bet · G401SoU19 · 1980-12-31 00:00:00 — 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag fill ersättande av hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd med en självständig domstol i enlighet med vad somsägs i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till inrättande av tjänst sompatientombudsman. Som en följd av beslutunder förra (SoU 1979/80:16, rskr 1979/80:130) med anledning avförslag i proposition 1978/79:220 om samhällets tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalenm. inrättades hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. ersatte då den till knutna medicinalväsendetsansvarsnämnd. 1 motion 1980/81:938 av (vpk) framhålls attmedicinalväsendets ansvarsnämnd borde ha ersatts med en fristående domstol.Motionären framför krifik mot vad som gäller om sammansättningen av hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd och om förfarandet m.m. hos nämnden. Motionären begärförslag om att nämnden skall ersättas med en självständig domstol (yrkande 1)samt om att en tjänst som patientombudsman skall inrättas med uppgift attallmänt företräda patienternas intressen och att föra talan inför den önskadedomstolen (yrkande 2). Förslagen i motionen överensstämmer i huvudsak med förslagsom framfördes i motion 1978/79:1281, vilken behandlades i samband medproposition 1978/79:220. Utskottet gjorde förslagen i sistnämnda motion till SoU1980/81:19 11 föremål för en ingående behandling i betänkande SoU1979/80:16. På hemställan av utskottet avslog motionen. Någonomständighet har därefter inte inträffat som föranleder utskottet till annatställningstagande i här aktuella frågor. Utskottet avstyrker således motion1980/81:938. Medelsberäkningen under anslagetföranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffande en friståendedomstol för ansvarsärenden inom hälso- och sjukvården, m. m. auriksdagen avslår mofion 1980/81:938, 2. att till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd för /82 anvisar ett förslagsanslag av . E 4-E 9. Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut m. fl. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna E 4- E 9 (s. 106-116) och hemställer attriksdagen för /82 anvisar 1. till Bidragtill Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut ettförslagsanslag av , 2. till Statensbakteriologiska laboratorium: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av 1 000kr., 3. till Statensbakteriologiska laboratorium: Driftbidrag ett reservationsanslag av , 4. till Statensbakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorieuppgifter ett förslagsanslagav , 5. till Statensbakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet ett förslagsanslagav , 6. till Statensbakteriologiska laboratorium: Utrustning ett reservationsanslag av 1 495 000kr., Statens miljömedicinska laboratorium. Regeringenhar under punkt E 10 (s. 116 och 117) föreslagit att fill Statens miljömedi cinska laboratorium för /82 anvisar ett förslagsanslag av . 1 mofion 1980/81:1253 av HåkanStrömberg m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående inrättande av en sektion för viss del imiljömedicin vid yrkesmedicinska kliniken vid i . SoU1980/81:19 12 I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till statens miljömedicinska laboratoriumbehandlar utskottet motion 1980/ 81:1253 av m. fl. (s) om inrättandeav en sektion i miljömedicin vid i (RSÖ). I motionen framhålls bl. a. att kemiska ämnensskadeverkningar är ett av våra allvarligaste miljöproblem och att med denfortgående ökningen av antalet kemiska ämnen, vilkas påverkan på hälsa ochmiljö är förhållandevis okänd, forskningen på området måste breddas ochlaboratorieutrustning och teknik förbättras. Motionärerna framhåller vidare attden yrkesmedicinska kliniken vid RSÖ gjort omfattande forsknings- ochundersökningsarbete inom arbetsmiljöns område. Den kompetens på området somfinns vid kliniken skulle kunna vara bas för en utbyggnad med en miljömedicinsksektion