bet · G401TU19 · 1980-12-31 00:00:00 — Skulle dessa förhandlingar leda till att åtgärderbehöver vidtas redan under innevarande budgetär torde därför erforderligamedel kunna rymmas inom anslagsramen. Utskottet tillstyrker alltså att riksdagengodkänner vad föredraganden i berörda delar anfört och avstyrker följaktligensamtiiga motionsyrkanden om pendeltägsstation vid och dubbelspårÄlvsjö-Flemingsberg. I motionerna 1980/81:451 (s) och 1980/81:983 (vpk)begärs aU uttalar att en omfattande upprustning och ombyggnad avSödertälje södra järnvägsstation bör komma till stånd samt hosregeringen hem- ställerom förslag härom. Motionärerna pekar därvid särskilt på behovet av upprustningoch handikappanpassning av förbindelserna mellan perrongerna m. m. Utskottethar tidigare uttalat att frågan om upprustning och utbyggnad av den aktuellastationen i första hand måste prövas av SJ i samband med den fortlöpandeinvesteringsplanering som sker inom verket samt förutsatt att de avmotionärerna omnämnda förhållandena beaktas vid den prioritering som sker.Utskottet hyser fortfarande samma uppfattning i principfrågan. Av betydelse isammanhanget är emellertid också dels att frågor om trafikering och utbyggnadav pendeltägstrafiken i regleras i det s. k.pendeltågsavtalet mellan SJ och , dels att mycketstora anspråk pä investeringsmedel i övrigt föreligger för åtgärder påjärnvägssystemet i . Med hänvisning till det anfördafinner utskottet någon särskild åtgärd ej påkallad. Utskottet avstyrker vidare yrkandet i motion 1980/81:983(vpk) att begär att överläggningar tas upp mellan SJ, SL ochSödertälje kommun i syfte att åstadkomma en utökning av pendeltägstrafikenmellan södra och . Vad beträffar de i motion 1980/81; 1744 (s) iövrigt begärda anslagshöjningarna för SJ:s del vill utskottet framhålla attredan propositionens förslag - om en ökning av SJ;s totala investeringsvolymmed i reala termer - som förut nämnts innebär att den helt övervägande delenav de investeringsobjekt som SJ tagit upp i sin anslagsframställning kan realiseras.Under hänvisning härtill och med beaktande jämväl av det statsfi-nansiellaläget anser sig utskottet kunna godta regeringens förslag tillmedelsförbrukning, fördelningen på olika investeringsändamäl och anslagsberäkningen. Härav följer att utskottet avstyrker denytterligare anslagshöjning om sammanlagt 220 milj. kr. som föresläs i motion1980/81:1744 (s). I enlighet med det anförda avstyrker utskottet deni motion 1980/81:766 (partimotion, vpk) föreslagna anslagshöjningen om 425,2milj. Utskottet avstyrker också, i överensstämmelse medriksdagens tidigare ställningstaganden (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr1980/81:101), yrkandet i sistnämnda motion att det av SJ under hösten 1980redovisade s.k. huvudalternativet till långsiktig investeringsplan för perioden1981/ 82-1990/91 i princip skall läggas till grund för SJ;s årligaanslagsframställningar. Propositionens förslag om rätt för SJ attlångtidsförhyra rullande materiel eller träffa hyresköpsavtal avseende sådanmaleriel tillstyrks av utskottet. Detsamma gäller förslaget att statens järnvägarsstatskapital skall få sättas ned med 180 milj. kr. I motion 1980/81:1744 (s) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enförbättrad samordning mellan de statliga trafik verken. Såsom motionärernadärvid anfört har frågan om samarbetet mellan de statliga verken underkommunikationsdepartementet tagits upp ett flertal gånger i . Vidbehandlingen av den trafikpolitiska propositionen konstaterade utskottet attfrågan om en förbättrad samordning mellan de statliga trafikverken ännu intekommit närmare sin lösning. Utskottet fann detta otillfredsställande och ansågatt det borde ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att få enbättre samordning till stånd. En redovisning av vilka åtgärder som hadevidtagits eller avsågs vidtas borde lämnas budgetproposition. Föratt åstadkomma en bättre samverkan mellan trafikverken, särskilt