bet · G401SkU38 · 1980-12-31 00:00:00 — Eftersom är anslutet till1949 års konvention (SÖ 1952:66) rörande vägtrafik måste godta attutländska släpvagnar - i motsats till motorfordon - får användas i internationelltrafik i trots att de inte är registrerade i utlandet utan barahemmahörande där. Det bör nämnas att en SkU 1980/81:38 24 nykonvention utarbetats i FN:s regi enligt vilken både motorfordonoch släpvagnar skall vara registrerade för att få användas i internationelltrafik. Konventionen har trätt i kraft . har dock inteanslutit sig till konventionen. I det följande berörs både registrerade ochoregistrerade utländska släpvagnar. Släpvagnarär inte trafikförsäkringspliktiga fordon, eftersom trafikförsäkringslagen(1975:1410) bara galer motordrivet fordon. För separat inkommande släpvagnarkrävs inte heller tillstånd som avses i kungörelsen (1974:681) om internationellatransporter eftersom kungörelsen endast gäller transporter med buss ellerlastbil, med eller utan tillkopplat släpfordon. Avintresse i anslutning till motionen är frågor om tullbestämmelser för fordonsom införs tillfälligt till landet och vägtrafikskattebestämmelser. 3.1Bestämmelser om tull och vägtrafikskatt Utan att förtullas får en släpvagn innehas medtemporär tullfrihet. Enligt 44 § 3 tullkungörelsen (1973:1014) medges temporärtullfrihet för transportmedel som skall användas tillfälligt för transportinom landet av last eller passagerare eller föras genom landet för högst ettår. Med sådan tullfrihet följer också temporär befrielse från annaninförselavgift t. ex. mervärdeskatt. Transportmedelför vilket medgetts temporär tullfrihet får inte utan tillstånd av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer användas för transport inom landet avlast eller passagerare som inte följer med transportmedlet från eller tillutlandet (45 § tredje stycket tullkungörelsen). Används en släpvagn för sådantransport (i det följande kallad "inrikes trafik") utan tillstånd kantullmyndighet ingripa genom att omhänderta fordonet med stöd av 65 §tullstadgan (1973:671). Omhändertagandet kan fullföljas på så sätt att fordonettas i beslag enligt varusmugglingslagen. Som alternativ till beslag enligtvarusmugglingslagen kan tullmyndighet bestämma att fordonet skall förtullas(16 § tullförordningen, 1973:979). Om vagnen har ursprung i bl. EG ellerEFTA-land och godtagbart ursprungscertifikat lämnas till tullmyndigheten kanbefrielse från tull medges. Vid förtuUning utgår också skatt enligt lagen(1968:430) om mervärdeskatt. Bestämmelserom vägtrafikskatt för bl. a. utländska släpvagnar finns i lagen (1976:338) omvägtrafikskatt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket, ochförordningen (1976:769) om uppbörd m. m. av vägtrafikskatt på vissa fordon somicke är registrerade i riket. Sådan vägtrafikskatt utgår i form av fordonsskattoch kilometerskatt. Släpvagnarär på grund av internationella överenskommelser som regel befriade frånfordonsskatt (3 § lagen, 1976:338). Dock skall kilometerskatt betalas förutländska släpvagnar med totalvikt överstigande som är avsedda attdras av brännoljedriven lastbil, om den sammanlagda körsträckan uppgår fillmer än femtio kilometer. SkU1980/81:38 25 Kilometerskatten debiteras pågrundval av deklaration vid inresan. Bevis om skattebefrielse eller debiteringskall följa med fordonet under färden och på begäran visas upp för polismaneller tulltjänsteman. I fråga om påhängsvagnar som förs in av vissa företag förinternationella transporter mellan och utlandet hargeneraltullstyrelsen medgivit ett särskilt förfarande för deklaration ochdebitering av skatten. Enligt detta får företaget deklarera kilometerskattenför de införda fordonen i efterhand. Under färd med fordonet genom landet skallmedföras ett särskilt intyg härom. 