bet · G401KrU13 · 1980-12-31 00:00:00 — Fråganom Nordsat har varit föremål för ett omfattande och mångårigt utredningsarbete.Det förslag som presenterades har remiss-behandlats. De svenskamyndigheter och organisationer som yttrat sig i frågan är till helt övervägandedel negativa till förslaget om Nordsat. Bland dem som avstyrker återfinns bl.a. , , ,, , , de flestastudieförbunden. , organisationerna för kulturarbetarem.fl. KrU 1980/81:13 11 Det står alltmer klart att planerna på en gemensamnordisk radio/kommer att kräva sådana investeringar ochdriftkostnader att projektet enbart av ekonomiska skäl inte bör genomföras.Det rör sig om kostnader som uppgår till miljardbelopp. Därtill kommerkulturpolitiska skäl. Därest man vill främja det nordiska kulturella samarbetetpå radio/ TV-området, står det efter hittillsvarande utredningar om Nordsatklart att detta kan göras bättre på andra sätt än genom en gemensam satellit. Detfinns således enligt vår mening ingen anledning att driva detta arbete vidare.Insatserna bör i stället inriktas på ett ökat kulturpolitiskt samarbete inomNorden på annat sätt än genom gemensamma satellitsändningar.Radio/TV-företagens egna möjligheter att fördjupa det nordiska samarbetet bördärvid tas till vara och stimuleras. Då utskottet i sitt betänkande KrU1978/79:33 behandlade Nordiska ministerrådets kulturbudget gjorde utskottetvissa uttalanden angående frågan om en nordisk , det s. k. Nordsatprojektet.Utskottet förutsatte därvid att det pågående utredningsarbetet i denna frågaskulle slutföras enligt den ursprungliga planen. uttalades att någrabindningar från den sida självfallet inte fick komma ifråga innan avsett underlag för frågans vidare behandling hade redovisats förriksdagen. Svenska projekt och aktiviteter i övrigt med inriktning på etteventuellt satellitprojekt fick givetvis inte heller medföra några utfästelsereller bindningar för framtiden från regeringens sida. Sedandetta uttalande gjordes har utredningsarbetet i fråga om Nordsat redovisats iform av en huvudrapport och fyra delrapporter (Nordisk radio och television viasatellit, NU A 1979:4-8). Rapporterna har remissbe-handlats varefter frågan diskuteratsi . Rådet har vid en överläggning den 21 november 1980konstaterat att viktiga aspekter pä ett nordiskt radio- och TV-samarbete viasatellit fått en inträngande behandling i det genomförda utredningsarbetet omNordsat men att det ändå kvarstår frågor som kräver närmare värderingar ochöverväganden. Avsikten är att den fortsatta beredningen av ärendet primärtskall ske genom överläggningar mellan nationella delegationer. Arbetet skallsamordnas av ministerrådet och ha som mål att frambringa ett slutgiltigtunderlag för ett ställningstagande i rådet före utgången av 1981. Bestämdauttalanden mot ett fullföljande av har gjorts i de tvåmotioner som utskottet behandlar under denna punkt i betänkandet. Utskottetfår för egen del anföra följande i denna fråga. Utskottetanser det vara viktigt att åtgärder vidtas i syfte att öka det nordiskakultursamarbetet. En satsning på en gemensam nordisk satellit kan emellertidberäknas komma att medföra så stora kostnader att det av den anledningen måsteanses tveksamt om projektet kan och bör realiseras. Vad beträffar denkulturpolitiska bedömningen av projektet konstaterar utskottet attremissbehandlingen i de olika länderna gett vid handen att uppfattningarna gårvitt isär. KrU1980/81:13 12 Mot bakgrund av det nu anförda villutskottet som sin uppfattning uttala att ministerrådet i sitt arbete på att ökadet nordiska kultursamarbetet även bör pröva andra lösningar innan slutligställning tas till . Utskottet anser att med avslagpå motionerna 73 yrkande 3 och 511 yrkande 1 som sin mening bör ge till kännaför regeringen vad utskottet nu anfört om och inriktningen avdet nordiska samarbetet på kuhurområdet. Yrkande 2 i motion 511 innebär att hosregeringen bör begära att en utredning tillsätts med uppgift att snarastutarbeta alternativa förslag i enlighet med vad som anförts i motionen.Motionärerna pekar pä olika former av nordiskt samarbete på radio/TV-områdetoch framhåller behovet av ökade resurser för radiokoncernen för att delsmöjliggöra alternativ som kan aktivera större befolkningsgrupper än de som nukommer till tals i massmedierna, dels ge människorna möjlighet till egenskapande aktivitet. I sammanhanget nämns såväl allemansradio som bandverkstädersamt på film- och videoverkstäder. Utskottet anser inte att nu bör begära en dylikutredning. Ifrågavarande yrkande avstyrks därför. