bet · G401CU29 · 1980-12-31 00:00:00 — Det påpekas dockall betydande regionala skillnader kommer att råda. Stimulansåtgärder kommerenligt AMS därför alt behövas i varierande utsträckning i hela landet medundantag av , , och . 2 1980/81. CU1980/81:29 18 Hyresutvecklingen belyses av nedanstående uppgifter avseende genomsnittliga hyror för bostäderi SABO-företagen. Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten samt varmhyra för bostäder i SABO-företagen (kr/uf-) 198(|i ' Preliminär uppskattning Källa: Omräknat till penningvärdemed hjälp av konsumentprisindex har hyresutvecklingen inom SABO-företagen varitföljande. Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten samt varmhyra för bostäder I SABO-företagen åren 1971-1980omräknat lill penningvärde (kr/m-) 0. v; CU1980/81:29 19 En uppdelning av de tre senaste årens hyreshöjningar på kallhyra, bränsleavgifter och den totala varmhyran gerföljande resultat. De procentuellahyre.sförändringarna inom SABfi-företagen med fördelning påkallhyra, bränsleavgifler och total varmhyra 1978-1979 1979-19801 1980-1981' ' Preliminära Källa: Av tabellen framgår alt ökningen avbränslekostnaderna haft slor betydelse för hyresutvecklingen. Mellan åren 1979och 1980 kan således bränsleavgifierna beräknas ha ökat med närmare 50 procent.Också mellan de övriga redovisade åren har bränslekoslnaderna ökat betydligtmer än kallhyran. En bild av de kostnader som ligger bakom förhandlingarnaom hyror ges av de uppgifter rörande fasllghelsförvaliningens kostnader inomSABO-företagen som lämnas i följande tabell. SABO-företagenskapital-, underhålls- och driftkostnader (kr/m) har det skett enförskjutning i fastighetsförvallningskost-naderna från en högkapitalkostnadsandel mot framför allt en ökande kostnadsandel för underhåll ochbränsle. Även driftkostnadernas andel av totalkostnaden har ökat. Deltaförhållande illustreras i nedanstående figur. som är baserad påfaslighetsförvallningskostnadsuppgiflerna för SABO-företagen från tabell 9. SABO-företagens förvaltningskostnader med fördelningpå kostnadsandelar (i %) 3.7 Det totala bostadsstödet Stödet till bostadssektorn kan iprincip fördelas på tre olika typer, det gäller bostadsbidrag, räntebidrag samlskaltesubventionerna till egnahemsägare. har detta stöd uppgåtttill följande belopp (i miljarder kronor). CU1980/81:29 21 Bostadsstödets storlek (I miljarder kronor) ' Innefattar såväl de statliga och de statskommunala bostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggen lillfolkpension. - Medskattesubvention avses den skatteeffekt som är betingad av skillnaden mellanden schablonmässigt beräknade intäkten och dels avdraget för räntor ifastigheten, dels det extra avdraget. Beräkningarna bygger bl. a, på uppgifterfrän taxeringsstatistiska undersökningar avseende åren1975-1977 och bostads- och hyresundersökningavseende . Såväl fastigheter med underskott som fastigheter medöverskott har beaktats. I sammanhanget kan noteras att en del av skattebortfalletmotsvaras av en skatteintäkt, eftersom långivarnas ränteinkomster tas upp tillbeskattning. Denna skatteintäkt har inte beaktats vid beräkning,rna. Bostadsslyrelsen insamlarhalvårsvis uppgifter om oulhyrda lägenheter i statsbelånade flerbostadshusfärdigställda eller . Enligt den senaste av dessa undersökningarfanns del sammanlagt 11 040eller outhyrda lägenheter i de aktuella fastigheterna. var antalet 10 750 motsvarande av bestån det. steg antalet outhyrda lägenheter ihela rikel, men det sjönk därefter successivt från totalt 26 630 den 1september 1974 till 12 070den , dvs. från lill av de lägenheter som färdigställts . Därefter har både ökningar och minskningar förekommit. Antalet outhyrda lägenheter i storstadsområdena samt vissakommuner kan illustreras med följande exempel. Gemensamtför redovisade kommuner är att de haft mer än 150oulhyrda lägenheter. CU 1980/81:29 Outhyrda lägenheterunder i storstadsområdena saml vissa kommuner < 1(1 ' I procent av det färdigställdaantalet lägenheter Källa: Också