3.2 erfarenheter av tillämpningen av bestämmelserna om temporär tullfrihet och vägtrafikskatt haranvändningen av utländska påhängsvagnar ökat mycket kraftigt. Flera rederierbedriver färjetrafik som är inriktad på transport av separata påhängsvagnar.Trafiken är i huvudsak koncentrerad till väst- och sydkusthamnar. Som exempelkan nämnas att det in- och utfördes omkring11 800 påhängsvagnar över i , 5 000 över Göteborgsfrihamn och 9 000 över . Ett stort antal påhängsvagnar-uppskattningsvisminst 3 000 - långtidshyrs av svenska speditions- och åkeriföretag. samarbetar med utländska släpvagnsföretag i fråga omtransporter mellan och utlandet och svarar därvid för transporternainom landet av påhängsvagnarna. Det förekommer även företag med internationellanknytning som bedriver en omfattande korttidsuthyrning av påhängsvagnar fråndepåer i och i utlandet. Dessa företag arbetar nära med svenskaspeditionsföretag. Kontrollen över att fordon inte används i "inrikestrafik" (jfr 45 § tredje stycket tullkungörelsen) sker barastickprovsmässigt, t. ex. i samband med trafikkontroller eller vid granskningav lasthandlingar hos speditörer. Endast få fall av ilegal inrikes trafik harkonstaterats. I ett fall har dock en omfattande "inrikes trafik" medpåhängsvagnar blivit föremål för fällande dom för varusmuggling. möjligheter att övervaka att utländskasläpvagnar beläggs med kilometerskatt för tillryggalagd vägsträcka i landetförsvåras av att vagnarna sällan har vägmätare. I de fall särskilt förfarandemed deklaration i efterhand tillämpas torde möjligheterna till kontroll vararelativt goda i och för sig, eftersom förfarandet medger tullmyndigheten attstickprovsvis kontrollera lämnade uppgifter hos företaget. I rådande resurslägekan dock kontrollen inte få någon nämnvärd omfattning. I övriga fall ärtullverket hänvisat till stickprovskontroller i samband med utförseln.Möjligheterna att då kartlägga vägsträckan är begränsade. Viss ledning kan fåsfrån godshandlingar. Kontrollen försvåras även av att införselhandling i vissafall inte kan företes vid utförseln. SkU1980/81:38 26 3.3 Behov av åtgärder Utredningen om översyn avtullagstiftningen (Dir 1978:47) har till uppgift bl. a. att överväga behovet avändringar i författningar på tullområdet. Mot bakgrund av tullverketserfarenheter av fillämpningen av här berörda bestämmelser om temporärtullfrihet avser generaltullstyrelsens representanter i utredningen attaktualisera frågan om ändring av 44 § 3 tullkungörelsen. Bestämmelsen skullesålunda kunna kompletteras med ett villkor att transportmedlet endast fåranvändas för transport av gods eller personer som följer med det från ellerfill utlandet. skulle bestämmelsen i 45 § tredje styckettullkungörelsen kunna utgå. En förutsättning för att få använda transportmedletför transport av gods eller personer som inte medföljer det från eller tillutlandet blir i så fall att det måste förtullas. Härvid kan möjligheterna tillreducerad restitution av tull och mervärdeskatt enligt 58-59 §§ tullkungörelsenoch 3 § förordningen om frihet från införselavgift utnyttjas. Något tillståndtill "inrikes trafik" behövs inte i sådant fall. För att förbättra kontrollen av att ett transportmedel sominförts med temporär tullfrihet inte används i "inrikes trafik" istrid mot bestämmelserna bör samarbetet mellan ochpolismyndigheterna ytterligare utvecklas. En utökning av kontrollenförutsätter dock ökade resurser. Vad beträffar vägtrafikbeskattningen hargeneraltullstyrelsen i olika sammanhang framhållit att kilometerskattesystemetför del är mycket resurskrävande och att det bör övervägas attersätta det med en brännoljebeskattning. Sådan beskattning tillämpas iflertalet västeuropeiska stater. har genom tilläggsdirektiv (Dir1979:9) fått uppdraget att utvärdera kilometerskattesystemet och bedömaalternativa skatteformer till kilometerskatten. Enligt uppgift pågår inomuttedningen även en undersökning om möjligheterna att inomkilometerskattesystemet slopa skatten på påhängsvagnar och i stålet ta ut enhöjd skatt på dragfordonen. Enligt utredningen kommer dessa frågor att tas upp iett delbetänkande som planeras att bli klart omkring /82. Detbör nämnas att lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på motorfordon, som icke ärregistrerade inom riket, under alla förhållanden behöver ses över bl. a. föratt få en effektivare beskattning av utländska fordon. Förslag till ändringarkommer att ingå i det ifrågavarande delbetänkandet. Slopas kilometerbeskattningen av påhängsvagnar tordesyftet med motionen i denna del i huvudsak vara nådd. 4 Stationering av utsjöbevakningsfartyg på (motionerna 1980/81:675 och 678) Tv 172, som beräknas levereras ioktober 1981, är det andra utsjöbevakningsfartyget som levereras tilltullverkets kustbevakning för huvudsaklig SkU1980/81:38 27 användning för havsfiskeövervakning inom den svenskafiskezonen i . Det tidigare levererade