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed avslag på motionerna 1979/80:511 yrkande I och 1980/81:73 yrkande 3 som sinmening ger till känna för regeringen vad utskottet anfört om Nordsatprojektetoch inriktningen av det nordiska samarbetet på kulturområdet, 2. att riksdagenavslår motion 1979/80:511 yrkande 2. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), CatarinaRönnung (s), (), i Kumla (s), (), (), () och Per (). Vid punkterna 3 och 4 ersattes () avIng-Marie (). Barnfilmrådet (punkt 1) (), (), (), () och Per ()anser att den del av utskottets KrU 1980/81:13 13 yttrandesom på s. 2 börjar "Utskottet är" och på s. 3 slutar "yrkande 1b" bort ha följande lydelse; Medanledning av vad i propositionen anförts om barnfilmrådet får utskottet erinraom att frågan om barnfilmrådets ställning berördes även vid behandlingen avproposition 1978/79: 143 om barn och kultur och att det därvid förutsattes attuppgifts- och ansvarsfördelningen för barnfilmen skulle övervägas inom ramenför den filmpolitiska översyn som dä planerades, dvs. den nuvarandefilmpolitiska beredningen. Utskottet vill också peka på den omständigheten attbarnfilmrådet som tillkom med uppgift att på barnfilmens områdefungera bl. a. som sarnrädsorgan åt senarepå grund av vissa samarbetssvårigheter administrativt knöts till statensungdomsråd. Barnfilmrådet kom därmed i en situation som avviker från vad somursprungligen avsetts. Utskottet gör den bedömningen att det finns utrymme fören rationalisering och därmed en besparing i anslutning till vad som anförtsunder nu förevarande punkt i propositionen. Utskottet delar alltså inte denuppfattning idenna fråga som kommit till uttryck i motion 73. Vadbeträffar de i motionerna 64 och 104 framförda avslagsyrkandena får utskotteterinra om att propositionen inte i den del som utskottet nu behandlarinnehåller något formligt förslag utan endast att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört beträffandebarnfilmrådet. Redan formella skäl gör alltså att de båda yrkandena inte kanbifallas. 1 sak innebär den ståndpunkt som utskottet intagit att intebör ansluta sig till den uppfattning som motionärerna gett uttryck åt.Motionerna 64 och 104 yrkande 1 b avstyrks. 2.Ungdomsorganisationerna (punkt 2) (), (), (), () och Per () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 4 börjar "Utskottet hänvisar" och på s.5 slutar "yrkande 1 c" bort ha följande lydelse: YrkandeI c i motion 104 innebär att bör avvisa propositionen i den del denför fram tanken på en sänkning av grundbidraget till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet. I sak torde motionen emellertid innebära ett ogillandeöver huvud taget av vad som i propositionen uttalas om besparingsåtgärder pädetta område. Vadbeträffar motion 73 innebär den att det i propositionen redovisade underlagetför besparingsåtgärder i fråga om ungdomsorganisationernas centrala verksamhetär otillräckligt för ett ställningstagande. Utskottetanser för sin del att det i fråga om den samlade anslagsgivning-en tillungdomsorganisationerna bör finnas utrymme för en besparing av denstorleksordning som angivits i propositionen. Den är som framhållits KrU 1980/81:13 14 avföredragande statsrådet måttlig i förhållande till den anslagsökning somorganisationerna erhållit . Vadbeträffar yrkande I c i motion 104 föreligger samma formella läge som undernärmast föregående punkt