bet · G401SfU18 · 1980-12-31 00:00:00 — om anslag till sjukförsäkringen och vissayrkesskadeersättningar (prop. 1980/81:100) Utskottet behandlar i dettabetänkande de i proposition 1980/81:100, bilaga 8 () underlitt. Allmän försäkring m. m. upptagna anslagen B 8. Bidrag tillsjukförsäkringen och B 9. Vissa yrkesskadeersättningar m. m. I anslutning tillanslaget B 8 behandlar utskottet ett antal motioner om sjukpenningfrågor. Bidrag till sjukförsäkringen. Regeringen har underpunkt B 8. Bidrag till sjukförsäkringen (s. 62-64) föreslagit atttill Bidrag till sjukförsäkringen för /82 anvisa ettförslagsanslag av 3 . I motion 1980/81:203 av . (vpk) föreslås att uttalar att åldersgränsen bör slopasi lagen om allmän försäkring vad gäller rätt till sjukpenning och att all inkomstav arbete räknas som sjukpenninggrundande inkomst samt hemställer hosregeringen om förslag härom. I motion 1980/81:249 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om det lämpliga i att återinföra karensdagar i sjukförsäkringssystemet. I motion 1980/81:302 av m. fl. (s) föreslåsatt uttalar att reglerna för sjukpenning ändras så att sjukpenning iförebyggande syfte kan utgå till gravida mödrar då det gäller ett väntat barnsliv och hälsa, och inga andra utvägar finns. I motion 1980/81:335 (motivering i motion 1980/81:333) avTage () hemställs att hos regeringen anhåller om förslagom införande av inom sjukförsäkringen samt möjligheter attprivat teckna försäkring för . I motion 1980/81:706 av m. fl. (c) hemställsatt beslutar anhålla att regeringen överlämnar motionen för utredningi sjukpenningkommittén. I motion 1980/81:707 av andre vice talmannen m. fl. (c) hemställs att beslutar som sin mening geregeringen till känna att sjukpenningkommittén beaktar vad som i motionenanförts. I motion 1980/81:922 av () och MärtaFredrikson (c) hemställs att beslutar begära att regeringenöverlämnar motionen till sjukpenningkommittén för beaktande. 1 1980/81. SfU1980/81:18 2 I motion 1980/81:923 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en förbättring av hemmamakarsmöjligheter att inom den allmänna försäkringens ram försäkra sig till högresjukpenningbelopp än vad som är möjligt. I motion 1980/81:1220 av i (m)hemställs att hos regeringen anhåller att motionen överlämnas tillsjukpenningkommittén för beaktande vid dess fortsatta utredningsarbete. I motion 1980/81:1230 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensamordning i tiden mellan sjukpenning- och löneutbetalningar. I motion 1980/81:1232 av () hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om utredning angående ändradeutbetalningsrutiner vid försäkringskassorna. I motion 1980/81:1614 av () och BirgittaJohansson (s) hemställs att i skrivelse till regeringen begär att ensnar översyn sker av nuvarande bestämmelser beträffande rätt till sjukpenning. I motion 1980/81:1623 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående sjukförsäkringsavgiften. Den som är försäkrad enligt lagenom allmän försäkring (AFL) och bosatt i skall vara inskriven hos allmänförsäkringskassa fr. o. m. den månad då den försäkrade fyller 16 år.Inskrivningen medför rätt till sjukpenning om den försäkradessjukpenninggrundande inkomst uppgår till . Den sjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst ipengar eller vissa naturaförmåner som den försäkrade kan antas för år räknatkomma att tills vidare erhålla av eget arbete, antingen på grund av anställningeller genom annat förvärvsarbete. Inkomsten fastställs av medledning av olika föreliggande uppgifter om den försäkrade och efter förfråganhos denne eller arbetsgivaren om den framtida beräknade årsinkomsten. Inkomstav arbete för egen räkning får inte beräknas högre än som motsvarar skäligavlöning för liknande arbete för annans räkning. Vid beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten bortses från den del av inkomsten som överstigersju och en halv gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Sjukpennning utgår vid sjukdom som sätter nedarbetsförmågan med minst hälften. Vid fullständig nedsättning av arbetsförmåganutges hel sjukpenning och i annat fall halv sjukpenning. Hel sjukpenning utgörför dag räknat av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, deladmed 365. SfU1980/81:18 3 Den som inte har ensjukpenninggrundande inkomst som överstiger . kan varasjukpenningförsäkrad genom den