bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — Under ovan gjorda antaganden om utvecklingen av kpi (dvs7,5 %l år) samt under antagande om oförändrat reallöneläge (dvs årlig nominell löneökning) läjnnasnedeui en jämförelse av pensionspoängensutveckling enligt de två alternativa sätten att beräknabasbeloppet, BB respektive BB|j, för 3 inkomstlägen årO (Fall A = i inkomst, B = 75 000 samt C = /år). Tabell 1* Beräkning av pensionspoäng vid årlig nominell inkomstökning samt alternativa sätt för beräkning av basbeloppet. BB, är räknat på årlig förförändring och BBjj_ på en ökningstakt som är två 75 000 jlOO 000 11*3 563 Pensionspoäng Kl ABC2,11 3,66 5,21 2,16 3,71* 5,32 2,1*3 1*,15 5,87 2,TP l.,6S 6,50 Pensionspoäng, KPI ABC2,11 3,66 5,21 Som framgår av tabell1» skulle en försäkrad med5,21 O (fall c) komma upp i "taket" äveni ett för honom oförändrat reallöneläge jämfört med utvecklingenav kpi. Ovanstående poängutveckling fårberäknings-tekniskt samma innebörd som en årligtvå-procentig reallöneökning. Om beräkningarna görs enligt alternativet 7,5 ? årlig förändring av kpi och -t- årlig reeClöneökning såfår man på samma sätten utveckling för personer under 6,50 i pensionspoäng som be-räkningsteknisktmotsvaras av en årlig tre-procentig reallöneökning. Senedanstående tabell 5. Pensionspoäng NI \ Pensionspoäng KPI ABC O 1 5 10 16 100 16 100 17 000 17 300 20 900 23 100 27 200 33 200 50 000 73 000 100 000 5I* 300 81 1*50 108 600 75 550 113 325 151 100 111* 100 171 150 228 200 ABC 2,11 3,66 5,21 2.19 3,79 5,39 2,62l.,l*2 6,23 2.11* 3,71 5,28 2.71 3,90 5,51* 2,1*1* 1»,16 5,87 Tabell 6 Som tabell '* och 5 men under antagande om + årlig reallöneökning 50 000 75 000 17 000 17 300 5'* 850 82 275 2,22 3,8U 5,1*5 20 900 23 100 79 1*33 119 150 2,80 1*,70 6,50 27 200 33 200 126 193 189 290 3,6U 5,96 6,50 2,17 3,75 5,31* 2,U1* U,l6 5,87 2,80 1*,70 6,50 Det som redovisas i tabell 6 motsvarar en l*-procentig ökning av pensionspoängen , enligt samma resonemang somovan. Mot bakgrund av vad som redovisats i tabellerna 1*,5 och 6samt med utgångspunkt från schabloniserade ajitaganden från tabell 2 kan följandebedömningar göras Viden utveckling med O * årlig reallöneökning - ochmed ' ett nytt basbelopp somutvecklas långsammare än utvecklingen av kpi - skulleandelen med 6,50 under en 1 O-årsperiodstiga från till för män. Vid enutveckling årlig reallöneökning skulle samma andel under en10-årsperiod stiga till . För kvinnornas del skiille motsvarande ökning - frånnuvarande 1 ){ - bli till en nivåpå mellan 5 och 10 ?. En överslagsberäkning har gjorts överhur många ytterligare personer som vid oförändrat reeLllöneläge skullekomma att-under en 10-årsperiod - erhålla 6,50 i pensionspoäng. Utgångspunkten är då fortfarandeatt skillnaden är 2 $ mellan "nytt" och"gammalt" basbelopp. Antalet kan under dessa premisser uppskattas till storleksordningen350-1*00 000 försäkrade. Antalet försäkrade som skulle "fylla på"i botten kan uppskattas till cirka 50 000. Avgiftsinkomster (ATP) Förändringen i basbeloppsberäkningenkommer i det kortare tidsperspektivet att medföra en viss ökning av avgiftsinkomsternaberoende på att en större del av förvärvsinkomsterna kommer att ligga över ett basbelopp. På kan dock - beroende påreallöneutveckling -effekten av att alltfler når taket ge en motsatt effekt. SfU 1980/81:14 109 Pensionsutgifter (ATP) Om det nya basbeloppet kommer att ligga till grund för pensionsberäkningarkommer en individ som har pension såväl vid utgångsläget som 10 årsenare att ha fått en real försämring av sinpension med under förutsättning attBBj- ökar mer än BB . Av verkets skrivelse till regeringen framgår (Sid 8) att vid oförändrade retillöner beräknaspensionsutgifterna öka med (dvs en fördubblingsker) mellan år 1980-1990. Den i föregående avsnittomtalade höjningen av pensionspoängen vid införandetav en ny index resulterar under denna 10-årsperiodi att medelpensionsbeloppen uttryckta i det nya BB höjs. De