redovisats beträffande yrkande 1 b i motionen. Redanav formella skäl kan yrkandet alltså inte bifallas. I sak innebär denståndpunkt som utskottet intagit att inte bör ansluta sig till denuppfattning som motionärerna gett uttryck åt. Utskottet avstyrker motion 104yrkande I c. 3.Finansieringen av radio/TV (punkt 4) , , ,, , i Kumla och (alla s) anser att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är nödvändigt med snara och kraftfulla åtgärdersåväl för att komma till rätta med avgiftsskolket som för att minskakostnaderna för uppbörden av mottagaravgif-terna. Ökade resurser kan därigenomtillföras radiokoncernen. Som motionärerna framhållit ankommer det givetvis påradioföretagen själva att i sin verksamhet sträva efter största möjligaeffektivitet i utnyttjandet av tilldelade resurser och efter en alltbättre programkvalitet. För att dämpa kostnadsutvecklingen anser utskottetockså aU regeringen bör pröva att senarelägga genomförandet av delar av 1978års riksdagsbeslut om radio/TV. nu anfört med anledning av motion 73 bör som sin mening gefill känna för regeringen. att som sin mening ger till känna förregeringen vad utskottet med anledning av motion 1980/81:73 yrkande 2 anfört omradioföretagens ekonomiska resurser. 4.Nordisk (punkt 5) , , ,, , och i Kumla(alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar "Utskottet anser" och på s. 12 slutar "påkulturområdet" bort ha följande lydelse; Utskottetanser det vara viktigt att åtgärder vidtas i syfte att öka det nordiskakultursamarbetet. En satsning på en gemensam nordisk satellit beräknasemellertid komma att medföra så stora kostnader att det redan av denanledningen måste anses ytterst tveksamt om projektet bör realiseras. Redan inuvarande läge brottas med betydande ekonomis- KrU 1980/81:13 15 kaproblem som enligt utbildningsministerns uttalande kräver en kraftig höjning avmoltagaravgiften. Förverkligande av Nordsat skulle medföra behov av ytteriigareavgiftshöjningar. Därtill kommer konsumenternas kostnader för den tekniskamottagarutrustningen. Vadbeträffar den kulturpolitiska bedömningen av projektet konstaterar utskottetatt remissbehandlingen i de olika länderna gett vid handen att uppfattningarnagår vitt isär. Den svenska remissopinionen har till övervägande del varitnegativ. Bland de remissinstanser som ställt sig avvisande kan nämnas LO, TCO,, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsorganisation(Klys), samt flertalet ungdomsorganisationer ochstudieförbund. Utskottetanser att det nordiska kultursamarbetet kan främjas bättre på andra sätt ängenom det planerade . Mot bakgrund av det nu anförda villutskottet som sin uppfattning uttala att det fortsatta arbetet på att öka detnordiska kultursamarbetet bör inriktas på andra åtgärder än ett förverkligandeav . Utskottet anser att som sin mening bör ge tillkänna för regeringen vad utskottet nu med anledning av motionerna 73 yrkande 3och 511 yrkande 1 anfört om och inriktningen av det nordiskasamarbetet på kulturområdet. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att som sin mening ger till känna förregeringen vad utskottet med anledning av motionerna 1979/80:511 yrkande 1 och1980/81:73 yrkande 3 anfört om och om inriktningen av detnordiska samarbetet på kulturområdet. KrU1980/81:13 16 yttrande 1980/81:5 y över proposition 1980/81:20 såvitt avser lokaliseringen avSveriges jämte motion har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1980/81: 20,bilaga 8 punkt 4: 3 (Lokaliseringen av ) jämtemotion 1980/81:57. får anföra följande. ABbörjade sin verksamhet den . I riksdagsbeslutet före inrättandetingick ett bemyndigande för regeringen att närmare avgöra Utbildningsradionslokalisering inom . Det förutsattes att regeringen därvidskulle besluta att Utbildningsradion - som f n. disponerar lokaler på Östermalmi - skulle lokaliseras utanför kärnområde. Med anledninghärav beslöt regeringen att Utbildningsradion skulle förläggas tillTyresö kommun. Projekteringsarbeten