när det gällergodstransporter, och för att bättre kunna tillgodose näringslivetstransportbehov bildas enligt den nu föreliggande propositionen etttrafikpolitiskt råd. I rådet ingår vissa verkschefer samt representanter förnäringslivet. Den s. k. har vidare lagt fram vissa förslagbeträffande samdrift i verkstadsrörelse m.m. i betänkandet Fordonsunderhåll istatiiga verkstäder (Ds K 1980; 4). Någon sammanfattande redovisning av detslag utskottet begärt har emellertid ännu inte lämnats från regeringens sida. Utskottetfinner det för sin del i likhet med motionärerna alltjämt vara angeläget attfrågan om en bättre samordning mellan de statliga kommunikationsverken försframåt och förutsätter därför att regeringen senast i 1982 årsbudgetproposition lämnar en redovisning av vidtagna och planerade åtgärder m.m. i ämnet. I avvaktan härpå finner utskottet någon särskild framställning frånriksdagens sida f. n. inte vara erforderlig, varför motionen synes kunnalämnas utan åtgärd. I motion 1980/81:1334 (c) yrkas att begäratt regeringen låter utreda möjligheterna att samordna transporter på landsväg,järnväg och till sjöss. Särskilt viktigt anges därvid vara att de tungatransporterna pä landsväg begränsas samt att det över hela byggs uppett fungerande transportnät pä järnväg. Isift betänkande /79: 18 framhöll utskottet det angelägna i aftmöjligheterna prövas att genom skilda taxeåtgärder stimulera och utvecklagodstransporterna på järnväg. Utskottet fann det således av såväl samhällsekonomiskasom trafiksäkerhets-, miljö- och energiskäl angeläget att ett ökat utnyttjandeav järnvägen, framför allt vid långväga landtransporter, kommer till stånd.Det ansågs vara viktigt att taxor och service för främst styckegodstrafikenutformas så att de blir attraktiva för SJ;s kunder. När det gäller godstrafiken pekade utskottet vidarepå de möjligheter till ytterligare effektivisering av transportsystemet och deutomordentliga förutsättningar att erbjuda olika transportköpare samladetransportlösningar som ett utvidgat samarbete mellan de i SJ-koncernen ingåendeföretagen -SJ, SVELAST, ASG, GDG m. fl. - borde kunna ge. Utskottet förutsatte,med hänsyn till vad som anförts i den dä föreliggande propositionen ombetydelsen av ett ökat samarbete och en ökad samverkan mellan olikatrafikföretag och trafikmedel, att regeringen vidtog erforderliga åtgärder föratt få till stånd ett ökat samarbete mellan de i SJ-koncernen ingåendeföretagen. godtog också införandet av den av SJ föreslagna s. k.linjetariffen. Underhänvisning till det anförda och då utskottet alltjämt förutsätter att härberörda frågor följs av såväl SJ som övriga transportmyndigheter synes någonåtgärd från sida i ämnet ej vara påkallad. Motionen avstyrks därför. I mofion 1980/81:1744 (s) har begärts attregeringen tillsätter en särskild utredningsman för frågan om en bättresamverkan mellan SJ och postverket. Utskottetvill med anledning härav erinra om det omfattande samarbete som på olika nivåerredan förekommer de båda verken emellan. I budgetpropositionen erinras bl.a.om det gemensamma utredningsarbete m.m. som pågår beträffande samordnandeåtgärder i fråga om paketgods. Då utskottet vidare förutsätter att härmedsammanhängande frågor i övrigt -inte minst på investeringssidan uppmärksamtföljs av såväl regeringen som verksledningarna anser utskottet tillsättande aven särskild utredningsman i frågan ej nu erforderlig och avstyrker därföryrkandet härom. 