bosiadsmarknadsläget vadavser möjligheten all inoin erhålla bostad undersöks avbostadsslyrelsen. Undersökningarna avser läget . Vid desenaste årsskiftena har bosiadsmarknadsläget varit följande: CU1980/81:29 23 Bosiadsmarknadslägetvid årsskiftena 1978-1979, 1979-1980 saml 1980-1981 Bostad kan erhåll: Förändringen avbosiadsmarknadsläget mellan årsskiftena 1979-1980 och 1980-1981 belyses avföljande tabell där uppgifterna från 1980-1981 kombinerats med dem från ett årtidigare. Kommunernas bedömningav förändringarna i bostadsmarknads-läget mellan årsskiftena 1979-1980 och1980-1981 Bedömning skiftet 1980, av läget vid års-1981 efter 3-4 mån. praktisk taget genast efter 3-4 mån. väntetid efter lång väntetid ej entydigt svar Summa 3 4 4 11 CU1980/81:29 24 Enligt kommunernas egna bedömningarvar bosiadsmarknadsläget oförändrat i flertalet kommuner. 1 defall läget förändrades är del fler kommuner som anger att det blev lättare förhushållen all erhålla lämplig bostad än som anger all del blev svårare. Dennaförändring har också tagit sig uttryck i att andelen kommuner, som anger altbostadssökande praktiskt tagel genast kan få bostad, har ökat. Vissa kommuner som anger en lättare bostadsmarknadmotiverar delta med alt antalet färdigställda lägenheter ökat. Andra orsaker äratt de stigande bostadskostnaderna dämpat efterfrågan och skapat avsättningssvårigheteri nyproducerade bostadsområden. Vidare har situationen i en del fall påverkatsav utflyttning från orten på grund av försämrat arbetsmarknadsläge. Bland de kommuner som anser alt del blivit svårare allerhålla bostad anges som orsak härtill bl. a. brist på smålägenheter, minskningav antalet outhyrda lägenheter och ingen eller minskad nyproduktion bl. a. pågrund av den kraftiga kostnadsstegringen. Att läget i en del kommuner anses ha blivit lättareinnebär inte alllid all valmöjligheterna ökat i samma grad. Det finns inle ialla dessa kommuner ett utbud som motsvarar de sökandes önsketnål. Som en del kotrtmunerframhåller kan bostad erhållas genast endast under förutsättning att sökandentar ett erbjudande om bostad i elt visst område ulan alt ha några alternativalt välja emellan eller är beredd all acceptera lägenhet i nyproduktionenoavsett läge, storlek och pris. 1 sina svar får kommunerna dessutom göra en bedömning avbosiadsmarknadsläget . Bedömningen avser huruvida kommunenanser att det blir lättare eller svårare att erhålla bostad eller om ingenförändring väntas. 1 tabell 14 (s. 25) redovisas kommunernas bedömningar för år1981. 3.9 behandling av frågor om bostadsbidrag Proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten, m, ni, behandlades av , 1propositionen föreslogs - på socialministerns föredragning - ändradeinkotnslprövningsregler för kommunall bostadstillägg till folkpension (KBT)och ändrade statsbidragsregler. De ändrade inkoinslprövningsreglerna bordeträda i kraft . Besparingen som uppgavs till 180 milj. kr.ansågs i sin helhet böra tillföras statsbudgeten. Tillsammans med avbosladsministern i samma proposition aviserade förslag (se nedan) om ändringarav vissa regler för de stalskommunala bostadsbidragen (SKBB) föreslogsprocentsatsen för statsbidraget till KBT och SKBB ändrad från till 38 %den 1 juli 1981. De nu refererade förslagen behandlades avsocialförsäkringsutskottel (SfU 1980/ 81:14) vars majoritet (c.m, fp)tillstyrkte proposilionsförslagen. Reservanter (s) yrkade avslag påpropositionen i denna del. CU1980/81:29 25 Bedömning av hurbosiadsmarknadsläget kan komma an förändras 30 000-w inv. 10 000-29 999 inv. mindre än 10 000 inv. Bosladsministern anmälde i denovannämnda propositionen all hon hade för avsikt att i 1981 årsbudgetproposition bl, a. föreslå sänkt nedre inkoinstgräns för ensamslåendeutan barn vid bestämning av SKBB. Besparingen i denna del beräknades till ca 30milj. Förslag aviserades om all vid inkomstprövning skulle beaktasstudiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen. Besparingen av delta förslag hadeuppskattats till 70 inilj. De