genomsnittliga höjningarna blir störreför förtidspensionärer än för ålderspensionärer vilket sammanhänger med att reglerna för antagandepoängberäkning göratt höjningar av pensionspoängen snabbare slårigenom. Med hjälp avuppgifter ur ATP-prognosen 1977 kan nu uppskattas att under förutsättning attBBj ökar merän BBj och vid oförändrade reallöner mellan ar 1980-1990 kommerpensionsutgifterna för att ligga ca 16 it under den nivå som mein skiille ha uppnåttmed bibehållande av nuvarande BB. Den höjda pensionspoängenför inkomster medror såledesatt man inte får lika stor reducering av desamlade pensionsbeloppen vid jämförelse med det enskilda pensionsfallet som beskrivitsovan. Detta innebär att den kalkylerade ökningen mellan år1980 och 1990 blir ca 69 %i stället förca . Ävenpå kortare alternativt blir effekterna likartade vid oförändradeantaganden. SfU 1980/81:14 :{D O < t» o\ m >«) CT\ H to c o g g a.o\ SfU1980/81:14 111 Yrkesskadeavdelningen 1 (2) Vissa frågor rörande anknytningen till basbeloppet av de av administrerade livräntorna I underbilaga 5:1 finns en särskild förteckning över de författningarenligt vilka basbeloppet påverkar yrkesskadelivräntor mm. §i9rl§!S§[!.É.vissa_förmäner Har den försäkrade avlidit till följd av yrkesskada utgär begravningshjälp med ett belopp motsvarande tjugu procent avbas-beloppetvid ingängen av det år dä dödsfallet Inträffade.Antalet sädana dödsfallsärendenuppgår f n till omkring 100 . 9 § sjätte stycket YFL: "Har försäkrad, som ådragitsig skada genom långvarig inverkan av sådan beskaffenhet som avses i 6 § första stycketb) eller c), först avsevärd tid efter skadans yppande varaktigt upphört att arbeta i verksamhet, 1 vilken fara föreligger fördylik skada, må den ärliga arbetsförtjänsten vid bestämmande av ersättning förtid efter arbetsavbrottet icke beräknastill lägre belopp än som skolat fastställas, om skadan yppats vid tiden förarbetsavbrottet". En eventuell sjukpennings storlek kan 1 sådant fall bli beroende av basbeloppet vid ingången av det årdä den försäkrade avbröt det farliga arbetet och livräntans storlek kan även den påverkas genom att reglerna för ersättningsunderlagetsberäkning anknyter till basbeloppetsstorlek vid ingången av det år dä det farligaarbetet avbröts. Antal ärenden pä vilka denna regel tillämpas torde f n inte överstiga tio men kan komna att påverkas genom en erhållen dom av försäkringsöverdomstolen. Vissa livräntor - främst skadeständslivräntor- kan förhöjas en gängårligen efter en jämförelse mellandet aktuella basbeloppet och basbeloppet ett är tidigare. Denna förhöjningsmetod användsfrämst 1 fråga om vissa skadeständslivräntor, ansvarslivräntor och trafiklivräntor. Inalles cirka 350 livräntorär berörda. 340 av dessa livräntorfinanisieras av statsmedel. Reglerna angåendevärdesäkring återfinnes bl a i 3 § lagen (1967:919)om värdesäkring av livräntor: "Livräntautgår med belopp motsvarande produktenav det för varje tid gällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (nr 381) om allmän försäkring och det tal, beräknat med tvä decimaler, som anger förhållandetmellan livräntans belopp och basbeloppet för januari månad1968 eller, om skadan inträffat efter ,basbeloppet för januari månad det ärdä skadan Inträffade. Livräntebeloppetavrundas till närmaste lägre hela krontal som är jämnt delbart med tolv". SfU 1980/81:14 112 Bilaga 5 PM 2 Genom denna lagregel och motsvarande regler i lag1967:920, 1977:268 och 1977:269 blir livräntan till sitt belopp anknuten till det för varje tidsperiod gällande basbeloppet. Samtliga avyrkesskadeavdelningen administrerade livräntor, som utgär enligt lagen om yrkesskadeförsäkringm fl äldre lagar, - inalles cirka 98 000-, är därför till sin storlek bestämd av gällande basbelopp. Av dessafinansieras det övervägande antalet, omkring 86 000,genom arbetsgivaravgifter. i§5!