1.2Vissa övriga investerings- och organisationsfrågor m. m. I motion 1980/81:999 (vpk) yrkas att hosregeringen begär förslag rörande en upprustning av järnvägsstationerna ienlighet med vad som anförs i motionen. En sådan upprustning blir enligtmotionärerna allt nödvändigare och bör beträffande vänthallarna ske genomommälning, anskaffning av nya sittmöbler och konstnärlig utsmyckning. Stationernabör vidare upprustas sä att de blir anpassade för handikappade. Framför allt påstörte stationer, där tågbyte förekommer, bör bl. a. installation ske avskötrum för resande med spädbarn. framhållit senast vid föregående är del i och för sigönskvärt att järnvägsstationerna upprustas och får en tidsenligare gestaltning.Utskottet förutsätter emellertid att SJ i sin fortlöpande investeringsplaneringoch i sina ärliga anslagsframställningar beaktar behovet härav. Under hänvisninghärtill finner utskottet någon särskild framställning i ämnet från riksdagenssida ej påkallad och avstyrker därför yrkandet i fråga. Utskottet avstyrker likaledes yrkandet i motion1980/81:997 (vpk) att hos regeringen nu begär förslag om upprustningaw järnvägsstationen i . I motion 1980/81: 1346 (c) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att SJ i samråd med . , och ide enskilda fallen berörd kommun bör eftersträva bevarande av så mängakulturhistoriskt värdefulla stationshus och andra järnvägsbyggnader sommöjligt. Av motionen framgår att såväl SJ som andra berörda har storförståelse för kulturhistoriska synpunkter av det slag som anförts i motionensamt att i förekommande fall frågor härom löses i samarbete mellan SJ,och kommuner m.fl. Underhänvisning härtill kan utskottet inte finna något särskilt uttalande i fråganfrån sida påkallat och avstyrker därför motionen i fråga. I motion 1980/81:1739 (fp) begärs att hosregeringen anhåller om åtgärder inom SJ:s nuvarande ram för att påskyndainförandet av kommunikationsradio!telefonsystem i enlighet med motionen. Medanledning härav må erinras om föredragandens uttalanden under Särskilda frågorom vikten av att säkerheten vid SJ förbättras. Alla skäl sägs sålunda tala fören högsta prioritering av säkerhetsinvesteringarna. Utbyggnaden av denautomatiska tåghastighetskonlrollen, ATC, har börjat i , därsystemet delvis togs i drift . Utbyggnaden fortsätter nu isnabbare takt än vad som tidigare planerats. SJ räknar med att ATC-programmetsom omfattar hela affärsbanenätet skall vara slutfört mottidigare planerat 1985/86. Förbättringenav vägskyddet, dvs. i första hand åtgärder vid järnvägskorsningar, får ocksåpositiva effekter på trafiksäkerheten, liksom den fortsatta utbyggnaden avtelekommunikationerna genom den s. k. trafikradion som merutnyttjar det fastaradionätet för driftradion och ger förbindelse mellan lokförare ochtrafikledning. Systemet togs enligt propositionen i bruk ochkommer att installeras på i princip alla dragfordon i tågtjänst. Inom en näraframtid medger systemet också kommunikationer mellan konduktörspersonal ochtrafikledning. Föredragandenförutsätter att de omprioriteringar mellan olika investeringar som SJ kanbehöva göra inte går ut över säkerhetshöjande objekt. a. bör den pågåendeutbyggnaden av ATC och införandet av trafikradio i loken ske i så snabb taktsom det praktiskt är möjligt. Även andra säkerhetshöjande investeringar t. ex.vad gäller åtgärder vid järnvägskorsningar, tele- och radiokommunikationer,Qärrblockering och modernisering av ställverk bör påskyndas så långt det ärmöjligt. För att kunna tillgodose trafikens behov måste ocksåeldriftanläggningarnas kapacitet och driftsäkerhet successivt ökas.Upprustningarna medför minskade un- derhållskostnaderoch en högre energieffekt och är en förutsättning för alt RC-loken skall kunnaframföras utan restriktioner. Medtillstyrkande av föredragandens förslag i nu berörda delar finner utskottetnågon åtgärd frän sida ej påkallad med anledning av motionen. I motion 1980/81:1345 (fp) yrkas att riksdagenbegär att regeringen verkar för att projektering av en motorvagn av svenskkonstruktion genomförs. Sommotionärerna därvid framhållit bör statsmakterna inför den nya generationenmotorvagnar medverka till projektering av en modell som från början är anpassadtill svenska förhållanden och krav. De motorvagnar som är under successivleverans har nämligen visat uppenbara brister, inte minst i fråga om anpassningtill svenska vinterförhällanden. Utvecklingsarbetet synes böra ske i närasamarbete mellan SJ och svenska företag på detta