utsjöbevakningsfartyget, , som är stationerat i , svarar för övervakningen i fiskezonenssödra del och Tv 172 är avsett att utnyttjas i norra delen av fiskezonen samt iden utanför fiskezonen öster om belägna s. k. vita zonen där övervakningenbedrivs enligt Gdanskkonventionen. Tv 172 avses bemannas med 16 man fördeladepå två besättningar om vardera 8 man. Vid bedömning av lämpligaste stationeringsort för Tv 172har styrelsen haft att beakta ett flertal faktorer. Såväl rent operativasynpunkter som kostnadsskäl talar för en stafionering av fartyget på Gotland.Merkostnaden vid en stationering i i stället för är visserligeninte så stor som anges i motionen. Med utgångspunkt från möjlig utnyttjandegradav fartyg och besättning har inom styrelsen gjorts en beräkning av de årligadriftskostnaderna vid gång från respektive ut till kontrollobjekteni fiskezonerna. Som underlag för beräkning av gångavstånden från respektivehamn har utnyttjats uppgifter beträffande positionerna förfiskeflottornas huvuddel . Beräkningen visar attdriftskostnaderna vid gång från utgör ca och vidgång från ca 304 000. Driftskostnader för patrullering inomkontrollområdena har härvid inte medräknats eftersom dessa blir lika i bäggefallen. Skillnaden i driftskostnad - merkostnaden - utgör sålunda omkring 110 000kr/år med nuvarande bränslekostnader och fartygets förväntade prestanda. Vid val av stafioneringsort måste emellertid även hänsyntas till möjligheterna att bemanna fartyget med kompetent personal. Det hartidigare visat sig svårt att nyrekrytera personal på för där redanstationerade fartyg. För Tv 172 gäller med hänsyn till fartygets storlek ochavancerade tekniska utrustning att befälspersonalen måste väljas bland den mestkvalificerade och erfarna delen av kustbevakningskåren. Styrelsen har därförföreskrivit särskilda vilkor för tjänstgöring ombord på dessa fartyg. Mot dennabakgrund gick styrelsen ut med en förfrågan till samtligkustbevakningspersonal för att utröna möjligheterna att bemanna fartyget medbehörig personal vid en stationering på . Resultatet av denna förfråganblev att endast en tjänsteman inom amälde sig. Denne var redanplacerad på Gofland. Styrelsen har senare ledigförklaratvikariatslöneförordnanden på befälstjänsterna på Tv 172 med stationering iSlite på . För att ge intresserade kustbevakningstjänstemän möjlighetatt bekanta sig med levnadsförhållandena på har kommunerbjudit sig att på kommunens bekostnad svara för ett studiebesök i har också förklarat sig villig att medverka vid anskaffande avbostäder. Vid ansökningstidens utgång hade till detio ledigförkla-rade förodnandena anmält sig nio sökande. Av dessa är åttaredan nu stationerade på . Även om styrelsen i viss utsträckning göravkall på SkU1980/81:38 28 de uppställda kompetensvillkoren kan maximalt fem av detio befattningarna bemannas. Obemannade bhr de två maskinchefstjänsterna samttre av de fyra styrmanstjänsterna. Härfill kommer osäkerheten om möjligheternadels att fylla fyra befattningar som däckspersonal på fartyget och dels attåterbesätta uppkomna vakanser efter de sökande som redan är stationerade påGotland. Det säger sig självt att tvångsförflyttning av tjänstemänfrån andra kustposteringar inte är en framkomlig väg för att lösabemanningsfrågan. Inte heller är det försvarligt att bemanna fartyget medpersonal som saknar kompetens och erfarenhet i fråga om fartygets skötsel ochkustbevakningens arbetsuppgifter. Men även om det f. n. saknas praktiskaförutsättningar för en stationering av fartyget på torde av vad ovananförts framgå att det ligger i styrelsens intresse att fortlöpande bevakamöjligheterna till en sådan stationering. 5 Övervakning av kusterna (motion 1980/81:1163) Styrelsen delar TAK-utredningensuppfattning att bemanningen utmed våra kuster bör ses i ett merövergripande perspektiv än . I sitt yttrande över utredningen haremellertid styrelsen inte tillstyrkt den regionala handläggningsmodell somutredningen förordat. Den blir av skäl som styrelsen redovisat i sitt yttrandetill regeringen alltför byråkratisk och resurskrävande. Enligt vad som inhämtats kommer regeringensställningstagande fill utredningens förslag att framläggas förriksdagen. Härutöverfår styrelsen framföra följande. I sina anslagsframställningar 1979 och 1980 har styrelseni anledning av statsmakternas åläggande om en minskning av