s. k. hemmamakeförsäkring-en. Förutsättningarnahärför är att den försäkrade antingen är gift och stadigvarande sammanbor medsin make eller stadigvarande sammanbor med barn eller med någon medvilken deri försäkrade har varit gift eller har eller har haft barn.Sjukpenning utgår under dessa förutsättningar med . Hemmamakeförsäkrad och sådana försäkrade som skulle havarit hem-mamakeförsäkrade om de inte haft förvärvsinkomst har möjlighet attteckna en frivillig sjukpenningförsäkring hos den försäkringskassa där de ärinskrivna. De kan därmed få ett sjukpenningtillägg som ger en sammanlagdsjukpenning av högst . Sjukpenning utgår först fr. o. m. dagen efterinsjuknandet. Har den försäkrade gått miste om dagpenning från erkändarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen om sådant stödeller börjar sjukperioden efter föregående sjukperiods slututgår dock sjukpenning även för insjuknandedagen. Sjukförsäkringen finansieras till genom statsbidragoch till återstående genom avgifter från arbetsgivare och egnaföretagare. Avgifterna utgör f. n. av avgiftsunderlaget, som förarbetsgivaravgiften i huvudsak motsvarar summan av utgivna löner ochersättningar. En egenföretagares avgifter beräknas på den försäkrades inkomstav annat förvärvsarbete än anställning. Till grund för beräkningen av dennainkomst läggs i princip hans taxering till statlig inkomstskatt. Sjukpenningförsäkringen är f. n. föremål för översyn inomsjukpenningkommittén (S 1978:04). Enligt direktiv skall kommittén göraen översyn av försäkringen i syfte att mildra vissa ogynnsamma effekter avnuvarande regler inom försäkringen och därvid som en alternativ lösning prövaförutsättningarna att införa en period under vilken arbetsgivaren skall svaraför sjukersättningen, sjuklön, i stället för nuvarande ersättningsregler.Reglerna om sjukpenning till egenföretagare och hemmamakar skall också bliföremål för översyn liksom processuella och administrativa föreskrifter ianslutning till sjukpenningförsäkringen. Även frågor om avgiftsuttag ryms inomkommittéuppdraget. I tilläggsdirektiv framhåller chefen försocialdepartementet angelägenheten av att frågorna kring ett sjuklönesystemsnarast blir klarlagda. Kommittén bör därför komma inmed en redovisning av utredningsuppdraget i vad avser ersättning förinkomstbortfall vid sjukdom. bör kommittén komma in med underlagtill olika alternativ för att uppnå kostnadsbesparingar inom ersättningssystemetvid sjukdom, t. ex. i form av lägre kompensalionsnivå ien sjukperiod eller införande av ett system med karens. Frågan om den nedre åldersgränsen för tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen, , tas upp i motion 203 av m. fl.Motionärerna begär 1* 1980/81. SfU1980/81:18 4 att skall uttala sig för att nämnda åldersgränsskall slopas samt begära förslag härom från regeringen. Vid behandlingen av liknande motionsyrkanden vidföregående (se SfU 1979/80:15) erinrade utskottet om attsocialpolitiska samordningsutredningen i betänkandet (SOU 1979:94) En allmänsocialförsäkring föreslagit att 16-årsgränsen för tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen skall slopas. Betänkandet har remissbehandlats ochbereds f. n. inom . Utskottet anser därför, i likhet medföregående år, att något särskilt uttalande från sida inte ärpåkallat och avstyrker bifall till motionen. kritiserar i motion 1623 regeln om att inkomstav arbete för egen räkning vid bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst intemå beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete förannans räkning. Motionären påpekar att egenföretagaren måste erläggasjukförsäkringsavgift på grundval av den lön han tar ut ur företaget. Enligtmotionären bör en översyn göras av gällande regler, så att den sjukpenninggrundandeinkomsten alltid motsvaras av inbetald sjukförsäkringsavgift med denbegränsning som följer av att den sjukpenninggrundande inkomsten inte kanöverstiga sju och ett halvt basbelopp. Även denna fråga liksom andra frågor om egenföretagarnasställning inom sjukförsäkringen har tidigare behandlats av . godkända betänkande SfU 1978/79:18 erinrade utskottet om att idirektiven till sjukpenningkomtnittén särskilt framhållits att kommittén skallundersöka tillämpningen och verkningarna av nuvarande regler försjukpenninggrundande inkomst med hänsyn till att egenföretagarnas sjukpenningförmenats ge bristande kompensation för inkomstförlust i vissa fall. Någotsärskilt