område. I motion 1980/81:1744(s) betonas fö. också vikten av att utvecklingsarbetet när det gällerkollektivtrafikfordon stimuleras och att förnyelsen av SJ;s vagnpark skergenom beställningar vid svensk industri. Projekteringen av en svenskbyggdmotorvagn kan enligt utskottets uppfattning komma att i hög grad gagna densvenska järnvägsindustrin och bidra till att trygga sysselsättningen.Utskottet finner det därför önskvärt att överväganden kommer till ståndbeträffande en sådan projektering samt att regeringen låter utreda förutsättningarnahärför. i denna fråga anfört bör av ges regeringen till känna. I motion 1980/81; 1336 (s) yrkas att hosregeringen begär att SJ ges i uppdrag att ta fram fullständiga handlingar tillhandikappanpassade vagnar för produktionsstart när det ekonomiska lägettillåter. I motionen erinras om att SJ i samarbete med ochhandikapporganisationerna tagit fram underlag för en handikappanpassadjärnvägsvagn. Utredningen har skett på begäran av isyfte att få fram underlag för en typ av järnvägsvagn som gör det möjligt förrullstolsbuma resenärer att färdas med tåg. 1 budgetpropositionen haremellertid några medel för projektering av de föreslagna provvagnarna inteanslagits. Såsomi propositionen framhålls redovisade SJ sitt förenämnda uppdrag till regeringeni . SJ framhåller att trafik med handikappanpassade vagnar skullemedföra betydande kostnader som inte kan täckas av intäkter. En sådanförsöksverksamhet som berörs i utredningen förutsätter därför enligtföredragandens mening att SJ kompenseras för merkostnaderna. Isammanhanget nämns att redan de nya personvagnar som successivt tas i brukvid SJ i hög grad är anpassade till de handikappades behov. Innan en närmareutvärdering gjorts av hur dessa vagnar i praktiken 2 1980/81. motsvararde handikappades behov är föredraganden inte beredd att ta ställning till enförsöksverksamhet med särskilt handikappanpassade vagnar. Det nämns också attförsöket med en landsomfattande riksfärdtjänst beräknas vara avslutat under1982/83. Utskottetdelar i princip föredragandens uppfattning härvidlag. I likhet med motionärenanser emellertid utskottet att SJ bör ha en hög handlingsberedskap när härberörda utvärdering är klar samt förutsätter därför att SJ bedriverprojekteringsarbetet i sådan takt att fullständiga handlingar finns Utarbetadenär resultatet av utvärderingen föreligger. Vad utskottet härom anförtbör av ges regeringen till känna. I motion 1980/81:260 (s) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om SJ:sverksamhet i . Med hänsyn till det stora behovet av revision ochreparation av lok och vagnar som SJ nu har borde enligt motionärerna flerarbetsuppgifter på detta område kunna tillföras . Motionärernaförutsätter därför att berörda parter och representanter för regering ochriksdag vid överläggningar med statliga verk och SJ;s centrala ledningöverväger de förslag och synpunkter som anförts i motionen. Liknande synpunkteranförs i motion 1980/81:990 (vpk), vari yrkas att hos regeringenbegär att en arbetsgrupp utses med uppgift att lägga fram förslag tillriksdagen om en utvecklingsplan för SJ;s verkstäder i . Även i motion1980/81; 1733 (c) begärs att verksamheten vid SJ-verkstaden i byggs ut,bl. a. för att få till stånd snabbare reparation av SJ-materiel och för bättreutnyttjande av resurserna. Medanledning härav vill utskottet erinra om den av riksdag (prop.1972:133, TU 1972:22, rskr 1972:332) beslutade ändringen av SJ;s regionalaorganisation. Som en väsentlig del häri ingick att de tidigare tilldriftdistrikten knutna driftverkstäderna - med deras på serviceunderhållinriktade verksamhet - skulle sammanföras med de under chefen förmaskinavdelningen sorterande industriellt arbetande huvudverkstäderna medtillhörande lokala enheter. Omorganisationen beräknades siktmöjliggöra betydande rationaliserings- och effektivitetsvinster, bl. a. i formav minskning av personalbehovet avseende såväl administrativ personal somverkstadspersonal. Densuccessiva