har därefter bedrivits av . Investeringskostnaderna för att förläggaUtbildningsradions verksamhet till sägs nu i propositionen ha blivitoväntat stora. De beräknas totalt uppgå till 290 milj. kr. Ävenpersonalkostnaderna väntas öka avsevärt. Om Utbildningsradion i stället får permanenta lokaler inärheten av radio- och TV-husen pä räknar regeringen med attbetydande samordningsvinster kan uppnäs och alt investeringskostnaderna kanminskas med 150 milj. kr. Enligt regeringens mening bör beslutet attlokalisera Utbildningsradion till kommun upphävas och lokalbehovettillgodoses pä . föreslås godkänna riktlinjer av dennainnebörd för den fortsatta lokalplaneringen. m.fl. (s) finner imotion 1980/81:57 inga som helst skäl för att det tidigare regeringsbeslutetskall ändras. De vill i första hand att KrU 1980/81:13 skall besluta att lokaliseringen till Tyresöfullföljs pä tidigare planerat sätt. Till stöd härför anförs bl. a. att Tyresöhar den lägsta arbetsplatskvoten av kommunerna i län. I andra hand yrkar motionärerna att om ändåansluter sig till regeringens uppfattning så bör uttala att annanstatlig verksamhet utlokaliseras till . 1984 (prognos) (procentandel sysselsatta i förhållande till befolkningeni arbetsför ålder) 1978 och 1979 1 procenttal I motionen hävdas att kommunhar den lägsta arbetsplatskvoten av kommunerna i . Kvoten angerförhållandet mellan antalet arbetstillfällen och antalet förvärvsarbetande ikommunen. Med anledning härav redovisas en tabell som jämför samtliga kommuneri länet. Tabellen är hämtad från 78 och bygger päuppgifter ur folk- och bostadsräkningen 1975. Det året fanns i enligtsamma källa ca 5300 arbetstillfällen, och antalet förvärvsarbetande uppgicktill 13 300. KrU 1980/81:13 Tabellen bekräftar att hade denlägsta arbetsplatskvoten. Andelen förvärvsarbetande med anställningar i denegna kommunen var också läg, vilket innebär att en motsvarande hög andel av desysselsatta arbetspendlar till andra kommuner. Främst sker det till Stockholm.Den tredje kolumnen visar att drygt två tredjedelar av arbetstillfällena iTyresö rekryterats med kommuninvånare. Övriga platser var besatta med personersom arbetspendlar frän andra kommuner. Ikommunens bostadsförsörjningsprogram uppges att antaletarbetsplatser nu är ca 6000. Antalet invånare som arbetar i andra kommuner(utpendlare) sägs vara 10000, medan 1000 personer pendlar in till arbetsplatseri kommunen. Antaletstatligt anställda i kommunen (inkl. lärarpersonal) uppgick är 1976 till 690.Detta motsvarar 0,av alla stafligt anställda i . Dennasituation var emellertid inte speciell för . Av länets sammanlagt 139500statligt anställda var nämligen 109000 eller verksamma i ochSolna. Till följd härav blir andelarna statligt anställda låga i länets övriga21 kommuner inkl. . (Källa för här redovisade data: ERU:Specialbearbetning av statstjänstemannastatisti-ken.) KrU 1980/81:13 19 Det ankommer pä utskottet att från de synpunkterutskottet har aU företräda yttra sig över den i ärendet aktualiserade frågan omlokaliseringen av Utbildningsradion. Riksdagenhar i ett tidigare sammanhang (UbU 1976/77:8) förutsatt att Utbildningsradionskall förläggas inom men utanför dess kärnområde, dvs.utanför , och . Bakgrunden till dettaställningstagande frän sida är den kraftiga inomregionala obalanseni fråga om arbetsplatsernas fördelning inom länet. En mycket hög andel avarbetsplatserna är samlade i kärnområdet. Inte minst gäller det om de statligaarbetsplatserna. Som ovan redovisats var inte av dessaarbetsplatser koncentrerade till och . Med anledning härav harutskottet vid olika tillfällen uttalat sig för en jämnare spridning av destatliga arbetsplatserna. Sålunda fastslog utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande AU 1976/77:7 om sysselsättningspolitiken att staten såsomen stor arbetsgivare i har ett ansvar för en förbättradinomregional balans i området. Detbeslut regeringen fattade om att nya lokaler för Utbildningsradionskulle