bet · G401FöU12 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:12 om försvarsmaktens organisation m. m. på (prop. I betänkandet behandlas de förslagsom regeringen - efter föredragning av försvarsministern, statsrådet - har förelagt i proposition 1980/81:27(försvarsdepartementet). Med anledning av proposifionen har väckts motionerna1980/81:116 och 118. I propositionen har regeringen föreslagit all 1. godkänna vadföredragande statsrådet har förordat om alt bilda en militär myndighet i Visbyav nuvarande fyra samt om tidpunkten när den nya organisationen på iprincip skall vara genomförd, 2. bemyndigaregeringen att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs föratt omorganisationen skall kunna genomföras, 3. medge att markför förbättrade utbildningsbelingelser för garnison får anskaffas medäganderätt resp. nyttjanderätt i enlighet med vad föredragande statsrådet harangell. Den nuvarandeledningsorganisationen på fastställdes genom beslut av riksdag(prop. 1964:109, SU 1964:189 rskr 1964:362). Beslutet innebär bl. a. att Gollandutgör ett mililärkommando (MKG), vars chef under militärbefälhavaren för Östramilitärområdet leder försvaret av militärkommandot. På finns därutövertre arméförband, (P 18), (A 7)och Gollands luftvärns-bataljon (Lv2). Dessa är lokaliserade till . FrånVisby administreras även Bråvalla flygflottiljs detachemenl på Golland (F 13G).I på norra ligger Gollands kustartilleriförsvar med Gotlandskustarlil-leriregemenie (GK/KA 3). Arméförbanden (P 18, A 7 och Lv 2) disponerar utöverkasernområden och närövningsfäll ett skjutfäll vid Tofla, som ligger omkring 10km sydväst om . Skjulfällel omfattar ca 2 300 ha. GK/KA 3 förfogar över ett kasernområde med anslutetnärövningsfält om ca 110 ha och disponerar dessutom ett övnings- och skjutfältca från kasernområdet. En närmare redogörelse för försvarsmaktens nuvarandeorganisation på lämnas i bilaga 1 till propositionen. 1 1980/81. FöU1980/81:12 2 Överbefälhavaren har påregeringens uppdrag lämnat förslag till ändring av försvarsmaktens organisationpå . En redogörelse för förslaget och remissyttrandena över detta lämnasi bilagorna 2 och 3 till propositionen. överlämnade överbefälhavaren tillregeringen även ett förslag fill markanskaffning för övningsverksamhelen påGolland. Ett sammandrag av förslaget har fogats till propositionen som bilaga4. Bilaga 5 innehåller en sammanställning av yttrandena över förslaget. Ibilaga 6 redovisas överväganden och förslag av försvarets fastighelsnämnd. Försvarsministern anser i likhetmed överbefälhavaren att GK/KA 3 även i fortsättningen skall varamobiliseringsmyndighel och ha det förvaltningsansvar som hänger samman meddenna uppgift. Han biträder också överbefälhavarens förslag till organisationav myndigheten. Detta innebär ingen förändring av det nuvarande antalet anställdai . Enligt försvarsministern ankommer det på regeringen att närmarefastställa dimensionering och detaljorganisation m. m. för GK/KA 3. I proposifionen behandlas också frågan om hur storgrunduibildningskon-tingenten bör vara på . Försvarsministern anser altden bör anpassas till övningsbetingelserna. Det är, ullalar han, olämpligt avbl. a. kostnadsskäl att fler värnpliktiga från fastlandet fullgör sintjänstgöring på Golland än vad som är nödvändigt från utbildnings- ochförbandsomsällningssynpunkl. Grundulbildningskontingenlen på bör därförenligt försvarsministern i stort sett ha den omfattning - ca 1000 värnpliktiga- som överbefälhavaren förordar i sitt förslag. Även denna fråga, framhållerförsvarsministern, ankommer del på regeringen - eller den regeringen utser -att närmare reglera. I propositionen behandlas också organisationen av demilitära myndigheterna i . Försvarsministern förordar att arméförbanden iVisby skall bilda ett arméregemenle som förs samman med MKG till en myndighet.Den nya myndighetens dimensionering och organisation m. m. ankommer det enligtförsvarsministern på regeringen all närmare reglera. Han anser all den nyaorganisationen skall införas successivt och att bör besluta all den nyaorganisationen på Golland i princip skall vara genomförd . För att skapa godtagbara övningsförbållanden förpansarulbildningen på föreslås mark - ca 600 ha - tillföras Toflaskjutfäll väster om och mark öster om vägen få utnyttjas somtillfarlsslråk till fältet och som grupperingsplatser (s. 9-14). 