att hos regeringen hemställerom förslag att det planerade statliga skolmuseet förläggs till . Sommotivering för yrkandet framhålls bl. a. att skolmuseet i är det endamuseum i landet, där man kan ägna sig åt studiet av skolans betydelse församhällsutvecklingen från den första folkskolestadgan fram till skolväsendet idagens samhälle. Museet är inrymt i en kulturhistoriskt intressant skolbyggnadsom innehåller värdefulla väggmålningar av . Motionärerna understrykerockså att såväl styrelsen för som kommunens KrU 1980/81:8 5 museinämndoch skolstyrelse med anledning av motion i ärendet i kommunfullmäktige avgivitstarkt positiva yttranden till förmån för ett svenskt skolmuseums placering iGöteborg. Sedan motionen väcktes har i enlighet meden hemställan från kommunstyrelsen föreslagit att det reaktiverade svenskaskolmuseet förläggs till . Kommunfullmäktiges beslut jämte andrahandlingar i ärendet har översänts till kulturutskottet. Isin skrivelse till regeringen har arbetsgruppen för reaktivering av Svenskaskolmuseet redovisat sina överväganden i lokaliseringsfrågan. Under arbetetsgång har en förläggning till någon av , eller Malmökommuner i första hand undersökts. Såväl som harunderstrukit sitt intresse för med den inriktning ochorganisation som arbetsgruppen föreslagit. Enligt arbetsgruppen är förutsättningarnaför ett samarbete i stiftelseform med och i och för siglikvärdiga. Förordandet av som lokaliseringsort motiveras med attövriga intressenter i museet är lokaliserade till och att det tordevara praktiskt att förlägga verksamheten dit, eftersom ochriksarkivets samlingar finns där. Vadbeträffar remissinstansernas syn på förläggningsort kan konstateras attNordiska museet och arbetsgruppen för reaktivering av Svenska skolmuseethänvisar till arbetsgruppens förslag, medan inte tagitställning i frågan. I det av avlämnade yttrandettillstyrks motionärernas förslag. Länsmuseernas samarbetsråd anser atthuvudansvaret för samordning av lokala skolmuseiaktiviteter även i framtidenbör ligga hos men har ingenting att erinra mot att enskolmuseiavdelning inom detta museum förläggs till eller annan lämpligort. Utskottetanser inte att de motiv för en lokalisering till arbetsgruppen anförtkan vara avgörande. Anledning finns att ytterligare överväga en placering avett eventuellt omorganiserat svenskt skolmuseum i eller Göteborgeller på annan lämplig ort. Därvid bör även ett arrangemang av den artlänsmuseernas samarbetsråd antytt vara av intresse att närmare undersöka. Arbetsgruppensskrivelse bereds f. n. inom . Utskottet utgår från attde olika frågor - däribland lokaliseringsfrågan - som är förknippade med enreaktivering av kommer att prövas noga av regeringen. Iavvaktan på den fortsatta beredningen av ärendet anser utskottet inte attriksdagen behöver göra något särskilt KrU 1980/81:8 6 uttalandeom museets förläggning. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion1979/80:1682. att avslårmotion 1979/80:1682. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),i Kumla (s), (), () ochMaja ().