bet · G401JoU7 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:7 I motion 1979/80:437 av . (vpk) yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa omtillsättande av en utredning med uppgift att övergripande behandlaavloppsproblematiken och ge en översyn av reningsprocess och slamhantering. I motion 1979/80:925 av och (c) yrkas att anhåller att regeringen noga följerutvecklingen och vidtar de åtgärder som kan krävas för att avsevärt minskahalten av tungmetaller i rötslam. Bestämmelser till skydd mot vattenförorening, luftförorening,buller och andra störningar finns i miljöskyddslagen och miljöskyddskungörelsen(SFS 1969:387-388 med senare ändringar). Huvudtanken i lagen är att olägenheteri miljön till följd av s. k. miljöfarlig verksamhet skall motverkas så långtsom möjligt. I I § miljöskyddslagen definieras vad som enligt lagen betraktassom miljöfarlig verksamhet; 1. utsläppande avavloppsvatten, fast ämne eller gas från mark, byggnad eller anläggning ivattendrag, sjö eller annat vattenområde, 2. användning av mark,byggnad eller anläggning på annat sätt som eljest kan medföra förorening avvattendrag, sjö eller annat vattenområde, om användningen ej utgör byggande ivatten, 3. användning avmark, byggnad eller anläggning på sätt som kan medföra störning för omgivningengenom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat sådant om störningenej är helt tillfällig. Punkterna I och 2 täcker i praktiken de allra flesta fallav vattenföroreningar, säväl varaktiga som tillfälliga. I lagen ges enutförlig definition på avloppsvatten, och det stadgas vidare att vissa slag avavlopp (från vat-tenklosett, från tätbebyggelse osv.) icke får släppas ut ivattendrag eller sjö utan föregående rening. Rättsförhållandet mellan den allmänna vatten- ochavloppsanläggningens (va) huvudman och de olika brukarna regleras i lagen(1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar. Syftet med allmänva-anläggning är att tillgodose behovet av vattenförsörjning och avlopp för iförsta hand bostäder och hushåll. Men även industrier har enligt lagenbrukningsrätt till den allmänna anläggningen, i princip enligt samma reglersom gäller för bostadsfastigheter. För industrins brukningsrätt gäller dockvissa begränsningar. 1 1980/81. JoU1980/81:7 2 Anläggning för behandling av avfallsåsom slam m. m. får om den tillförda avfallsmängden överstiger omåret. enligt 2 § miljöskyddskungörelsen inte byggas utan tillstånd av koncessionsnämndenför miljöskydd efter prövning enligt miljöskyddslagen. Dock kan dispens fråntillståndsplikten meddelas av , om den tillförda avfallsmängdenej överstiger , och eljest av . har utfärdat allmänna råd för hanteringav slam frän avloppreningsverk (R&R 1979:3). Där framhålls att det förnärvarande finns tre aktuella alternativa lösningar för omhändertagande avslam, nämligen som anläggningsjord, för jordbruksändamål eller i upplag.Principiellt är enligt ett utnyttjande av slam av flera skälatt föredra framför att lägga det i upplag. Pä nuvarande kunskapsnivå synesdärvid användningen för framställning av anläggningsjord vara den metod sombedöms medföra de minsta riskerna, framhåller naturvärdsverket. Utförligarekommendationer lämnas för vilka högsta halter av olika tungmetaller (särskiltkadmium, bly och kvicksilver) och andra ämnen som bör tolereras för att slamskall kunna användas i jordbruk resp. som anläggningsjord. bedriversedan sin tillkomst ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete påavloppsreningens och slamhantering-ens område. åvilade dencentrala ledningen av detta arbete . samarbetarmed andra myndigheter och institutioner. Fristående konsulter anlitas även. Idet följande lämnas en summarisk redovisning av projekt som f.n. aktivt deltar i. - deltar styrelsen för teknisk utveckling,byggforskningsrå det och i finansieringen av ett studium av drifts- och underhållsfrågor inom vatten- och avloppsomrädet. är representerat i programstyrelsen för projektet som omfattar en rad olika studier. Ett projekt som till lika delar finansieras avnaturvårdsverket och syftar till att sammanställa prak tiska erfarenheter av olika metoder för omhändertagande av avfallsslam till jordbruk, anläggningsjord (markbyggnad) och deponering. Utredningen skall tjäna som underlag för val av system för slutlig hantering av slam. - Projektet "systemanalys inom VA-sektorn"syftar till att beskriva de frän vattenvärdssynpunkt betydelsefulla processerna. Ett delprojekt be handlar kommunala avloppsreningsverk. Rapporten kommer att ge kon kreta anvisningar för det fortsatta forskningsbehovet inom ämnesområdet. Projektet leds och finansieras av . I projektet "avloppsslammetsföroreningskällor" diskuteras möjlig heterna att genom åtgärder pä