1980/81:116 av () och () vari yrkas att beslutar 1. att, med avslagpå propositionens förslag i motsvarande del, godkänna vad som i motionenförordats om att bilda två militära myndigheter i av nuvarande fyra, 2. alt, i enlighetmed vad som anförts i motionen. Militärkommando Golland liksom skalltillhöra huvudprogram 4 och ej som i propositionen föreslagits överföras tillhuvudprogram 1, 3. att hosregeringen begära all decenlraliseringsdelegalionen får i uppdrag att utredaoch inkomma med förslag till annan statlig eller privat verksamhet på Gollandom propositionens förslag medför minskade arbetstillfällen, 4. att, medändring av propositionens förslag i motsvarande del, ifrågakommandemarkdisposilioner ej skall göras till föremål för särskild utvärdering . 1980/81:118 av m. (vpk), vari yrkas att med anledning av proposifion 1980/81:27beslutar att pansarförbandel på dras in och att någon utvidgning avövningsfältet inte genomförs. fattade senastbeslut rörande den militära organisationen på Gofland (prop. 1974:135, FöU1974:34, rskr 1974:392). Beslutet innebar bl. a. alt Gollands regementes (P 18)och artilleriregementes (A 7) mobiliserings- och förvaltningsansvarinom en femårsperiod skulle föras över fill militärkommando (MKG).Vidare borde enligt beslutet utredas ytterligare vilka konsekvenser det kundebli för samhälle om man förde över det mobiliserings- ochförvaltningsansvar som åvilar kuslarlilleriförsvar med Gotlands kustartilleriregemenle(GK/KA 3) fill MKG. Nämnda utredning har numera genomförts avöverbefälhavaren. Försvarsministern förordar alt GK/KA 3 även i fortsättningenskall vara mobiliseringsmyndighet och behålla därtill hörandeförvaltningsansvar. Utskottet har ingen erinran mot att den för försvaret avGotland betydelsefulla myndigheten behåller sina nuvarande uppgifter och istort oförändrad organisation. Utskottet ser med tillfredsställelse attförsvarsmaktens krav har kunnat förenas med en organisation som innebär i stortsett oförändrat antal anställda i . Delta är av stor betydelse försysselsättningen på norra . I finns f. n. fyra militära myndigheter - MKG, P 18,A 7 och luftvärnsbalaljon (Lv 2). I propositionen förordas en sammanslagningav arméförbanden till ett arméregemente. Detta föreslås föras samman FöU1980/81:12 4 med MKG till en militär myndighet. Förslaget förutsätteren lösning av de markfrågor som också behandlas i propositionen. I motion 118 (vpk) godtas den förordade sammanslagningensamtidigt som motionärerna föreslår alt pansarregemenlel på läggs ned.Enligt motionärernas mening bör det inte ingå några slridsvagnsförband ikrigsorganisationen på Golland. Ett liknande yrkande i en tidigare vpk-motion har nyligenavslagits av (mot. 1980/81:9, FöU 1980/81:1 s. 3, rskr 1980/81:11).Enligt utskottets mening behövs pansarförband i krigsorganisationen på Golland.Pansarulbildning bör även i fortsättningen bedrivas där. Utskottet förordardärför att avslår det i motion 118 upprepade vpk-yrkandel alt slopapansarförbanden på . Den myndighet som regeringen föreslår skall bildas avnuvarande fyra militära myndigheter i skall enligt propositionen ha detfulla och entydiga ansvaret för såväl utbildning som mobilisering avarméförbanden på Golland. Den skall vidare ha ansvaret för