anmälda förslagen avsågs tråda i kraft den 1januari 1982. Vidare redovisades i propositionen ett regeringens beslut den 18september 1980 (SFS 1980:708) om beräkning av bostadskostnad för ägda småhusvid bestämning av SKBB. Beslutet innebar att fr. o. m. den 1 januari 1981kostnader för avskrivning inle skall räknas med när den bidragsgrundandebostadskostnaden bestäms. Besparingen på grund av delta beslut uppskattadestill 130 milj. kr. De totala besparingarna inom SKBB-systemel med anledning avfattade beslut och aviserade förslag beräknades i propositionen totalt till 260milj, kr., varav 115 milj. kr. faller på statsverket med nuvarandestalsbidragsregler. För att besparingarna i sin helhet skall tillföras statenanmälde bostadsministern sin avsikt all i budgetpropositionen föreslå sänktstatsbidrag lill SKBB från lill . CU1980/81:29 26 Civilulskottet log i betänkande CU1980/81:5 upp vad bosladsministern anmält. Därvid erinrade utskottet bl. a. omall bostadsslyrelsen beslutat att fr. o. m. höjaschablonbeloppet för andra driftkostnader än avskrivning för ägda småhus,vilket angetts öka utgifterna för bostadsbidragen med 110 milj, kr. Vidarenoterade utskottet att sänkningen av statsbidragsandelen hade beräknats utifrångemensamma uppgivna besparingar för KBT om 180 milj. kr. och för SKBB om 260milj. kr., tillsammans 440 milj. kr. Slutligen anförde iitskollet att riksdageni budgetproposition skulle få del av ytterligare beräkningar i avsiktall belysa besparingseffekterna. 1 ett särskilt yttrande (s) lillcivilutsköttets betänkande anfördes bl. a. all beräkningarna av besparingarnavar osäkra, något som i sin tur påverkade den gemensamma slatsbidragsnivån förKBT och SKBB. budgetproposition (bil. 16 s. 62-64)behandlades de tidigare aviserade förslagen om sänkt nedre inkoinstgräns förensamslående ulan barn från . saml om att studiemedelenligt 4 kap. studiestödslagen (1973:349) skall räknas in iden inkomst somligger lill grund för bostadsbidraget. Förslaget innebår i denna del allhälften av ett hushålls satnlade studiemedel räknas in fr. o. m. bidragsåret1982 och hela beloppet fr. o. m. . Den totalabesparingseffekten beräknas i budgetpropositionen för till 70 milj. kr.Sedermera har vid ytterligare bearbetningar av delvis nytt statistiskt materialframkommit alt den totala besparingseffekten kan beräknas lill ca 40milj. Nedan visas storleken av de olika besparingsförslagen saml liden förikraftträdande av dem. Totalbesparingar perhelår Inom KBT-och SKBB-sysiemen (milj. sänktnedre inkomstgräns för ensamstående utan barn 30 , 1982 hälften av ett hushålls samlade studiemedel medräknasnär bostadsbidraget bestäms 20 . hela beloppet av ett hushålls samlade studiemedel räknas med iiiir bostadsbidraget beräkning av bostadskostnad, avskrivnings posten får inte tas med bland driftkostnaderna när bostadsbidrag för ägda småhus skall beräknas " " 1.30 . Summa besparingar enligt beräkningar i rege- rincskansliet 380 CU 1980/81:29 o oc OO OOOO -sD Q\ On a ( Q\ On o oc oc 00 oc O Oy 0\ av o r--_ r-' o o" u, O u-, O "v-j ly o IT) tn m (N r~- -TT fN] o v-, ( 0\ U-) r oc ra 3 v o/J ra c t/1 O o r r O rj r r", ' Tf CM r I/-, r oc in r~j 00 - r -:r r-i -Tr 35 03 , E SS m , E V) :>£ c/5 CO (fl g t/o Ä OO De ovan redovisade besparingarnainnebär att statens andel av kostnaderna för SKBB och KBT sjunker med 375milj. fr. o. m. /84. Under nästa budgetår blir sänkningen325 milj. kr. Om hela denna besparing skall tillföras staten skullestalsbidragsandelen varit i stället för av regeringen föreslagna 38 %.Skillnaden motsvarar knappt 60 milj. kr. Som framgått ovan beslöt bostadsslyrelsen att fr. o. tn.den 1 januari 1981 höja schablonbeloppet för andra driftkostnader änavskrivning, något som angetts öka utgifterna med 110 milj. kr./år. Om dennaökade utgift skall belasta anslaget blir statens andel av totalkostnaden förnästa budgetår i stället för . Skillnaden mellan och 38 %motsvarar ca 125 milj. kr. 3.10 Vissa villkor för ombyggnadslån, energilån ochradonlån Bostadsslyrelsen har tillhandahållitnedanstående uppställning som anger skillnader i förutsättningar och villkorför sedvanliga ombyggnadslån (Omb), energilån (EN) och radonlån (Rad).Kombination av sådana lån år mycket vanlig. 