tillkännagivande med anledning av ett motionsyrkande om en utredningom egenföretagarnas ställning i sjukpenningssystemet ansåg utskottet därförinte påkallat. Motion 1623 föranleder inte utskottet till något ändratställningstagande i frågan. Storleken av sjukpenningen inom hemrnamakeförsäkringenbehandlas i två motioner. och framhåller i motion922 att hemmamake som vårdar barn i i förskoleåldern inte har någotsjukpenningskydd som täcker utgifter för lejd arbetskraft vid sjukdom.Motionärerna menar att beslut bör fattas om att denna kategori hemmamakar börha en sjukpenning som åtminstone motsvarar garantibeloppet inomföräldraförsäkringen (f. n. per dag), och motionärerna begär attmotionen överlämnas till sjukpenningkommittén för beaktande. Även och anser i motion 923 att detvore önskvärt om hemmamakesjukpenningen kunde höjas. Dessa motionärer menaremellertid att det med hänsyn till rådande ekonomiska läge inte är lämpligt attöka sjukförsäkringens kostnader utöver vad som är direkt oundvikligt mednuvarande regelsystem. De anser därför att reglerna för den frivilligasjukpenningförsäkringen bör ändras så att en hemmamake kan försäkra sig SfU1980/81:18 5 för ett sjukpenningbelopp som motsvarar garantibeloppetinom föräldraförsäkringen. Som nämnts ingår i sjukpenningkommitténs uppgifter attockså göra en översyn av hemrnamakeförsäkringen. Kommittén har tidigare, påförslag av utskottet i betänkande SfU 1978/79:18, fått överlämnade till sigmotioner som innehållit yrkanden om höjning av hemmamakeförsäkringens belopp. Inämnda betänkande, som godkänts av , har utskottet betonatangelägenheten av att kommittén positivt prövar frågan om en förbättring avförsäkringsförmånen med hänsyn till den successiva försämring som dengenomgått. Utskottet förutsätter att även de synpunkter som framförts i de nuförevarande motionerna tas upp till prövning i kommitténs arbete. Någonsärskild åtgärd från sida med anledning av motionerna anserutskottet mot bakgrund av det anförda inte påkallad. Frågan om sjukpenningförsäkringens kompensationsnivå tasupp i ett flertal motioner, I motionerna 249 av , 335 av TageAdolfsson, 707 av m. fl. och 1220 av i Värmdöframförs olika förslag om återinförande av någon form av självrisk inomförsäkringen för att bringa ner kostnaderna för densamma. Ett system om tvåtill kombinerade med särskilda skyddsregler för personer medofta återkommande sjukdomar föreslås i motionerna 249 och 707. I sistnämndamotion betonas bl. a. att ett bestämt krav för ett rättvist karensdagssystemmåste vara att alla omfattas av samma system vid inträffad sjukdom. Förslaget imotion 335 innebär att skall införas i kombination medmöjligheter att teckna frivillig försäkring för att att täcka inkomstförlustenunder . Ett system med större inslag av individuell försäkringförordas slutligen också i motion 1220, som innehåller förslag om attavgifterna för sjukförsäkringen skall erläggas av den enskilde, som därvidskall kunna erbjudas olika alternativ till självrisk inom försäkringen. har som inledningsvis nämnts erhållittilläggsdirektiv om att inkomma till regeringen medunderlag till olika alternativ till kostnadsbesparingar genom ett ökat inslagav självrisk inom sjukpenningförsäkringen. Resultatet av utredningsarbetet idenna del kommer att redovisas till regeringen och kommer därefteratt efter sedvanlig remissbehandling bli föremål för beredning inomregeringskansliet. Med hänsyn härtill anser utskottet att det saknas anledningför att nu göra några bindande uttalanden om förändringar isjukpenningförsäkringen. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna249, 335, 707 och 1220. m. fl. tar i motion 706 upp en annan frågasom berör kompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringen. Motionärerna tar somexempel på att gällande bestämmelser i vissa fall leder till överkompensationen person som har daglön och som sjukskriver sig och sedan ärsjuk den följande veckan t. o. m. söndagen. Den försäkrade erhåller då. SfU1980/81:18 6 anför motionärerna, sjukpenning , vilketger ett högre belopp än om vederbörande förvärvsarbetat under samma tid.Motionärerna begär att motionen skall överlämnas till sjukpenningkommittén förutredning. Utskottet avstyrkte i sitt av godkändabetänkande SfU 1979/80:15 en motion med ett liknande yrkande. Utskottet hänvisadetill att någon särskild åtgärd inte var påkallad från sida, eftersomden