den operativaledningen m. m. i fred och krig av samtliga förband inom militärkommando. I motion 116 (c, s) yrkas all av de fyra militäramyndigheterna i skall skapas två myndigheter, ett militärkommando och ettarméregemente (yrkande 1). Motionärerna åberopar alt en sådan lösning harförordals i flera remissyttranden över överbefälhavarens förslag. Enligt överbefälhavarens beräkningar kräver ettenmyndighetsallernaliv färre anställda än ett alternativ med två myndigheter.Utskottet hari olika sammanhang framhållit vikten av besparingar ifredsorganisationen. De större möjligheterna fill besparingar somenmyndighetsalternalivel erbjuder är för utskottet ett tungt vägande skäl attförorda detta alternativ. Därtill kommer all MKG redan genom beslutår har fåll förvaltningsresurser som till största delen avses för stödtill de nuvarande arméförbanden. Dit fördes också ansvaret för mobiliseringenvid arméförbanden. Del är mot den bakgrunden naturligt att även det fullaansvaret för arméförbandens grundutbildning och repetitionsutbildning knytstill en och samma myndighet. Utskottet biträder regeringsförslagel att delskall finnas endast en militär myndighet i med de uppgifter somregeringen har föreslagit. Motion 116 bör avslås i denna del. MKG fillhör f.n. huvudprogram 4 (Operativ ledning m.m.)medan arméförbanden i är hänförda till huvudprogram 1 (Arméförband). I propositionen uppges all regeringen avser föreskriva föreslagna nya myndigheten skall tillhöra armén och ha sammalydnadsförhållanden som övriga lägre regionala myndigheter, dvs. ingå ihuvudprogrammet Arméförband. I mofion 116 (c, s) hävdar motionärerna att den verksamhetsom bedrivs vid MKG som bör tillhöra huvudprogram 4 (yrkandet 2). Deanser att starka skäl - bl.a. Gollands från beredskapssynpunkl isolerade läge -talar för delta. Chefen för myndigheten, anser de vidare, bör hämtas ur FöU1980/81:12 5 generalitelet eller amiralitetet. Utskottet har (FöU 1979/80:13 s. 46) behandlat enmotion (1979/80:816) vari i likhet med regeringsförslagel förordades att MKG påsamma sätt som andra lägre regionala militära myndigheter skulle hänföras tillhuvudprogram 1. Utskottet - som i princip delade motionärens uppfattning- ansågall riksdagen.borde la ställning till mililärkommandots programtillhörighetförst i samband med den organisationsfråga som behandlas. Utskottet finner inte anledning alt frångå sin inställningi denna fråga. Den ordning för den militära fredsorganisalionen i somutskottet förordar gör enligt utskottets mening en sådan lösning ännaturligare. Verksamheten vid de arméförband som föreslås förenas med MKG i enmyndighet är hänförd till Arméförband. Enligt uskoltets mening bör motion116 därför avslås även i denna del. Den omorganisation som utskottet tillstyrker har som syfteatt medföra besparingar. Genom den förordade organisalionsändringen i Visbyräknar överbefälhavaren med att antalet anställda inom huvudsakligen stabs- ochförvaltningsorganisationen skall minska med ca 85 jämfört med det faktiskapersonalläget 1975. Genom att samlokalisera all utbildningsverksamhet m.m. tillP 18:s anläggningar anser han alt en ytterligare framtida minskning med ca 20anställda kan bli möjlig. Det är uppenbart alt den militära fredsorganisalionsom kommer att gälla på innebär minskadesysselsättningstillfällen. Därtill har i propositionen berörts en minskning avgrundulbildningskontingenlen på ön. Överbefälhavaren har bedömt allgrundulbildningskontingenlen, bl. a. med hänsyn fill övningsbe-tingelserna, börvara ca 1 000 värnpliktiga. I motion 116 framförs allvarliga erinringar mot dessaminskningar från såväl försvarspolitisk som regionalpolitisk synpunkt (yrkande3). Motionärerna synes befara större personalminskningar än vad som kan utläsasav propositionen. De vill dock inte motsätta sig