$§!ttning_ay_lögande_livränta Av livränta till invalid på grund av skada som inträffat/yppats 1955-1977 är halva livräntansärsbelopp dock högst ett belopp som motsvarar halvabasbeloppet vid årets ingång ej beskattningsbart. Cirka 65000 livräntor omfattas av denna lindring. För dessa skulle den ändrade basbeloppsberäkningen leda till en försämring i form av lägre skattefritt belopp.Försämringen blir allt större i den män skillnaden ökar mellan basbeloppet enligtnuvarande beräkningsmetod och beloppet enligt denföreslagna. §?§!$§ttning_av_vissa_engängsbelgBB,vid_skada_1955;1977 Efter ansökan kan den skadade fä sin livränta utbytt mot ett en-gängsbelopp. Cirka 130 sådana utbyten sker . Genom ändring i skattelagen är sä stor del av engångsbeloppet icKe skattepliktigt somsvarar mot förhällandet mellan den skattefriadelen av det för utbytet hänförliga livräntebeloppet och hela detta livräntebelopp, beräknat som om livräntan utgått på oförändrade villkor. Av det enligt föregående stycke skattepliktiga beloppetskall därjämte enligt anvisningarna till 19 § kommunalskattelagen avbeloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Det ej beskattningsbarabeloppet får ej överstiga 15 basbelopp. Den ändradebasbeloppsberäkningen skulle medföra att engångsbeloppet blir lägre och att den skattefria delen avengångsbeloppet reducerades. Ett ändratbasbelopp kommer som ovan angetts att beröra samtliga av verket administrerade livräntor. Den väsentligaste påverkan sker genom värdesäkringen som omfattar nästan alla livräntorna. Det torde dock observerasatt statens utgifter kommer att påverkas endast genom en långsammare förhöjning av de cirka 12 000 livräntor som helt eller delvis utgär av statsmedel, övriga 86 000 livräntor finansieras helt genomarbetsgivaravgifter. SfU 1980/81:14 113 M Brogren, mw Författningar enligt vilka basbeloppenligt AFL (1962:381) har be tydelse vid beräkningen av förmäner somadministreras av riksförsäk- ringsverkets yrkesskadeavdelning Beräkning avstorleken av vissa förmåner. Lag (1950:261)om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under militärtjänstgöring. Förordning (1950:250) om ersättning i anledning av kroppsskada,ådragen under vistelse ä anstalt m m. Lag (1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Lag (1954:246)on krigsförsäkring för sjömän m fl. Förordning (1951:247) om ersättning av statsmedel y/id olycksfall, som till följd av krigsätgärd drabba sjömän m fl. Förordning (1954:248) om ersättning av statsmedel vid olycksfall, som till följd av krigsåtgärd drabba fiskare. Förordning (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret. Kungörelse (1961:457) om ersättning pägrund av medverkan vid olyckor i atomanläggningarm m. Kungörelse (1961:564) om ersättning av statsmedel för medverkan i flygräddnijngstjänst m m. Kungörelse (1962:607) om ersättning pägrund av verksamhet för brandsläckning m m. Brandlag(1974:80). Lag(1966:680) om ändring av vissa underhallsbidrag. Lag(1973:213) om ändring av skadeständslivräntor. Lag(1973:214) om tillägg till vissa ansvarslivräntor. Lag(1973:216) om ändring i lagen (1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor. Kungörelse (1973:218) om ändring 1 kungörelsen (1971:14) om tillägg till vissa statliga skadelivräntor m m. 8 1980/81. SfU 1980/81:14 114 Lag (1957:919)om värdesäkring av livräntor. Lag (1967:920)om värdesäkring av yrkesskadelivräntor som utgär av statsmedel m m. Lag (1977:268)om uppräkning av yrkesskadelivräntor m m. Lag (1977:269)om uppräkning av statliga yrkesskadelivräntor m m. Vissa av Kungl Maj:t eller regeringen beslutade livräntorutgår med viss procent av gällande basbelopp. Lag (1977:41) om ändringi kommunalskattelagen (1928:370). SfU 1980/81:14 c; .a u to o p. o o o m \D .- .