problemställning som tagits upp i motionen ingick i sjukpenningkommitténsutredningsuppdrag. Utskottet anser att bör vidhålla detta ställningstagandeoch avstyrker bifall till motion 706. En förutsättning för att nedsättning av arbetsförmåganskall grunda rätt till sjukpenning är att nedsättningen förorsakas av sjukdom.Någon definition av sjukdomsbegreppet finns inte i AFL utan det har överlåtitsåt de tillämpande myndigheterna att ange omfattningen av detta. I motion 1614av och ger motionärerna exempel på olikasituationer, som vållat tveksamhet i den praktiska tillämpningen om när ettsjukdomstillstånd skall anses föreligga. Motionärerna nämner arbetsoförmåga vidsterilisering eller abort och arbetsoförmåga till följd av att proteser ellerandra tekniska hjälpmedel går sönder och måste repareras. Enligt motionärernaär nuvarande oklarhet i praxis ytterst otillfredsställande, och de menar attentydiga regler måste utformas och att nuvarande snäva bedömning avsjukdomsbegreppet bör undanröjas. De begär därför att en snar översyn skall skeav gällande bestämmelser för rätt till sjukpenning. Utskottet har tidigare, se SfU 1974:13 och 26 och SfU1976/77:22, haft anledning beröra olika problem som kan uppstå vid tolkningenav begreppet sjukdom. I sistnämnda betänkande framhöll utskottet att frågan låginom ramen för socialpolitiska samordningsutredningens arbete, varför utskottetinte fann anledning för att vidta någon särskild åtgärd med anledningav en motion om utredning av sjukdomsbegreppet. har härefter i sitt betänkande (SOU 1979:94) En allmänsocialförsäkring gett en principmodell för när sjukpenning skall kunna utgå iframtiden. Därvid har utredningen framhållit att det finns ett flertal frågorinom sjukpenningförsäkringen som kan behöva utredas närmare avspecialutredningar. En av de frågor som utredningen nämnt är sjukdomsbegreppet. Nuvarande praxis om vad som skall anses som sjukdomgrundar sig på uttalanden i förarbetena till lag om en allmänsjukförsäkring. Förarbetena bygger till stora delar på dittillsvarande praxispå området och innehåller vissa uttalanden om sjukdomsbegreppets omfattning somkan bidra till att skapa konstlade gränsdragningar och motverka en flexibeltolkning av detta begrepp. har utbyggnaden av det socialatrygghetssystemet och medicinska och tekniska framsteg inte minst under de tvåsenaste decennierna efter hand kommit att medföra en förändrad syn på vilkasituationer som kräver samhällets stöd och hjälp. SfU1980/81:18 7 De svårigheter att tolka begreppetsjukdom som föreligger i de situationer som nämns i motionen synes i fleraavseenden bottna i ett sådant förändrat synsätt. Utskottet delar därföruppfattningen i motion 1614 att en snar översyn bör ske av gällandebestämmelser om rätt till sjukpenning. anser i motion 302 att sjukpenning bör kunnautgå för att förhindra fosterskador när moderns arbetsmiljö innebär risk försådana skador. Motionären framhåller att strävan visserligen bör vara attåstadkomma en så god arbetsmiljö att t. ex. gravida kvinnor inte utsätts förrisker för fosterskador men att det tar tid att uppnå detta mål. Det är därförenligt motionären rimligt att sjukpenning kan utgå om ingen arman lösningfinns, t. ex. omplacering till annat arbete. Utskottet har i betänkande SfU 1980/81:5 behandlatmotioner med samma syfte som den förevarande. Utskottet har därvid, efterremissbehandling av motionerna, framhållit att det fanns skäl att närmareutreda frågan om kompensation för inkomstbortfall för gravida kvinnor som avförebyggande skäl måste avstå från förvärvsarbete och där sjukdomstillståndinte föreligger. Utredningen bör, ansåg utskottet, bl. a. klarlägga i vilkafall det är motiverat av medicinska skäl med uppehåll i förvärvsarbetet, ivilken utsträckning och på vad sätt inkomstbortfall skall täckas, omarbetsgivares skyldighet att omplacera till annat arbete skall utvidgas och ivilka fall det nu kan förekomma oenhetligheter i bedömningen av rätt tillersättning vid förebyggande åtgärder i samband med graviditet. Utskottetframhöll dessutom att utredningen bör pröva om problemet kan lösas genom enkomplettering av bestämmelserna om havandeskapspenning på sätt riksförsäkringsverketanfört i sitt remissyttrande eller om frågan bör lösas på annat sätt, t. ex.inom föräldraförsäkringens ram. Avslutningsvis ansåg utskottet att förslag tilllösningar borde ta sikte på att få enhetlighet i