propositionens förslag i dessaavseenden. De finner att omfattande åtgärder för rationaliseringar ochbesparingar inom försvarsmakten torde vara oundvikliga i nuvarande ekonomiskaläge och att Golland sannolikt därvid måste bära sin del. I motionen framhållsatt arbetsmarknadsläget på Golland har försämrats starkt . Motionärerna förutsätter all regeringen, som har alt närmare reglera detantal värnpliktiga som skall grundutbildas på Golland, vid sinaställningstaganden beaktar detta. De föreslår dessutom alldecenlraliseringsdelegalionen får regeringens uppdrag all utreda och inkommamed förslag till annan statlig eller privat verksamhet som kan lokaliseras tillGotland i den mån propositionens förslag kommer att medföra minskadearbetstillfällen. Även utskottet anser det vara angeläget med statligainsatser för all söka kompensera för de arbetstillfällen som förlorasgenom omorganisationen. Utskottet förutsätter därför all regeringenuppmärksamt följer FöU1980/81:12 6 sysselsättningsutvecklingen på Golland och vidtareffektiva åtgärder för att möta problem som uppkommer i samband medorganisationsändringarna. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Därmed blir syftet med yrkande 3 i motion 116 i huvudsak tillgodosett. Utskottet övergår nu till attbehandla frågan om mark för den militära utbildningsverksamheten på . Frågan om att utvidga Toftafället för att ge P 18tillfredsställande övningsbetingelser har behandlats i olika sammanhang utanalt man kunnat finna en för berörda parter godtagbar lösning. Mot denbakgrunden framhöll försvarsministern i proposition 1977/78:65 om vissaorganisationsfrågor m.m. rörande försvaret att det torde bli nödvändigt allfinna en annan försvarssammansältning på Golland om markfrågan inte kunde lösasfillfredsställande för P 18:s del. I proposition 1978/79:5 om vissa markförvärv för armén,m.m., återkom försvarsministern till frågan om mark för övningsverksamhelen vidP 18. Han anmälde all det inte var möjligt att lägga fram förslag om ettpansarövningsfält som tillgodosåg P 18:s behov. Det var därför, ansåg han,nödvändigt att i enlighet med vad han hade anfört i proposition 1977/78:65finna en annan försvarssammansättning på . förordade med anledning av nämnda proposition(FöU 1978/79:9, rskr 1978/79:56) att beslutsunderlaget för markanskaffningen påGotland skulle breddas. Det borde under utredningsarbetet inte uteslutaslösningar som innefattade förbättringar av övningsbetingelserna för Visbygarnison genom utvidgning av Toftafället väster om . Möjligheten attdisponera mark i skjulfällels närhet som inte ägdes av staten borde ocksåprövas. Det borde t. ex. undersökas om ägare av sådan mark vore beredda altingå fleråriga avtal om upplåtelse av mark vid särskilda övningslillfällen. Del förslag som läggs fram i propositionen har utarbetatsi enlighet med beslut. Förslaget innebär att fyra mindre områdenväster om om tillsammans 70 ha förvärvas med äganderätt. Även övrigmark väster om vore det enligt försvarsministerns mening avgjortlämpligast att köpa. Han anser dock alt nyttjanderätt fill huvuddelen av denna markkan godtas om markägarna önskar det. Han förordar att man prövar denna form förmarkdisposition och gör en utvärdering av hur konstruktionenhar fungerat inom de områden där förslitningen på marken har varit stor. Omolägenheterna för vissa markägare blir svåra måste enligt försvarsministernsmening staten vara beredd att lösa in marken. Den mark öster om somöverbefälhavaren föreslår skall utnyttjas för tillfartsvägar ochgrupperingsplatser ser försvarsministern som exempel på lämpliga områden fördessa ändamål. Någon form av nyttjanderätt till dem bör enligt hans mening varatillräcklig. I motion118 (vpk) yrkas all man inte skall genomföra någon utvidgning av FöU1980/81:12 7 pansarövningsfåltel på Golland. Som