förläggas till kommun var i god överensstämmelse med deintentioner givit uttryck för. Förberedelser för utlokali-seringenhar vidtagits i form av markinköp och byggnadsprojektering. Fråga har nuemellertid uppstått om det av kostnadsskäl är försvarligt att fullföljautlokaliseringen. Regeringen begär med åberopande av kostnadsskäl attriksdagen skall godkänna nya, i propositionen redovisade riktlinjer för denfortsatta lokalplaneringen. Dessa riktlinjer innebär bl. a. att regeringenutan hinder av tidigare uttalanden om en lokalisering utanförStockholmsregionens kärnområde skall kunna upphäva sitt beslut beträffandeTyresö. Planeringen skall i stället kunna inriktas på att tillgodoseUtbildningsradions lokalbehov på i . m. fl. (s) vänder sig mot regeringens förslag i motion 57. De vill iförsta hand att lokaliseringen till skall fullföljas på det sätt somtidigare planerats. Enspridning av statliga arbetsplatser till kranskommuner harhittills kommit till stånd i ett par fall. Stiftelsen Samhälls-företagscentraladministration har föriagts till och försäkringsrättenför till kommun. Förläggningen av Utbildningsradion tillTyresö skulle därför vara ett betydelsefullt fortsatt led i arbetet på endecentralisering av den statliga förvaltningen i länet. Vadsom sägs i propositionen tyder emellertid på möjligheter till samordningsvinsteroch högst betydande besparingar genom en fortsatt förläggning avUtbildningsradion till . Detta skall vägas mot de positiva effektersom kan uppnås genom en utlokalisering, bl. a. för sysselsätt- KrU1980/81:13 20 Utskottets tidigare redovisning avsysselsättningsförhållandena i kommunen ger vid handen att dessa inte nämnvärtskiljer sig frän övriga kommuner i länet eller ens frän andra kommuner iStockholms närhet. Det kan med fog hävdas att Tyresöborna pä grund av bristenpå arbetsplatser i den egna kommunen är hänvisade till arbetspendling i mycketstor omfattning. Det hör dä till bilden att man måste räkna med att enföriäggning av Utbildningsradion till leder till att de anställda kommeratt pendla till den nya arbetsplatsen och att fler sysselsättningstillfällenför kommuninvånarna kommer att skapas endast ibegränsad omfattning. är det dock betydelsefullt att man skapar bättrebalans mellan boende och arbetsplatser i liksom i andra kranskommuner iStockholmsområdet. Sammantaget gör dock utskottet den bedömningen att det fåranses rimligt att nu ompröva Utbildningsradions lokaliseringsfräga, ochutskottet vill därför inte motsätta sig att så sker. Mot den bakgrunden kanutskottet inte ställa sig bakom yrkande I i motion 57. 1 detta sammanhang noterar utskottet också attkulturutskottet har att behandla en motion av m.fl. (s),1980/81:73. I denna begärs när det gäller Utbildningsradion bl. a. enutvärdering av den nuvarande verksamhetens inriktning, innehåll och omfattningsamt i vilken utsträckning utbudet utnyttjas i olika utbildningar. Detta ochandra förslag av motionärerna med syfte att nedbringa kostnaderna synes utgåfrån att Utbildningsradion stannar kvar på . På uppdrag av regeringen har i Stockholmslän i samråd med och arbetat med frågan ommöjliga decentraliseringar av statlig verksamhet från tillandra delar av länet. Ett liknande arbete bedrivs av den tillbudgetdepartementet knutna decentraliseringsdelegationen vid sidan av dessuppgift att bevaka möjligheterna till decentraliseringar pä en nationell nivå.Det bör vara en angelägen uppgift att i de nämnda sammanhangen noga övervägamöjligheterna till alternativa lokaliseringar av statlig verksamhet tillTyresö om Utbildningsradion inte föriäggs dit. Sådana överväganden bör rimligenkomma till stånd utan särskilt initiativ från sida. Utskottetföreslår sålunda att yrkandet 2 i motion 57 med hänvisning till dessauttalanden inte föranleder någon åtgärd. På arbetsmarknadsutskottets vägnar ELVERJONSSON Närvarande: (). (), AlfWennerfors (m), (), (), (), son (m). (), (), (), ne Stälberg (s), (), (), hagen (s) och (). , , , .