1 den mån radonlån söks ärkombination med energilån i regel oundviklig. Uppställningen anger också någragenerella förutsättningar, som synes inte alltid böra gälla för härifrågavarande typer av lån. Tabellen är avsedd att illustrera läget för det fall allförslagen i budgetpropositionen (1980/81:100) och energipropositionen(1980/81:133) genomförs. = "sedvanlig" oiv Läntagarkategorier 1 princip alla som kan ställa Därutöver: har rätts- bostadsrättsha- kap, (-1- und) vare, förvaltare av gemens,anl. m, fl. Schabloner(i vissa fall skälig-hetsprövade o. ma.ximerade) CU 1980/81:29 Avdrag föreget arbete (sm) 22,25,29 el. Fh:lu högst 100 000 " Sm:lu högst fall avses summan av resp. lu; i övriga fall krav på bottenlån I fast-Fh , [ställt ) av bos (und , . om lånet avser ställt av bos m, m, eller om Lu högst 25 000: högst 20 år Lu över 25 000: högst 30 år (nettokostnad lika för alla) med räntefritt st lån (i komb.fall eller om tidigare EN-lån finns avses summan) mal" placering, om godtagbart Hinder för lån. om på beslut (+ und) Markvillkor (6 S andra st. 3) Anslutning till fjärrvärme (9 a §) (und isärskilda skäl) CU 1980/81:29 Lgh tillbostadsför- Ja. (64§); fh Ingångsvärde i lu: fil (24 § tredje st 1) 25 000: ja (avser även komb EN -1- Rad) Komb fall med Öi (imd vissa fall av sm för uthyrning) lu högst 25 000: nej sm lu över 25 000: ja räknas från 25 000- fh: alltid, riiknas från O- fh: om över fh: endast för 25 000rak- del över nas frånO- 25 000 Sm: ingen sammanläggning av lu. så.att man därigenomkommer över 25 000. Varje del räknas för sig. 30 000 10 000 Ex: lu 70 000 Omb EN Rad 20 (100 30 000 20 000 = ej räntebidrag 30000 = räntebidrag på 10 000 (5-f-5) Fh: samma, utom: även EN under 25 000 skall läggas ihopmed Omb Ex: Omh EN Rad 100 000 10 000 .30 000 = räntebidrag på115 000 CU1980/81:29 31 4.1 Förslag om överläggningar angående bostadspolitiken I motion 1071 (s) yrkande 1föreslås att begär att regeringen sammankallar företrädare församtliga riksdagspartier till en överläggning i syfte alt lägga fastriktlinjerna för en omprövning av bostadspolitiken för all skapa ekonomisk ochsocial rättvisa mellan alla boende och mellan olika besitlningsformer.Motionärerna anför alt del är av stort värde all klarlägga de parlamentariskaförutsättningarna för enighet om hur den framtida bostadspolitiken skallutformas. De förordar vidare, dock utan särskilt yrkande i detta sammanhang, enövergripande parlamentarisk utredning. I proposition 1980/81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder(regeringsprolokollet ) har budgetminislern (s. 8-9)redovisat vad han tidigare anfört, bl. a. att man måste fortsätta strävandenaalt upprätthålla en neutralitet i kostnadshänseende mellan olika boendeformer,vilket kan innebära all en samordning bör ske på beskattningens område medåtgärder som vidtas på andra. Budgetministern anmäler all han ochbosladsministern inotn kort skall ha närmare överläggningar om de nu berördaskalle- och bostadspolitiska frågorna och all ärendet därefter kommer all anmälasför regeringen. Enligt vad utskollei inhämtat pågår överväganden om utformningenav direktiv för ett utredningsuppdrag. Utskottet noterar också att utredningaroch överväganden pågår i relativt många bostadspolitiska frågor. Flera av dessautredningar torde bli fiirdiga inom överskådlig tid. Frågan om en mer övergripande parlamentarisk titredniiigbehandlades av utskottet senast i belänkande CU 1980/81:7 (s. .3-4. Ensådan utredning hade förordals i motion (s). Utskottet avstyrkte förslaget bl.a. med hänvisning till alt förslaget var oklart och saknade precisa handlingslinjer.Utskottet förutsatte dock att övervägandena inom regeringen om fortsallasamordnade åtgärder inom såväl finansierings- som skattesystemen kommer attfortsåtta - något som skulle