- o, p* SfU 1980/81:14 Dnr 534/80 Er b«»cknlng SCBs yttrande överförslag till ändring av beräkningsunderlagetför basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring Enligt beslutden har socialförsäkringsutskot- tet anmodat () att avge yttrande över det i bilaga 4.1 till proposition 1980/81:20(besparingspropositionen} framlagda lagförslagetjämte eventuella motionsyrkanden i anslutninghärtill. I lagförslaget föreslås en ändring avberäkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. SCB fårmed anledning härav framföra följande. Basbeloppet beräknas med ledning av ett tal, som visar förändringen idet allmänna prisläget. Enligt nu gällanderiktlinjer (kungörelse 1962:383) sker beräkningen av detta tal på grundval av konsumentprisindex. Nytt basbelopp beräknas närdet allmänna prisläget ändrats medminst sedan närmast föregående ändring av basbeloppet. Konsumentprisindexvisar den genomsnittliga utvecklingen av priserna på de varor och tjänster som ingåri den totala privata kon sumtionen. Därvid mätes förändringarna i de priser som konsumenterna faktiskt får betala (marknadsprisernainklusive mervärdeskatt etc). Som ettkomplement till konsumentprisindex beräknasnettopris index. Denna index visar den genomsnittliga utvecklingen av konsument priserna efter avdrag för indirekta skatter (häri inräknasäven vis sa avgifter och tullar) och efter tilläggför subventioner. Det kan framhållas att utvecklingen avnettoprisindex inte självfallet under stiger utvecklingen av konsumentprisindex. Utvecklingen av de båda indexserierna belyses i bifogat diagram, bilaga Det kannämnas att medan nettoprisindex underperioden utvecklades långsammareän konsumentprisindex, har den underperioden utvecklats snabbare. SfU 1980/81:14 117 I lagförslaget införesden begränsningen att förändringarna idet allmänna prisläget skall beräknasmed bortseende frår :ndirekta skatter, tullar,avgifter och ändringar i energipriser samt tii.lägg göras för subventioner. Det förordas att nettoprisindex läggstill grund för dessa beräkningar. Iekonomidepartementets bilaga till besparingspropositionen an-g. 's att den nya index, som enligt förslaget skall ligga till grund för det påovannämnda sätt ändradebasbeloppet, skall falla under den till SCB anknutna kompetensområde. SCB finner det naturligt att tillstyrka detta. Efter granskning avförslaget till ändrat beräkningsunderlaghar SCB funnit att det går tekniskt att ge?nomföra. Fråganom den nya indexens konstruktion ärännu ej behandlad i indexnämnden men en förberedandediskussion kommer att äga rum vid nämndens sammanträdeden . SCB har isammanhanget påvisat en fråga rörande dettekniska utförandet av beräkningarna vilkens lösning kräver värderingar utifrån andra än rent statistiska utgångspunkter. Frågan gäller om de vikter med vilka energislagen skall ingå i den nya indexen fortsättningsvis skall hänföra sig till konsumtionsvärdet -den tidpunkt från vilken förändringar ienergipriserna skall bortses vid beräkningarna- eller om de skall förändras i takt med konsumtionsvärdetfrån till nästai enlighet med de principer som förnärvarande tillämpas i konsumentprisindex och nettoprisindex.Skillnaderna i utfall mellan de tvåberäkningssätten visas i medföljande bilaga 2. SCB förutsätter att vägledning vad gällerfrågor av nämnda slag ges i de föreskrifter som regeringen skall meddela enligt den föreslagna nya lydelsen av 1 kap 6 § i lagen {1962;381) om allmän försäkring. I lagförslaget stadgas att den nya indexen till grund för basbeloppet skall beräknas med bortseende från ändringar i energipriser för tid efter . SCB vill fästa uppmärksamhetenpå en al ternativ beräkningsmodell som har kommit att beröras i debatten. Innebörden av denna modell är attindexen beräknas med bortseende från hela energiposten, vilket åstadkummes genom att dennas vikt vid beräkningarna sätteslika med noll. Detta skulle komma att ge scimma resultatmässiga utfall som om energipriserna utvecklades på samma sättsom den genomsnittliga prisutvecklingen påall övrig konsumtion. I bilaga 2 visasutfallet av denna alternativa beräkningsmodelltill-lämpad . Modellen innebär att kompensation skulle utgå förenergiprishöjningar så länge dessainte är större än den allmänna prisutvecklingen men utebli för den del av energiprishöjningarna