som har kvalificerad analysutrustning. På uppdrag av företag ochmyndigheter skulle en sådan sektion kunna göra mycket ingående analyser för attidentifiera olika slags miljörisker. Den skulle också kunna ställa medicinskexpertis fill förfogande. För en utbyggnad av angivet slag bör enligtmotionärerna statliga medel ställas till förfogande. Motionärerna begär att regeringenskall ta initiativ till överläggningar med läns landsting om inrättandeav en sektion för viss del av miljömedicin vid den yrkesmedicinska kliniken vidRSÖ. har allt större uppmärksamhet ägnatsåt frågor om miljöns betydelse för olika sjukdomars uppkomst, och initiativ hartagits till förstärkning av insatserna för att uppspåra negativa miljöfaktorerm. I detta hänseende kan redovisas följande. inrättades statens miljömedicinskalaboratorium (SML) med uppgift att inom den fysikaliska och kemiskamiljömedicinen samt den allmänna hälsovården bedriva långsiktig forskning samtundersöknings-, utrednings- och utbildningsverksamhet. SML inrättades motbakgrund av att man visserligen känner till att förändringar i den yttre miljönpå olika sätt kan påverka människan men inte vet tillräckligt mycket om vilkamiljökomponenter som är särskilt riskabla, vilka grupper som är specielltkänsliga för påverkan, på vilket sätt denna påverkan kan ge upphov till skadorsamt hur vi skall kunna förebygga och förhindra inte önskvärda och främjaönskvärda förändringar i människans miljö. Tanken är att SML skall bidra tillatt fylla dessa kunskapsluckor. Även bland sjukvårdshuvudmännen har man uppmärksammatbehovet av insatser inom miljömedicinen. Vid år1979 presenterades sålunda en inom utarbetad skrift,Hälsopolitik i praktiken - förutsättningar och krav. I skriften föreslogs attett regionalt hälsovårdsorgan - en miljömedicinsk enhet - skall inrättas påcentral nivå inom landstingen. I skriften framhölls att utöver vad av hävdansetts ingå i hälso- och sjukvårdens uppgifter det bör ankomma på hälso- SoU1980/81:19 13 och sjukvården att registrera fakta om skeenden i miljön,i det sociala livet och i folkhälsan på sådant sätt att oroande trender kanupptäckas och förebyggande åtgärder vidtas. Mot bakgrund av att beslutat attlänsläkarorganisationen skall avvecklas (prop. 1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr1979/80:386) gav regeringen statens förhandlingsnämnd iuppdrag att med berörda sjukvårdshuvudmän förhandla bl. a. om att de skall taöver länsläkare som har en miljömedicinsk kompetensprofil. De av motionärerna föreslagna uppgifterna för enmiljömedicinsk sekfion vid yrkesmedicinska kliniken vid RSÖ synes vara av sammakaraktär som sådana som ligger inom SML:s arbetsområde. Enligt utskottetsmening bör staten koncentrera sina insatser för sådana uppgifter till detnyinrättade SML. Utskottet är därför inte berett förorda att statligt stödskall ges för uppbyggnad av en miljömedicinsk sektion vid RSÖ. Utskottet utgåremellertid från att de erfarenheter på miljömedicinens område som finns ochsamlas vid yrkesmedicinska kliniken vid RSÖ skall kunna nyttiggöras av SML pådet sättet alt SML vid behov tar upp samarbete med kliniken. Med hänsyntill det anförda avstyrks motion 1980/81:1253. Medelsberäkningen under anslaget föranleder inte någonerinran från utskottets sida. 1. beträffande en miljömedicinsksektion vid i attriksdagen avslår mofion 1980/81:1253, 2. att till Statensmiljömedicinska laboratorium för /82 anvisar ett förslagsanslag av . E 11-E 14. m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna E 11-E 14 (s. 117-123) ochhemställer attriksdagen för /82 anvisar 1. till förpsykosocial miljömedicin ett förslagsan slag av , 2. till Statensrättskemiska laboratorium ett förslagsanslag av , 3. till Statensrättsläkarstationer ett förslagsanslag av , 4. till Bidragtill driften av en WHO-enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar ettförslagsanslag av . SoU1980/81:19 14 Förebyggande hälso- och