bedömningen. I rskr 1980/81:3 har som sin mening gettregeringen till känna vad utskottet anfört. På grund av det anförda är enligt utskottets mening någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 302 inte påkallad. Utskottet behandlar slutligen motionerna 1230 av EwyMöller och 1232 av om ändrade bestämmelser för utbetalning avsjukpenning. Båda motionerna syftar till att undvika alltför täta utbetalningarav sjukpenning och få till stånd en bättre tidsmässig samordning mellanutbetalningen av sjukpenning och löneutbetalningen. AFL innehåller inte någon bestämmelse om tidpunkten förnär sjukpenning skall utbetalas. har emellertid i sinkungörelse 1979:24 föreskrivit att sjukpenning skall betalas ut högst en gång iveckan. Innan denna kungörelse utfärdades prövade utskottet i betänkande SfU1978/79:4 ett motionsyrkande som syftade till en inskränkning i dedittillsvarande möjligheterna att utbetala sjukpenning . I betänkandet,vartill hänvisas, har redovisats de olika delvis motsatta synpunkter i SfU1980/81:18 8 frågan som lämnats av de tillämpande myndigheterna och deförsäkringsan-ställdas fackliga organisation. Med hänsyn till attriksförsäkringsverket övervägde att utfärda föreskrifter öm utbetalning högsten gång , ansåg utskottet att någon åtgärd med anledning av motioneninte var påkallad. Utskottet vill erinra om att frågan om hur oftasjukpenning skall utbetalas har samband med det arbete som bedrivs inomsjukpenningkommittén. Som inledningsvis nämnts skall kommittén undersökamöjligheterna att införa en period under vilken arbetsgivaren betalar sjuklön.Frågan om tidpunkten för utbetalning av sjukpenning kommer, om ettsjuklönesystem införs, i ett nytt läge. På grund härav och då de nya utbetalningsrutinerna endasttillämpats anser utskottet att någon åtgärd inte ärpåkallad med anledning av motionerna 1230 och 1232. Utskottet har ingen erinran mot propositionens förslagtill medelsanvisning till anslaget Bidrag till sjukförsäkringen. 1. beträffande åldersgränsen förtillhörighet till sjukpenningförsäk ringen attriksdagen avslår motion 1980/81:203, 2. beträffandeegenföretagares sjukpenninggrundande inkomst att avslår motion1980/81:1623, 3. beträffandesjukpenning för hemmamakar attriksdagen avslår motionerna 1980/81:922 och 1980/81:923, 4. beträffande karensdagar m. m.inom sjukpenningförsäkring en att avslår motionerna 1980/81:249, 1980/81:335, 1980/81:707 och1980/81:1220, 5. beträffandesjukpenning till personer med daglön att avslår motion 1980/81:706, 6. beträffandeöversyn av bestämmelserna om rätt till sjukpenning attriksdagen med bifall till motion 1980/81:1614 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 7. beträffandesjukpenning vid graviditet att avslår motion 1980/81:302, 8. beträffandeutbetalning av sjukpenning att avslår motionerna 1980/81:1230 och 1980/ 81:1232, 9. att till Bidrag tillsjukförsäkringen för /82 anvisar ett förslagsanslag av 3 . SfU1980/81:18 9 Vissa yrkesskadeersättningar m. m. Utskottettillstyrker regeringens under punkt B 9 (s. 64) framlagda förslag ochhemställer att till Vissayrkesskadeersättningar m. tn. /82 anvisar ett förslagsanslagav . Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (), i (),() och (). , , , ,, och (alla s) anför: I reservation 4 till socialförsäkringsutskottets betänkande1980/81:14 med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m. m. framhöll utskottets socialdemokratiska ledamöter att detilläggsdirektiv som utfärdats för sjukpenningkommittén i syfte att få tillstånd besparingar inom sjukpenningförsäkringen ingav allvarliga förhågor - inteminst ur fördelningssynpunkt - för att försäkringen kommer att försämras.Enligt reservanterna var det än allvarligare att även underlaget förurholkningen av försäkringsskyddet skulle tas fram 'under stor brådska.Reservanterna begärde därför att tilläggsdirektiven skulle återkallas så attkommittén kunde återgå till sin ursprungliga planläggning och arbeta enligt dedirektiv som utfärdades . Denna begäran avslogs emellertid av . uppdrag kommer attredovisas för regeringen. Vi finner det därför angeläget understryka vikten avatt man vid ställningstagandet till utredningens redovisningar och förslag harsom utgångspunkt att eventuella ändringar av delar av vårt sociala trygghetssystemmåste ske med socialpolitiska utgångspunkter. Avsikten med reformerna ochstödåtgärderna får därvid inte gå förlorade.