som överstigerdensamma. Vidare skulle överkompensation uppkomma omenergipriserna steg långsammare än den allmännaprisnivån. SfU 1980/81:14 118 Det bör ocksåpåpekas att förslaget att bortse från ändringar i energipriserna förutsätter vissa förenklingar. Bland r.t måsteantagandet göras att energiskatterna inte hareffekt på andra varuområden än energislagoch omvänt att övriga indirekta skatter inte har effekt på energislagen. SCB utgår från att sådana effekter kan anses ge ett försumbart utslag påindexberäkningarna. Av beräkningstekniska skäl är det vidare nödvändigt attavstå från att rensa bort indirekta effekterna på prisläget av energiprisändringar, vilket också har förutsatts i socialdepartementetsbilaga till propositionen. Isocialdepartementets bilaga till propositionen anges att avgränsningen av indirekta skatter, avgifter, tullar ochsubventioner skall göras i enlighet med de grunder SCBtillämpar vid beräk ningen av nettoprisindex. SCB är av samma mening men önskar framhålla att deti vissa fall kan uppstå svårigheter att tolka och tillämpadessa principer vid införandet av nya avgifter ochsubventioner. SCB finner det önskvärt att regeringen i vissa fall ger kompletterandedirektiv för att undvika tolkningstvister. Basbeloppet harfått en vidsträckt användningsom ett alternativ till konsumentprisindex. Basbeloppet har den fördelen att det inte ändras lika ofta som det månadsvisberäknade konsumentprisindextalet. Utöver värdesäkring av folkpensioner, tilläggspensioner, pensionstillskott etc används sålundabasbeloppet även i många olika avtal, t ex försäkringsavtal. Den föreslagna begränsningenskulle medföra att utvecklingen av basbeloppeti fortsättningen skulle ges en ny innebörd jämfört med nu tillämpadeprinciper. För de användningsområdendär basbeloppet används som ett måttpå förändringar i marknadspriserna skulleett genomförande av den föreslagna ändringenfå icke avsedda konsekvenser. Följden av detta skulle kunna bli svårigheter vid avtalstolkning och kunna leda till rättstvister. De parter somanvänder basbeloppet för avtal m m av olika slag måste därför ges möjlighetatt genom avtal bestämma huruvida de gällande riktlinjerna för värdesäkringen skall följas även i fortsättningen eller om man önskar att gåÖver till de föreslagna nya riktlinjerna. Detta förutsätter att deavtalsslutande parterna, sedan nya riktlinjer börjat tillämpas vid beräkning av basbeloppet, kan få tillgångtill basbeloppet också enligt de gamla riktlinjerna. Iett sådant läge kan bådaslagen av basbelopp behöva ges officiell status och få lov att publiceras parallellt. Publiceringen av två olika basbelopp skulle emellertid sam tidigt kunna få negativa konsekvenser genom risk för sammanbland ning. Detta skulle kunna medföra allvarligförvirring och risk för tolkningstvister om vilket basbelopp som skall tillämpas i varje särskilt fall. Det synes därför nödvändigt attgenom skilda benäm ningar göra en klar åtskillnad mellan de två SfU 1980/81:14 119 En sådanåtskillnad skulle alternativt kunna å-sLciikt mnia.s genom att bibehålla det hittillsvarande basbeloppet och till dettaknyta ett särskilt reduceringsbelopp som drogsfrån basbeloppet vid tillämpningen av de föreslagnanya riktlinjerna. Sammanfattningsvisvill SCB framhålla att en övergång enligtlagförslaget till nya riktlinjer för beräkning avbasbeloppet medför vissa tekniska problem, vilkakommer att behandlas av indexnämnden. Medhänsyn till basbeloppets vidsträckta användningi avtal etc, där en ändring i riktlinjerna inte ärpåkallad, förutsätter SCB attbasbeloppet enligt gällanderiktlinjer beräknas och publiceras även i fortsättningen. I den slutligahandläggningen av detta ärende, som avgjorts av generaldirektören , har i övrigt deltagit överdirektören , avdelningschefen , statistikchefen (föredragande) och avdelningsdirektörenHugo . \;-~2/_ZjtC<-J,'/~Ci'---------- '"-~ Utvecklingen av netloprisindex och konsumentprisindexunder 1979 Och 1980 Långtidsindex fördecember föregående år = 100 t98o .,................................... '''y //'979 eI.j., i 1 . 