sjukvård Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt (s. 125-127) och hemställer att till Allmänhälsokontroll för /82 anvisar ett förslagsanslag av 3 251 0(X)kr. Regeringen har under punkt (s. 127 och 128) föreslagit att till Hälsoupplysning för /82 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1980/81:255 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att uttalar att dimensionering vad gällerpreventivmedelsråd givningen bör vara att hälften av kvinnorna i fertil ålder nås av denna, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen börbyggas ut både kvantitativt och kvalitativt, bl. a. innebärande enintensifierad utbildning och information till de personalgrupper som berörs, 3. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheteninom preventivmedelsrådgivning och födelsekontroll så att bl. a. de s. k.riskgrupperna kan nås, 4. att riksdagenhemställer hos regeringen om åtgärder för att den abortförebyggandeinformationen på även i fortsättningen skall kunna bedrivas. Imotion 1980/81:718 av MargotHåkansson m. fl. (fp, s, m, c) hemställs att hos regeringen hemställerom åtgärder för hälsoinformation inom givna resurser i enlighet med vad imotionen anförts. Imotion 1980/81:719 av . (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informafion om friskvård och förebyggande hälsovård. I motion 1980/81:1242 av MärtaFredrikson (c) och () hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att myndigheternas kostinformationtill allmänheten bör samordnas och att informationen bör ske i positiv anda, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att särskild uppmärksamhet bör ägnasbehov av mat i förhållande till skiftarbete och orgelbundna arbetstider. I motion 1980/81:1243 av () hemställs attriksdagen som SoU1980/81:19 15 sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en riksomfattande hälsokampanj - ett friskvårdsår - för ökadfolkhälsa. I motion 1980/81:1255av AlfWennerfors (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att samarbetet mellan h-nämndoch industri, handel och idrott inom kost och mofion får fortsätta ihittillsvarande former. Sedan är 1973 har socialstyrelsenbedrivit hälsoupplysningsverksamhet genom myndighetens nämnd förhälsoupplysning. , vilken haft egnapersonalresurser, har bedrivit upplysningsverksamheten med tyngdpunkt på treområden, nämligen kost och mofion, beroendeframkallande medel samt sexual- ochsamlevnadsfrågor. I enlighet med beslut av under förra (SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386) med anledning av proposition 1979/80:6 omsocialstyrelsens uppgifter och organisation, m. m., skall bl. a. nämnden förhälsoupplysning upphöra fr. o. m. . avses bliombildat till en byrå inom . Skälet till denna förändring är attdet ansetts att hälsoupplysning primärt bör vara en uppgift för sjukvårdshuvudmännenoch att upplysningsarbetet i första hand bör ske genom de organisatoriskaresurser som sjukvårdshuvudmännen förfogar över. Här bör också nämnas atthälso- och sjukvårdsutredningen i sitt avgivna slutbetänkande(SOU 1979:78) Mål och medel för hälso- och sjukvården med förslag till en nylagstiftning för hälso- och sjukvården har föreslagit att sjukvårdshuvudmännenskall åläggas ett lagstadgat ansvar även för förebyggande vård, innefattandebl. a. hälsoupplysning och hälsorådgivning till enskilda individer och bestämdamålgrupper i samhället. Betänkandet är efter remissbehandling föremål förberedning inom . uppgift beträffandehälsoupplysning avses enligt beslutet om omorganisation av iframtiden vara att på grundval av myndighetens verksamhet samt nationella ochinternationella rön om hälsorisker och hälsofrämjande åtgärder prioriteraviktiga områden för hälsoupplysningsarbetet och förse sjukvårdshuvudmännen medvisst underlag för deras hälsoupplysning. avses vidare skolastimulera sjukvårdshuvudmännens hälsoupplysningsverksamhet och verka för attinnehållet uppfyller sakliga krav. Under förevarande anslag beräknas medel försocialstyrelsens fortsatta verksamhet med hälsoupplysning. har vid medelsberäkningen för /82 framhållit behovetav fortsatta insatser på ovannämnda områden som utgjort tyngdpunkten i nämndensför hälsoupplysning verksamhet. Ianslutning till behandlingen av regeringens framställning om medelsan- r** 1980/81. SoU1980/81:19 16 visning under anslaget behandlar utskottet motioner omfrämjande av s. k. friskvård, om förbättring av kostinformationen m. m. samt omutbyggnad av preventivmedelsrådgivningen m. m. Främjande av friskvård. 