myndigheternasutgifter framhållit att starka skäl talar för att undantakustbevakningen från ifrågavarande resursminskning i avvaktan på att ställningtagits till pågående utredningar som berör . Styrelsen har dock, på grund av regeringensbudgetdirekfiv, redovisat hur en resursminskning för skullekunna åstadkommas. I anslagsframställningen /81 har angetts attkustposteringarna , och måste dras in om resursernaminskas. I anslagsframställningen /82 framhöll styrelsen av samma skälatt en ytterligare resursminskning leder till indragning av kustposteringarnaHudiksvall, samt en av kustposteringarna , Stenung-sundeller eller alternativt en tulljaktsbesättning vid kustposteringeni . Med hänsyn till dels att under senare årålagts nya och arbetskrävande uppgifter dels att statskontoret av regeringenålagts att ta fram underlag för fortsatt beredning av förslaget om att förasamman och till en ny organisation, anserstyrelsen SkU1980/81:38 29 såsom förut framhållits att tills vidarehelt bör undantas från resursminskningar genom att den del avförvaltningskostnadsanslaget som belöper på undantas från degenerella anslagsminskningarna. 6 Utnyttjande av allmänflyget i kustövervakningen (motion1980/81:1554) Inom kustbevakningpåbörjades en försök.sverk-samhet med flygövervakning fill sjöss.Försöksverksamheten bedrevs i inledningsskedet med enmotoriga flygplan.Eftersom flygspaningsverksam-heten nästan helt ägde rum över öppet vatten istor utsträckning långt från kusten övergick man dock av säkerhetsskäl efter entid till utnyttjande av tvåmotoriga flygplan. Resultatet av den bedrivnaförsöksverksamheten redovisades till regeringen i samband medgeneraltullstyrelsens anslagsframställning för /79. På grundvalav denna redovisning som bilägges (bilaga 2) permanentades kustbevakningensflygverksamhet fr. o. m. /79 enligt förslag ibudgetpropositionen (prop. 1977/78:100, bilaga 14, s. 148). I redovisningen lämnas bl. a. uppgifter omkustbevakningsflygets uppgifter, flygverksamhetens bedrivande inomkustbevakningens olika verksamhetsområden, vunna erfarenheter, riktlinjer förverksamheten samt kraven på flygförare. förfogar över tre med kvalificeradnavigations-, fjärranalys- och kamerautrustning försedda flygplan baserade påBromma, och . flygförare har uttagits i samråd medflygvapnets . De har erhållit en mycket kvalificeradtrafikfly-gareutbildning vari bl. a. ingått grundutbildning vid flygkrigsskolanpå . Den av bedrivna flygverksamheten klassificerasav luftfartsverket som bruksflyg som kräver flygförare medtrafikfly-garkompetens. I rubricerad motion föreslås att allmänflyget utnyttjas ikustövervakning på samma sätt som detta flyg utnyttjas förskogsbrandbevakning. Enligt styrelsens uppfattning, grundad på mångårigerfarenhet, ställer kustövervakning helt andra och betydligt större krav påbåde flygplan och flygförare än skogsbrandbevakning. För skogsbrandbevakningkrävs endast flygcertifikat och flygerfarenhet samt förmåga att upptäcka ombrand utbrutit. Kustövervakning däremot kräver - förutom föreskriven flygutbildning-ingåendekunskaper om gällande lagsfiftning och författningskomplex samt lång erfarenhetav tillsyn och övervakning till sjöss och längs kusterna för att man skallkunna fastställa om gjorda iakttagelser är av det slag att de fordrar någotingripande. Om sådana kunskaper och erfarenheter saknas kommer eninrapportering från en flygövervakning av föreslaget slag - i stället för attunderlätta verksamhet - att utgöra en SkU1980/81:38 30 belastning på , i förhållandetill arbetsuppgifterna, begränsade personal- och fartygsresurser. I övrigt kan nämnas att Kungl. Svenska Aeroklubben1976-07-09 ansökte hos luftfartsverket om tillstånd för försöksverksamhet medkustövervakning inom län av samma slag som avses i rubricerad motion.Ansökan avslogs av luftfartsverket genom beslut med bl. a.motiveringen "att kustbevakning i praktisk tillämpad form är av såkvalificerad natur att den måste bedrivas endast av sådana, som har tillståndtill bruksflyg eller motsvarande och som i sin verksamhet nyttjar förare medtrafikflygarekom-petens". I handläggningen av detta ärende har deltagit undertecknadgeneraltull-direktör, beslutande, tullråden och , byråchefernaThideby (ej närvarande vid föredragningen) och , gränschefen samtbyrådirektören , föredragande. 1 kontrollfunktioner,alternativa ambitionsnivåer