1... ,1 1 J- 1_. SfU 1980/81:14 Olikaalternativ för indexberäkning tillämpadepå perioden oktober1900 räknade enligt prisläget föregående år (vägningstalen för energislag har inför ny årslänk i indexberäkningarnajusterats med hänsyn till såväl prisförändringar somförändringar i konsumtionsvolymen i enlighet med de principer som tillämpas i konsumentprisindex och nettoprisindex). Mgtod 2: Vägningstalenför energislag hänför sig tillkonsumtionsvärden räknade enligt prisläget (vägningstalenför energislag har inför ny årslänk i indexberäkningarnajusterats endast med hänsyn till förändringar ikonsumtionsvolymen). Alternativ beräkningsmodell: Indexen är beräknad med bortseende från helacnergiposten, vilket åstadkommits genom att vägningstalen förenergislag har satts lika med noll. föregående år = 100 Indextalen för1974 - 1979 utgörs av långtidsindextal. SfU 1980/81:14 122 fSlfAÖF) SVENSKA ARBETSGIVAREFÖRENINGEN Ändringav beräkningsunderlaget för basbeloppet (prop 1980/81:20) Regeringen föreslår i den s k besparingspropositionen att vid beräkning av basbeloppet skall bortses från indirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser samt tillägg göras för subventioner. SAF avstår i dettayttrande från att ta ställning till frågorsom rör själva tekniken för den föreslagna indexändringenmen vill principiellt anföra följande. Vad till en börjanavser energiprisfrågan instämmer SAF i de motiv for förändringen somframförs i propositionen. SAF har också tidigare hävdatatt effekterna av den minskning av de reala tillgångarna i det svenska folkhushållet som de kraftiga oljeprisstegringarna innebär måste delas avalla medborgar-grupper. Det framstårsom orimligt att den aktiva delen av befolkningen skall bära den dubbla bördanav att inte kunna kompenseras för dessaeffekter men ändå få ta på sig att ge full kompensation åtden växande pensionärsgruppen. Det kan tilläggas att pensionärerkan få dubbelkompensation för energiprishöjningar.Detta gäller för de fall hyrorna stiger till följd av energiprisstegringar och kommunen helt ellerdelvis betalar hyran. Oljeprishöjningarnainnebär en stor påfrestning på samhällsekonomin som torde bestå under de närmasteåren. På är det emellertid svårt att med bestämdhet förutse såväl energiprisernas utveckling som sammansättningen av energislag. Frågan hur energi-prisförändringar skall behandlas i index bör därför efterhand kunna omprövas med hänsyn till utvecklingen. 'Ana.eS5 T......................................................... l-inPnone lilocopier Tolegr.im Cable Telex Bankgiro Postgiro National Gno Acroont (IH /t:.? 60 OO \rhetsgivarn3 inSTOCKHOLM (r:ir«hivati iJri-/626?M Fmployers l'J9.*3 . SfU1980/81:14 123 I propositionen föreslås att beräkningsunderlagetäven skall rensas från indirekta skatter etc. SAF ansluter sig även härvidlag tillde motiveringar som anförs i propositionen. Det är principiellt riktigt att en index som bestämmer pensioner och andra förmåner inte påverkas av den indirekta beskattningen. I likhet medvad som anförts ovan beträffande energipriserna anser vi det inte vara rimligtatt höjningar av mervärdesskatt och punktskatter skall riktas enbart motden aktiva befolkningen medan övriga kompenserasgenom automatiska förmånshöjningar. En index som påverkas av indirekta skatter leder dessutom vid omläggningar fråndirekt till indirekt skatt till dubbelkompensation för pensionärernadärigenom att dessa får tillgodoräknasig såväl sänkt direkt skatt som höjda pensionsbelopp till följd av höjdaindirekta skatter. SAFs grundsyn att förändringar i den indirekta be skattningen inte skallpåverka pensionerna gäller även tjänstepensionssystemen. Reglerna för.pensionstillägg(återbäring) inom tjänstepensionssystemen på SAF-området(ITP och STP) följer för närvarandedet s k pensionspristalet som i likhet med basbeloppet baseras på konsumentprisindex.