1 tremotioner framläggs förslag av sådant innehåll att utskottet vid behandlingen avmotionerna sammanför dem under rubriken främjande av friskvård. Med termenfriskvård avser utskottet åtgärder som den enskilda, ordinärt friska människansjälv kan vidta för att förbättra utsikterna att hålla sig frisk. Demotioner som här är aktuella är följande. I motion 1980/81:718 av m. fl. (fp, s, m,c) anförs bl. a. att vi i alltför hög grad har prioriteratbotandet av sjukdomar och låtit en alltför liten del av de samlade resursernaläggas på förebyggande av ohälsa och sjukdom. Motionärerna begär att man inomgivna resurser skall intensifiera informationsverksamheten beträffande - somdet sammanfattas i motionen - hur man skall sköta sin hälsa för att kunna fåut det bästa av sitt liv. Sådan information bör enligt motionärerna förmedlastill den enskilde redan inom barnhälsovården och fortsätta inom skolan samtgenom olika kanaler under vuxenlivet. I motion 1980/81:719 av m. fl. (m) framhållsatt den enskildes eget ansvar för sin hälsa och sitt välbefinnande måstealltmer betonas. Det bör enligt motionärerna övervägas om inte socialstyrelsenoch de olika instanser som är ansvariga för sjukvården kunde hos massmediernavinna större utrymme för information om "friskvård och förebyggandehälsovård". Motionärerna synes i detta sammanhang inte innefatta andraåtgärder i begreppet förebyggande hälsovård än sådana som anses ingå ifriskvård enligt ovan gjorda definition. Motionärerna ger vissa exempel påinnehållet i önskad informationsverksamhet och begär att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som anförs i motionen. 1 motion 1980/81:1243 av () framhålls attdet nu bör vara dags för en samlad men omfattande och effektiv satsning på allafriskvårdsaktiviteter främst genom upplysning och inspiration. Det behövsenligt mofionären en riksomfattande upplysnings- och informationskampanj - ettfriskvårdsår - i vilken bl. a. landets alla frivilligrörelser av alla slagdeltar. Motionären begär att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om en riksomfattande hälsokampanj - ettfriskvårdsår - för ökad folkhälsa. Sjukvårdshuvudmännen har alltmer engagerat sig isjukdomsförebyggande och hälsobefrämjande åtgärder som ett led i en offensivsjukvårdspolitik som syftar till att säkra den enskildes hälsa ochvälbefinnande samt till att minska den framtida belastningen påsjukvårdsorganisationen. En majoritet av sjukvårdshuvudmännen har sålunda underde utformat förslag till s. k. friskvårdsplaner och medel haranvisats till sjukdomsförebyggande och hälsobefrämjande insatser, bl.a. hälsoupplysning. SoU1980/81:19 17 sjukvårdshuvudmännen finns också lämpliga kanaler förhälsoupplysning m. m. såsom mödra- och barnhälsovården, primärvården, sjukhusenoch tandvården samt genom samarbete med vederbörande huvudmän skolhälsovårdenoch företagshälsovården. Tanken bakom ovannämnda förändringar avsocialstyrelsens uppgifter och organisation beträffande hälsoupplysning är atttyngdpunkten i arbetet med hälsoupplysning m. m. lämpligast förankras påfältet. Utskottet utgår från att de insatser, som i enlighet meddet anförda är att vänta av sjukvårdshuvudmännen för att främja friskvård,kommer att tillgodose syftet med motion 1980/81:718 och motion 1980/81:719.Något initiativ med anledning av motionerna är därför inte påkallat.Motionerna avstyrks således. I propositionen om uppgifter ochorganisation, m. m. förutskickade föredragande departementschefen att insatserför hälsoupplysning av typen kampanjer riktade till allmänheten eller bestämdamålgrupper skulle komma att krävas. För genomförande av sådana insatser påregional och lokal nivå ansågs sjukvårdshuvudmannen eller i vissa fall kommunenbäst lämpad men förutsattes bl. a. kunna ta initiativ tillriksomfattande upplysningskampanjer, föra ut dem i massmedia och ge huvudmännenuppslag och material för regionala eller lokala uppföljningar. mening finns det anledning räkna med att särskilda kampanjer för främjandeav friskvård skall ses som angelägna bland de fortsatta insatserna förhälsoupplysning på riksnivå och lägre nivåer. Inte heller något initiativ medanledning av motion 1980/81:1243 är därför påkallat. Utskottet avstyrkersåledes motionen. Förbättring av kostinformationen m. m. Denupplysningsverksamhet om kost och motion, som , startades med målsättningen att den pågåendeutvecklingen mot försämrade kost- och motionsvanor skulle brytas. Aktivitetenberäknades behöva för att få effekt, i första hand en tioårsperiod.Det näringsfysiologiska och rörelsefysiologiska underlaget för aktiviteten -som utarbetats av en särskild medicinsk expertgrupp - redovisades av socialstyrelsenår 1971 i skriften Kost och motion (redovisar nr 19). Somkonkreta förslag till ändring av kost- och motionsvanor angavs däri att detgäller att anpassa energitillförsel till energibehov, att begränsa konsumfionenav mättat fett och socker, att öka tillförseln av essenfiella näringsämnen ochatt öka den fysiska aktiviteten. Underlag för upplysningsverksamheten om kostoch fysisk aktivitet under barnaåren, som utarbetats av en annan medicinskexpertgrupp, redovisades i skriften Kost och fysisk aktivitet ibarnaåldern (redovisar nr 33). För upplysningsverksamheten om kost och motion har detfunnits en särskild ledningsgrupp, i vilken ingår bl. a. företrädare försocialstyrelsen, , , konsumentverket.Svenska kom- SoU1980/81:19 18 (), TCO, LO, () samt idrottsrörelsen. Vidare har till aktiviteten varit knutna -förutom ovannämnda medicinska expertgrupper -olika expert-, projekt- ochreferensgrupper. a. har det funnits en rådgivande grupp förnäringslivsfrågor, N-KoM, med företrädare för bl. a. , ,, Mjölkcentralen Arla, ICA, KF, () ochidrottsrörelsen. I mofion 1980/81:1242 av () och KjellMattsson (c) lämnas uppgifter om storleken av konsumtionen av snask och andravaror som vi inte behöver från näringssynpunkt. Det är enligt motionärernanödvändigt att man försöker förändra och förbättra matvanorna. Detta är,påpekas det, möjligt endast om informationen och upplysningen om mat kan görasengagerande, aktiverande och meningsfull. Motionärerna anser att den statligakostinformationen - från , och livsmedelsverket- huvudsakligen ger allmänheten den uppfattningen att matkunskap är krävandeteori. Motionärerna begär (yrkande 1) att myndigheternas kostinformation tillallmänheten skall samordnas och att informationen skall ske i positiv anda.Motionärerna önskar vidare åtgärder som bidrar till att bl. a. skiftesarbetarekan äta bättre och begär (yrkande 2) att i informafionsverksamheten särskilduppmärksamhet skall ägnas behov av mat vid skiftarbete och då man arbetar påoregelbundna arbetsfider. I motion 1980/81:1255 av () framhållsvärdet av det samarbete med näringslivet som förekommit iupplysningsverksamheten om kost och motion genom den rådgivande gruppen N-KoMoch motionären begär att samarbetet med industri, handel och idrott inomupplysningsverksamheten om kost och motion får fortsätta i hittillsvarandeformer. För att man skulle få en uppfattning om vilken effektupplysningsverksamheten om kost och motion fått gjordes enenkätundersökning, som omfattade 2 000 vuxna personer över hela landet.Enkätundersökningen visade att allmänhetens kunskaper om sambanden mellan kostoch motion samt hälsa och om näringsriktig mat blivit bättre men att allmänhetenskost-och motionsvanor förändrats endast i blygsam utsträckning. Med anledningav bl. a. den långsamma takten i förändringen av allmänhetens levnadsvanortillsatte ovannämnda ledningsgrupp för kost och motion en utredningsgrupp meduppgift att ta fram underlag till ett åtgärdsprogram som skulle kunna påskyndautvecklingen. Resultatet av utredningsgruppens arbete presenterades år1979 i rapporten och motion inför 80-talet. Underlag för åtgärdsprogramför bättre kost-och motionsvanor (nr 11 i nämndens för hälsoupplysningpublikationsserie h-rapporter). Rapporten innehåller bl. a. en beskrivning ochvärdering av de informationsinsatser m. m. som gjorts samt underlag för ettframåtriktat åtgärdsprogram för kost- och motionsinformation.I rapporten har bl. a. redovisats akfiviteter inom kommunerna, skolan ochstudie- SoU1980/81:19 19 förbunden, och det påpekas bl. a. att det krävs insatserpå flera områden i samhället om man vill åstadkomma en mera genomgripande ochlångsiktig förändring av allmänhetens kostvanor. Det är avsett att rapportenskall utgöra underlag för ett långsiktigt program för att förbättrabefolkningens kost- och motionsvanor. Den nu lämnade redogörelsen visar att man inom bl. a.socialstyrelsen är medveten om att man mäste påskynda utvecklingen av bättrekostvanor hos allmänheten. Utskottet vill understryka betydelsen av att såockså sker. Med hänsyn till det anförda är något initiativ avriksdagen med anledning av motion 1980/81:1242 inte erforderligt. Utskottetavstyrker därför mofionen. I propositionen om uppgifter ochorganisation, m. m. underströk föredragande departementschefen värdet av detsamarbete med olika organisationer som i sinverksamhet. Han förordade som princip att det skulle ankomma på socialstyrelsenatt avgöra formerna för samarbete med t. ex. organisationer och att tillsättaoch ange uppgifter för samrådsorgan men framhöll angelägenheten avatt man inom hela hälsoupplysningsomrädet tar till vara organisationernaspositiva inställning till medverkan i hälsofrämjande aktiviteter. Enligt vad utskottet inhämtat finns det inomsocialstyrelsen ett positivt intresse för att man även i fortsättningen skallha en organiserad samverkan med näringslivet i upplysningsverksamheten om kostoch motion. Med hänsyn härtill finns det anledning räkna med att ett sådantfortsatt samarbete som motionären förespråkar kommer fill stånd utan någotriksdagens initiativ. Motion 1980/81:1255 påkallar därför inte någon riksdagensåtgärd. Utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen m. m. I motion1980/81:255 av m. fl. (vpk) framhålls attprevenfivmedelsrådgivningen mäste byggas ut både kvalitativt och kvantitativt.Motionärerna beräknar att hälften av samtliga kvinnor i fertil ålder behöverpreventivmedelsrådgivning och begär att preventivmedelsrådgivningendimensioneras för att täcka detta behov (yrkande 1). Motionärerna begär vidareatt som sin mening skall ge regeringen till känna attpreventivmedelsrådgivningen bör byggas ut både kvanfitativt och kvalitativt,bl. a. innebärande en intensifierad utbildning och information till depersonalgrupper som berörs (yrkande 2) samt att hos regeringen skallhemställa om dels åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheten inompreventivmedelsrådgivning och födelsekontroll så att bl. a. de s. k.riskgrupperna kan nås (yrkande 3), dels åtgärder för att den abortförebyggandeinformationen från även i fortsättningen skall kunna bedrivas(yrkande 4). I anslutning till behandlingen under förra ibetänkande SoU 1979/80:32 av en motion om utbyggnad avpreventivmedelsrådgivningen lämnade utskottet en redogörelse (s. 15 och 16) förutvecklingen på området SoU1980/81:19 20 sedan fattade beslut om ökade insatser ifråga om preventivmedelsrådgivning och andra förebyggande åtgärder. Utskottetfår som bakgrund till behandlingen av motionen hänvisa till denna redovisning. Som utskottet framhöll i nämnda betänkande beslutaderiksdagen i början av förra begära att en utvärdering avabortlagstiftningen skulle komma till stånd (SoU 1979/80:10, rskr 1979/80:24).