tillgodose motionärernas principiella önskemål omytterligare övergripande bedömningar. Del nu fraiTilagda molionsförshigel iir begränsat jämförtmed det tidigare förslaget från motionärernas sida. Yrkandet iir nu attregeringen skall initiera överläggningar mellan riksdagspartierna för att dålägga fast riktlinjerna för en omprövning av bostadspolitiken. mening iir det självfallet av värde om synpunkter från en bredparlainentarisk opinion kan beaktas når ett utredningsuppdrag formuleras. Detskulle emellertid enligt ulskollets mening vara främmande för att isin tivsedda roll ge direktiv lill regeringen om hur den skall bereda frågor avdenna art. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandét. De partier som inte årföreträdda i regeringen är självfallet bibehållna vid sina möjligheter att iden bostadspolitiska debatten m. m. hävda eventuella mer konkretiseradesynpunkter på fråuor som anses behöva vltcrliutirc belvsnint: senoni enulredninu. CU1980/81:29 32 4.2 Vissa allmänna förutsättningar för bostadsbyggandet 4.2.1 Finansiering m. m. Frågan om statUg totalfinansieringav bostadsbyggandet och dess följdinvesteringar genom en statlig bostads- ochsamhällsbyggnadsbank las ånyo upp i motion 1457 (vpk) yrkande 3. harredan en gång tidigare under innevarande (CU 1980/81:6 s. 17) tagitställning till ett identiskt förslag och därvid avstyrkt detsatnina. Motbakgrund av detta och med hänsyn till pågående utredningsarbete finns delenligt ulskollets mening inle anledning lill ytterligare överväganden enligtmotionsförslagel. 1 motion 1451 (tn) föreslås en försöksverksamhet medbostadsanskaffningslån för finansiering av insats lill egen bostad ål i förstahand barnfamiljer och ungdomar. I sin motivering anför motionären bl. a. attlånen bör inriktas pä anskaffning av ny- och ombyggda lägenheter. Redan i daggäller för dessa lägenheter - under förutsättning att de är statligt belånade -all låneandelen är vid bostadsratt och vid äganderätt. Enligtulskollets mening avspeglar dessa låneandelar en rimlig avvägning mellan lånatkapital och egen insats. Möjligheterna att effektivt utnyttja tillgängligtutrymme för oprioriterad faslighelsbelåning får självfallet löpande beaktas.Vissa kommuner ställer säkerhet vid köp av bostadsrätter. Med hänvisning tilldel anförda och till bosladsrättskommitléns arbete finner utskottet inle attriksdagen har anledning att påkalla en föreslagen försöksverksamhet. 4.2.2 Byggnadspriser m. m. I likhet med bostadsministern (s.35) anser utskottet att de ökade kostnaderna inom bostadsproduktionen äroroande. Det torde vara en allmän uppfattning att de av byggkostnadernasstegring påverkade bostadskostnaderna utgör en grundläggande begränsning förbostadsefterfrågan och därmed bygginitiativen. Det begränsade utrymmet församhälleliga bostadssubventioner medför också att kostnadsökningar iproduktionsledet kommer alt i stort få elt genomslag i bostadenspris och därigenom i möjligheterna för den enskilde att efterfråga en bostad avönskad standard. Det är utskottets förhoppning all pågåendeutredningsarbete skall ge underlag för en bättre bedömning av bl. a. orsakernatill byggprisutvecklingen och därmed inöjlighelerna att förebygga en fortsattutveckling som . Krav på all som sin mening skall ge regeringentill känna vad som anförts om skärpt kostnadskontroll ställs i motion 1071 (s)yrkande 3. Motionärerna pekar på behovet av en sådan kontroll inte minst isamband med produktionskostnadsanpassad belåning. Utskottet vill i anledninghärav åter notera att kostnadskontrollen vid den statliga långivningen ansettssom effektiv utifrån sina förutsättningar. I likhet med bosladsministern (s.36) CU1980/81:29 33 anser dessutom utskottet alt det ännu är för tidigt attbedöiria vilka effekter de gynnsammare lånereglerna haft. Med hänvisning tilldet här anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. 