tidigt stadium i stadsbyggnadsprocessen kontrollera produktionen och transporten av farliga ämnen. JoU1980/81:7 3 - I ett projekt som förnärvarande är i programskedet avser naturvärds verket att följa upp reningsverkens funktion. Syftet är att utvärdera vilken effekt den i tillämpade tekniken i biologisk-kemiska avloppsre ningsverk har pä olika typer av föroreningar. Denna uppföljning betraktas av verket som en nödvändig löpande verksamhet . Den skall enligt verket kunna leda till en förbättrad teknik inom avlopps vattenrening. I skrivelse till regeringen har naturvärdsverket äskat särskilda medel för att genomföra denna utredning. gör regelbundna sammanställningar avavloppsre- ningsförhällandena i landet inkluderande slam. Verket deltar även i projekt pä det nordiska planet och med . Utskottet behandlar i dettabetänkande två vid föregående väckta motioner rörande avloppsreningoch slamhantering. Yrkande om en övergripande statlig utredning för att kommatill rätta med de långsiktiga problem som hänger samman med avloppsreningen,speciellt i fråga om ackumulation av gifter och utnyttjande av rötslam,framställs i motion 1979/80:437. Enligt motionen kommer en hel del gifter,främst vattenlösliga föreningar, ut genom avloppen i våra sjöar och vattendragtrots den omfattande utbyggnad av kommunala reningsverk som ägt rum. Det ärdärtor enligt motionärernas mening hög tid att nu ta krafttag mot återståendeföroreningsproblem. Enligt motion 1979/80:925 är det naturligt att användaslammet frän avloppsvattnet i jordbruket. Därvid mäste dock lågatungmetallhalter kunna garanteras. Förorenat avfall där man vet att farligametaller och kolväten förkommer bör därför avskiljas och inte släppas ut iavlopp e.d. Motionärerna anser att bör uttala sig för att regeringennoga följer utvecklingen och vidtar de åtgärder som kan krävas för att avsevärtminska halten av tungmetaller i rötslam. Utskottet har tidigare tagit ställning till olikamotionsförslag om åtgärder i syfte att förhindra eller begränsa skadeverkningartill följd av utsläpp i miljön av kvicksilver och andra tungmetaller (bl.a. JoU1978/79: 13 och 1979/80:40). Med hänsyn till att berörda frågor varit föremålför särskild uppmärksamhet frän ansvariga miljövårdsorgans sida har förslageninte föranlett någon ytterligare åtgärd. I betänkande 1979/80:40framhöll utskottet att naturvärdsverket m.fl. myndigheter träffat överenskommelsermed företrädare för tandvärden om att reningsanläggningar skall installeras säatt kvicksilveravfall frän tandvärden skiljs av från avloppsvattnet. Enmotsvarande överenskommelse hade träffats med företrädare för batteribranschenom återtagande av kvicksilverbatterier från allmänheten. JoU1980/81:7 4 I förevarande sammanhang kan vidareerinras om att beträffande tungmetallen kadmium hos regeringenbegärt ett åtgärdsprogram i vilket före utgången av bör redovisasgjorda insatser och vilka åtgärder som regeringen är beredd att ytteriigare vidtaför att motverka olägenheterna med kadmiumhanteringen (JoU 1979/80:45). Uppgifter som inhämtats i anslutning till nu aktuellamotioner visar att närmare hälften av landets avloppsslam inte kommer tillanvändning utan till betydande kostnader deponeras på tippningsplatser av olikakvalitet. Det deponerade slammet utgör i många fall en källa tillmiljöstörningar. Utskottet finner det angeläget att verksamma åtgärdervidtas för att ytterligare effektivisera avloppsreningen bl. a. för attmöjliggöra ett bättre utnyttjande av avloppsslammet. Ansträngningarna bör bl.a. inriktas på att få fram ett avloppsslam som har så låga halter avtungmetaller och andra giftiga ämnen att det utan risk kan nyttjas för gödslingav jordbruksjord eller som anläggningsjord. Nuvarande låga grad av utnyttjandekan inte i längden anses acceptabel. Det torde i första hand åvila berörda myndigheter ochforskningsorgan att svara för de konkreta åtgärderna i nu berörda sammanhang. Av den lämnade redovisningen framgår också att bl. a.statens naturvårdsverk i samverkan med andra centrala och lokala miljövårdandeorgan i olika avseenden gör ej obetydliga insatser för att minska gifthalternai avloppsvatten och avloppsslam för att bl. a. möjliggöra att en allt störredel av slammet efter hand kan utnyttjas produktivt: Åtskillig forskning påområdet sker ocksä vid och statens lantbrukskemiskalaboratorium m.fl. forskningsorgan. Mot bakgrund av vad här anförts finner utskottet sig inteböra påfordra någon ytterligare åtgärd med anledning av förevarandemotionsyrkanden. att lämnar motionerna1979/80:437 och 1979/80:925 utan ytterligare åtgärd. Närvarande: (), ()*, MajBritt (), (), (), (), (). (), HåkanStrömberg (s), (), (). ()*, () och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering.