bet · G401SfU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Denna princip innebär i huvudsakatt de som redan har en hög inkomst bibehåller denna standard vid bl. a.sjukdom och på ålderdomen. De som emellertid av skilda skäl saknar möjlighetertill ett avlönat arbete eller har en låg inkomst får i nämnda fall ävenfortsättningsvis leva under sämre ekonomiska förhållanden. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att en inriktning av socialpolitiken efterinkomstbortfallsprincipen kan leda till att redan svaga grupper i samhälletmissgynnas. I reservation till utskottets betänkande SfU 1980/81:7 om detsociala bidragssystemet konstaterade ledamöter i utskottet attsocialpolitiska samordningsutredningens förslag utgör en vidareutveckling avnu gällande principer för socialförsäkringssystemet. Inför behandlingen inomregeringskansliet av utredningens förslag, borde, ansåg reservanterna bl. a.,ytterligare överväganden ske i syfte att förstärka inslagen av grundtrygghet idet svenska socialförsäkringssystemet. Mot bakgrund av det anförda och på av motionärerna imotion 1606 angivna skäl anser utskottet i likhet med motionärerna att detsociala reformarbetet i fortsättningen bör inriktas på en förstärktgrundtrygghet inom det sociala trygghetssystemet. Utskottet föreslår därför attriksdagen med bifall till motionen gör ett uttalande av denna innebörd. dels attutskottet under punkten 1 moment 6 bort hemställa 6. beträffande det socialareformarbetet att med bifall till motion 1980/81:1606 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. SfU1980/81:21 22 Pensionstillskott vid undantagande från ATP (punkten 1mom. (), (), (), (), (), ArneAndersson i () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 11 börjar med "Utskottet anser" och på s, 12slutar med "avstyrks således," bort ha följande lydelse: Gällande bestämmelser om avräkning av pensionstillskottmot den ATP som skulle ha utgått om undantagande inte skett kan få denkonsekvensen att en ålderspensionär som enda pension kan komma att uppbäragrundbeloppet inom folkpensioneringen. Enligt utskottets mening talar fleraomständigheter för att man inom pensionstillskottssystemets ram bör stödja demsom inte kan uppbära den för andra försäkrade garanterade miniminivån, somutgörs av grundpension jämte pensionstillskott. Sålunda hade de som vidtilläggspensioneringens uppbyggnadsskede anmälde undantagande från ATP intemöjlighet att förutse pensionstillskottens införande och vad som skullebli följden av bestämmelserna härom. Vidare kan pensionstillskotten inte sessom en förmån inom ATP-systemet utan får i princip anses vara enskattefinansierad låginkomstutfyllnad och standardsäkring. Härtill kommer attde flesta som uppbär pensionstillskott inte direkt har bidragit tillfinansieringen av ATP. Taxeringsbestämmelserna har också medfört attföretagare, som har begärt undantagande från ATP, under sina aktiva år harbetalat högre stats- och kommunalskatt än den som med samma bruttoinkomst avjordbruk eller rörelse har varit ansluten till ATP genom att ATP-avgiften helatiden har varit avdragsgill vid inkomsttaxeringen och därmed sänkt underlagetför beräkning av skatten. Frågan om änkas rätt till pensionstillskott vid makesundantagande från ATP är f. n. föremål för överväganden inom pensionskommittén.Såvitt gäller denna fråga vill utskottet särskilt framhålla att det ärsynnerligen otillfredsställande att mannens villkor inom pensionssystemet idessa fall tillåts påverka kvinnans pensionsvillkor. Mot denna bakgrund och med beaktande också av attregeringen i lagrådsremiss har föreslagit att möjligheten att anmälaundantagande från ATP skall avskaffas, anser utskottet att börföreläggas förslag om rätt till pensionstillskott vid undantagande från ATP.Det anförda bör med anledning av motionerna 247, 426, 529, 1227 och 1622 gesregeringen till känna. dels attutskottet under punkten 1 moment 7 bort hemställa 7. beträffande pensionstillskottvid undantagande från ATP att med anledning av motionerna1980/81:247, 1980/ 81:426, 1980/81:529, 1980/81:1227 och 1980/81:1622 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. SfU 1980/81:21 23 , , , , , och (allas) anför: I motion 1980/81:75, som väcktes med anledning avproposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m., motsatte vioss förslaget om att inkomstprövningsgränserna för kommunalt bostadstilläggskulle sänkas. Vi ansåg vidare att procentsatsen för statsbidraget tillkommunalt bostadstillägg borde bibehållas vid och inte, som föreslogs,ändras till . I reservation till utskottets betänkande i frågan (SfU1980/81:14) pekade vi bl. a. på att den föreslagna ändringen istatsbidragsreglerna för kommunalt bostadstillägg hade samband med aviseradeförslag inom det statskommunala bostadsbidragssystemet. Enligt vårprincipiella uppfattning borde man avvakta förslag på sistnämnda område för attfå till stånd en erforderlig samordning. Såvitt gällde behandlingen avpropositionens förslag menade vi att man i avvaktan på resultatet av detutredningsarbete om samordning av bostadsstöden som pågår inombostadsbidragskommittén inte borde ändra vare sig inkomstprövningsreglernaeller statsbidragsgränsen. biföll emellertid förslagen ipropositionen (rskr 1980/81:84). Eftersomriksdagen inte följde det förslag vi då förordade utgår vi från att de förslagsom framfördes i vår motion och reservation ändå beaktas vid prövningen avbostadsbidragskommitténs väntade förslag.