4.2.3 Bostadens pris - subventionsnivån För att stoppa hyresutvecklingenoch kraftigt begränsa hyreshöjningar föreslås i motion 1457 (vpk) yrkande 5 ettstatligt stöd genom ränte- och amorteringsfria lån till de allmännyttigabostadsföretagen avsett att täcka dels deras reguljära kostnadshöjningar från1980 års nivå, dels deras särskilda, ökade kostnader och därmed åstadkomma etthyresstopp. Utskottet tog så sent som ställning till ett idenfisktförslag (CU 1980/81:6 s. 16). Ett bibehållande av underhållslånen och isamband därmed vissa ändringar i lånevillkor m. m. föreslås i inotion 1854(vpk) yrkande 1. Även i detta fall har tagit ställning(CU 1980/81:8 s. 1). och avstyrkt ett likalydande molionskrav. Några nyasakskäl förs inte fram i den nu väckta motionen. Ytterligare övervägandenavseende underhållsfinansieringen bör anslå tills ett definitivt förslagföreligger. pågående utredningsarbete får enligt utskottets meningförutsättas ge underlag för elt sådant beslut. 4.3 Bostadsbyggandets omfattning m. m. I propositionen (s. 28-32)redovisar bostadsministern vissa överväganden om bostadsbyggnadsbehovet ochredogör för olika beräkningar av nybyggnadsbehovet. Framställningen utmynnar islutsatsen att det inte är möjligt alt iner exakt ange hur många bostäder sombehöver byggas . Det anges emellertid somrimligt att som riktmärke för planeringen t. v. ange elt påbörjande om ca 55000 lägenheter . Något förslag att skall godkänna dennabedömning läggs inte fram. När det gäller ombyggnads- och underhållsbehovet görs inteheller några preciseringar, Inte heller enligt utskottets mening finns det anledningför att nu göra några andra preciserade uttalanden i denna del.Utskottet konstaterar att bostadsbyggnadsbehovel under alla förhållanden ärmärkbart större än del byggande som, såvitt nu kan bedömas, kan väntas dennärmaste överblickbara liden med nu rådande förutsättningar. 3 1980/81. CU1980/81:29 34 4.3.2 Bostadsbyggnadsplanen - ramar föreläggs genompropositionen inte något förslag till en bosladsbyggnadsplan i tidigare användmening. Genom i det närmaste likalydande yrkanden föreslås imotionerna 1863 (vpk) och 1457 (vpk) yrkande 1 a att bostadsbyggnadsplanen böromfatta igångsättning av 70 000 lägenheter genom nybyggnad och av 20 000lägenheter genom ombyggnad exkl. energisparåtgärder. a. på bostadsbyggandets roll för samhällsutvecklingen och dess betydelseför sysselsättningen. Enligt utskottets uppfattning finns det inle någonpraktisk anledning för alt lägga fast en antalsmässigt preciseradbosladsbyggnadsplan. Det bör vara tillräckligt att konstalera att utvecklingenmot ett än ytterligare sjunkande bostadsbyggande under alla förhållanden pekarmot en nyproduktion avsevärt under det av bostadsministern biträddaplaneringsmålet 55 000 lägenheter och att nybyggandet helt ostridigtbör öka väsentligt. Därmed får förslagen i motionerna 1863 (vpk) och 1457 (vpk)yrkande 1 a när det gäller nybyggnad, anses tillgodosedda ulan något riksdagensbeslut i denna del. Detsamma gäller även förslagen i motionerna 1457 (vpk)yrkande 1 a och 1863 (vpk) trots att den där angivna önskade ombyggnadsnivånhgger under en förutsebar utveckling. I budgetpropositionen (s. 39) föreslås inte heller attnågra ramar för det statligt belånade bostadsbyggandet skall fastställas f. n.för vare sig nybyggnad eller ombyggnad. förordar bostadsministern attdet nuvarande systemet med ramfördelning på län slopas. Länsstyrelserna skalldock ges rätt att fastställa ramar om det behövs med hänsyn till regionalpolitiskaeller andra intressen. Besluten kan efter besvär prövas av regeringen.Utskottet har uppfattat förslaget så att det för inle avsettsmedföra någonprincipiell ändring. Däremot föreslås ingen ändring i ramen förbeslut om byggnadstillstånd för nybyggnad av inte statligt finansieradebostäderför . Denna ram medger beslut om byggnadstillstånd för 4 500lägenheter. Utskottet delar bedömningen att några ramar förbostadsbyggandet f. n. inte är nödvändiga. Utskottet ansluter sig också tillförslaget om all slopa ramfördelningen på län. Systemet har under rådandeförutsättningar kommit att få en allt mindre praktisk funktion.