moderniseringen av SJ;s lok- och vagnpark har också medfört attbehovet av underhåll minskat som verksamheten rationaliserats. Vissöverkapacitet har till följd härav uppkommit i verkstäderna, vilket i sin turlett till omfördelning av arbetena mellan de olika verkstäderna samt - genomnaturlig avgång successiv minskning av arbetsstyrkan. Vid den anpassning avverkstadsrörelsens omfattning till SJ:s verksamhet i stort som visat signödvändig kan av skilda skäl hänsyn inte enbart tas till en verkstad utanbedömningarna måste avse samtliga verkstäder. Utskottet förutsätter dockalltjämt att härvid även arbetsmark- nåds-och regionalpolitiska synpunkter i vederbörlig mån beaktas. Vidare utgårutskottet från att den yrkeskunskap som finns vid verkstäderna tillvaratas.Det är också viktigt att vid den fortsatta upprustningen av järnvägen SJ;sreparations- och serviceberedskap utnyttjas i största möjliga utsträckning. Utskottetvill slutligen i sammanhanget erinra om den översyn av ocharbetsformer som f n. pågår. Då utskottet förutsätter att även frågor av detslag motionärerna aktualiserat kommer att uppmärksammas under utrednings- ochberedningsarbetet finner utskottet motionsyrkandena inte nu böra föranledanågon åtgärd. Detsamma gäller motion 1980/81:262 (s), omupprättandet av en samlad resurs för byggnads-, elektro- och signalverksamhetlokaliserad till . Under avsnittet Särskilda frågor framhåller föredragandenbeträffande behovet av investeringsmedel för rullande materiel i persontrafikenatt detta till en mycket stor del bestäms av omsnabbtåg, dvs. motorvagnstäg med lutningsbara vagnskorgar och med en maximaltåghastighet av , införs i . Den totala merutgif-ten förinvesteringar i vagnar och dragfordon för trafik i triangeln Stockholm-Göteborg-Malmö-Stockholmuppgår enligt SJ till ca jämfört med fortsatt användning avdagens lok- och vagnmateriel med den nuvarande maximifarten . F. n.pågår enligt propositionen inom SJ en utredning av de företagsekonomiskaförutsättningarna för att införa snabbtåg. Viss teknisk försöksverksamhet medtåg av detta slag pågår . Om projektet bedöms lönsamtplanerar SJ att upphandla ett mindre antal provtåg under slutet av förleverans omkring 1984/85. Sedan tågen provats i försök och i kommersiell driftbör enligt SJ en störte beställning kunna bli aktuell . SkallSJ få medel för en så omfattande investering bör snabbtågen enligtföredraganden bidra till att förbättra SJ;s resultat i högre grad än vad andrainvesteringar och åtgärder skulle göra. Vid sidan av de rent företagsekonomiskaaspekterna, vilka efter hand tas fram av SJ och presenteras för regeringen,måste man givetvis också se på de samhällsekonomiska konsekvenserna. a.måste snabbtågens inverkan på bil-, buss- och flygresan-det belysas liksomtrafiksäkerhetsfrågorna. Inom genomförs nu ensamhällsekonomisk analys av snabbtågens effekter. Innande företagsekonomiska och samhällsekonomiska analyserna av snabbtågens effekterär slutförda säger sig föredraganden inte vara beredd att ta ställning tillfrågan om snabbtåg. Det understryks vidare att upphandling av provtåg kräverregeringens medgivande. Vad föredraganden häromanfört finner sig utskottet kunna godla. TU1980/81:19 20 1.3 Frågor om anslutning till riksnätet av vissa bandelar trafikpolitiska beslutinnebar bl. a. att det s.k. affärsbanenätet sammanfördes med vissa iproposition 1978/79:99 angivna andra banor i ett riksnät. Avgränsningen avdetta skulle dock inte ses som definitiv utan ändringar kunna görassom ett resultat av fortsatta utredningar angående olika trafiksvaga bandelarsframtida utnyttjande. I fråga om de trafiksvaga bandelar, vilka i propositionenföreslagits bli föremål för prövning av fortsatt persontrafik resp.ytterligare utredning, ansåg vidare att i princip samtliga dessaborde bli föremål för ytterligare utredning inom ramen för den fortsattaregionala trafikplaneringen. Med hänvisning till beslutet härom och uppdraget ät detsamtidigt