skäl härför åberopasbl. a. alt pansarregemenlel på Golland enligt mofionärernas mening bör dras in.Utskottet har fidigare i detta betänkande förordat att motionen skall avslås iden delen. Motionen bör avslås även till den del den går emot utvidgning avToftafället. I motion 116 (c, s) görs invändningar mot den förordadeutvärderingen om (yrkande 4). Motionärerna anser att det nu kan varatid alt försvarets personal och berörda markägare bereds arbetsro. Enligt derasuppfattning bör förhandlingarna angående markfrågorna kunna slutföras i rimliglid efter ett riksdagsbeslut. De räknar med en kontinuerlig utvärdering av hursystemet med nyttjanderätt verkar i praktiken. Någon särskild utvärdering bedömer de vara varken nödvändig eller önskvärd. De yrkar därför allifrågavarande markdisposilioner inte skall göras till föremål för en särskildutvärdering . All för övningar med pansarförband i så stor utsträckningsom här är fallet vara beroende av att mark upplåts med nyttjanderätt harhitfills inte prövats. Utskottet finner del därför mofiverat att man gör ensamlad bedömning av utfallet. En sådan utvärdering bör vara av intresse förbåde försvarsmakten och markägarna. Detta hindrar inte all del - sommotionärerna förordar -sker en kontinuerlig uppföljning. bör inteuttala sig i denna fråga. Mofion 116 bör avslås i denna del. Utskottet anser alltså att det framlagda förslaget tilllösning av markfrågan på kan godtas. Genom en minskning av antaletkompanier i varje pansarbataljon och en därmed sammanhängande minskning avgrundutbildningskontingenten kan pansarutbildningen vid det nya arméregemenletbedömas få rimliga betingelser. De negativa konsekvenserna från andrasynpunkter synes bli begränsade. I den mån de uppstår måste storaansträngningar göras för att hålla berörda markägare skadeslösa. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet 1. beträffande fredsorganisationen på a. allriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på mofion 1980/81:116, yrkande 1, och 1980/81:118 i denna del godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om all bilda en militär myndighet i av nuvarande fyra saml om tidpunkten när den nya organisationen på Gofland i princip skall vara genomförd, b. allriksdagen bemyndigar regeringen alt vidta de övergångs- åtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för alt omorganisa- fionen skall kunna genomföras, c. attriksdagen avslår motion 1980/81:116, yrkande 2, om programlillhörighet. FöU1980/81:12 8 2. beträffanderegionalpolitiska åtgärder m.m. i samband med omorganisationen av de militäramyndigheterna på att med anledning av propositionen ochmotion 1980/81:116, yrkande 3, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om sådana åtgärder, 3. beträffandemark för garnison a. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1980/81:118 i denna del medger att mark för förbättrade utbildningsbetingelser för garnison får anskaffas med äganderätt resp. nyttjanderätt i enlighet med vad föredragande statsrådet har i propositionen, b. attriksdagen avslår mofion 1980/81:116, yrkande 4, angåen de särskild utvärdering. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (), GunnarBjörk i (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). av i , och (alla c) angående särskild utvärdering. Frågan om hur försvarsmaktensmarkbehov på skulle tillgodoses har varit svår att lösa. Den har varitaktuell under en följd av år och många förslag har övervägts. Detta harförorsakat en fortlöpande osäkerhet bland berörda markägare men även bland deförsvarsanställda. Det är därför viktigt att den lösning som utskottet nutillstyrker blir betraktad som permanent. Inriktningen mot en särskildutvärdering efter ett antal är bör därför inte uppfattas så alt hela frågan såsmåningom skall omprövas.