inrättade transportrådet att tillämpa de i beslutet angivnariktlinjerna har av till transportrådet överlämnatsinkomna framställningar från länsstyrelserna i och län angåendeintagande i riksnätet av bandelen Bjärka/. Även utskottet anser självfallet att den sålunda beslutadeordningen för prövning av berörda frågor skall tillämpas. Detta innebär ocksåatt senare kommer att få ta ställning till eventuella förslag omutvidgningar av nätet i fråga. Under hänvisning till det anförda finner utskottetyrkandena i motionerna 1980/81:185 (c), 1980/81:449 (s, m, c), 1980/81:463 (s,m, c, fp, vpk) och 1980/81:576 (c) i denna del, samtliga med begäran attbandelen Bjärkal SäbyVästervik skall överföras till riksnätet, böra lämnasutan åtgärd. Detsamma gäller yrkandena i motionerna 1980/81: 313 (c)att järnvägen NässjöNybro skall överföras till riksnätet, 1980/81: 751 (c) omintagning i nätet av järnvägslinjen , 1980/81:752 (c) omintagning i nätet av järnvägslinjen och 1980/81:1727 (c) attbandelen MellerudBengtsforsArvika hänförs till riksnätet. 1.4 Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar 1.4.1 , och bandelenKarlskrona-Kristianstad I motion 1980/81; 568 (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om att SJ i samband med investeringar påinlandsbanan låter bygga ett anslutningsspår mellan BJ-banan och iöstra . Vidare begärs att mellan Herthult ochKristinehamn i samband därmed elektrifieras. I motion 1980/81:1470 (s) begärslikaledes en upprustning inom av . I detta sammanhang synes också böra behandlas motion1980/81:757 (c) om kommunikationerna till primära rekreationsområden. Motionentar upp frågor om utvecklingen i och landskapets behov av tillfredsställandetransportsystem. Möjligheten anses därvid inte böra uteslu- tasatt bygga bibanor från . En sträckningSveg-Hede-Funäsdalen anges bl.a. vara tänkbar. Ibudgetpropositionen erinras om att en upprustning av pågår /77. T. o. m. /80 har satsats ca 50 milj. kr. meden koncentration av insatserna till bandelarna som tillhörriksnätet - och . För innevarande budgetår har SJ erhållit 20 milj.kr. Härtill kommer att en del av sträckanSlagnäs-Arvidsjaur upprustas med beredskapsmedel för 5 milj. kr. från det s.k.Nortbottenspaketet. Vidare har SJ fått möjlighet att som beredskapsarbeteutföra skogs- och vegetationsröjning på sträckan som intetrafikerats efter är 1978. Genomdet trafikpolitiska beslutet har statens ansvar för underhållet av hela dennuvarande slagits fast liksom behovet av att en fortsattmålmedveten upprustning av banan kommer till stånd. Beslutet innebär attsträckan bör rustas upp till riksnätsstandard, dvs. attpersonförande tåg kan framföras med en högsta hastighet av . Länsstyrelsernai , , , och hartillsammans med berörda kommuner sökt bedöma trafikpotentialen på inlandsbanan.Bl.a. har inventerats vilka naturtillgångar och planerade industrianläggningarsom kan få betydelse för gods-trafiken på banan. Vidare har kartlagts vilkaturistmål som kan få betydelse för persontrafiken. Enav SJ på regeringens uppdrag verkställd utredning visar vidare att järnvägenbör ha goda möjligheter att konkurrera om transporter av torv underförutsättning att transportavstånd och volymer är tillräckligt stora samt attterminalhanteringen kan ordnas på ett rationellt sätt. Målsättningenför bör enligt föredraganden vara att koncentrera insatsernatill de delar av där trafikundedaget är tillräckligt för att skapaen rimlig trafikekonomi. Detta innebär att upprustning i första hand bliraktuell pä bandelen och på sträckor där betydandegodsmängder transporteras eller kan påräknas. Enligt föredragandens mening börexempelvis bandelen rustas upp för högre axellast.Upprustningsarbetena på bandelen beräknas enligt SJ ta ca tre åri anspråk och medföra en total investeringsutgift pä ca 50 milj. kr. Vidare kanupprustningsarbeten bli aktuella på sträckorna Brunflo-SvegMora samtStorumanArvidsjaur. I övrigt bör ambitionsnivån vara att standarden inte skallförsämras.