bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — 1977/78: 100. bilaga 5) berördes - som harsagts - frågan om samarbetet mellan polisen och skattemyndigheterna. Chefen förjuslitiedepartementet anförde dä alt del borde ankomma pä riksskatteverket.riksåklagaren och att finna ut de samarbetsformer mellanberörda myndigheter som är mest lämpliga i olika situationer. Till följd av vad departementschefen sålunda anförttillsatte riksåklagaren, och enarbetsgrupp med uppdrag atl utarbeta förslag till hur denna samordning skulleske. Också och generaltullstyrelsen var representerade i gruppen.Gruppen lade fram en promemoria (SAMEB-rapporien) angående samordningenav verksamheten mot den ekonomiska brottsligheten och den del av denorganiserade brottsligheten som slår den ekonomiska brottsligheten nära ellerär en del av denna. Enligl gruppens mening krävdes bl.a. ett relativt omfattandeoch oavbrutet informationsutbyte - även av sekretess-skyddade uppgifter -mellan de myndigheter som skulle samverka, främst polis-, åklagar-, skatte- ochkronofogdemyndigheterna samt. beträffande utlandstransaktioner, ochriksbanken. Gruppen ansåg att dåvarande och föreslagna regler ominformationsutbyte och sekretess begränsade resp. skulle komma alt begränsamöjligheterna lill en sådan samverkan. Vidare pekade gruppen på vissa bristersom förelåg beträffande vissa JuU 1980/81:21 47 myndighetersskyldighet atl anmäla misstanke om brott m.m. Gruppen föreslog alt BRÅ skullefå i uppdrag alt se över de lagstiftningsfrågor som del gällde. 1en gemensam framställning till chefen för förklarade sigriksåklagaren, , . generaltullstyrelsen ochriksbanken i allt väsentligt dela gruppens uppfattning. Medanledning av denna framställning uppdrog regeringen ål BRÅ all,inom ramen för sitt uppdrag all se över lagstiftningen mol den organiserade ochden ekonomiska brottsligheten, granska bestämmelserna om informationsutbyte ochanmälningsskyldighet mellan myndigheterna saml föreslå erforderiigalagstiftningsåtgärder. Vidare skulle BRÅ arbeta ut förslag till bestämmelsersom skulle komplettera reglerna om sekretess mellan myndigheter i det förslaglill en ny sekretesslag som regeringen lade fram. Riksdagenantog förslaget till ny sekretesslag, som trädde i kraft den 1januari 1981 (SFS 1980: 100). Frågan om den nya sekretesslagens effekter påmyndigheternas samarbete mot ekonomisk brottslighet uppmärksammades i sambandmed lagens tillkomst (KU 1979/80: 37). Medanledning av regeringens uppdrag har en av BRÄ tillkallad arbetsgrupputarbetat promemorian (1980:4) Informationsutbyte mellan myndigheter Enlägesrapport. Promemorian, som är avsedd all vara en första utredningsetapp iarbetet, innehåller en redovisning av hur arbetsgruppen bedömer att den nyasekretesslagen påverkar möjligheterna till informationsutbyte mellan demyndigheter som är atl anse som centrala i kampen mol den organiserade och denekonomiska brottsligheten. 1 en andra utredningsetapp avser arbetsgruppen altbehandla övriga frågor som om-fallas av regeringens uppdrag, bl. a. all se överbestämmelserna om informationsutbyte och anmälningsskyldighet mellanmyndigheterna samt alt föreslå erforderliga lagstiftningsåtgärder. Dennu berörda promemorian har av BRÄ överlämnats lill regeringen och är f. n,föremål för remissbehandling. Regeringen har emellertid ansett det vara av viktatt möjligt får la del av bedömningen av den nyasekretesslagens inverkan på myndigheternas möjligheter atl lämna varandrasådana uppgifter som behövs för kampen mol den organiserade och den ekonomiskakriminaliteten. Regeringen har därför i den av behandladepropositionen /81:78 redovisat en sådan bedömning som har sagts. Enligtdenna bedömning inträder inle några väsentliga förändringar i myndigheternasmöjligheter atl utbyta uppgifter i brottsbekämpande syfte i och med allsekretesslagen trätt i kraft. Pä en punkt, som gäller bankrörelse,föreslogs dock i propositionen efter förslag av BRÅ en ny bestämmelse sominnebär alt får en skyldighet att lämna uppgifter till bl.a. polisenom brottsmisstankar som uppkommer i bankrörelsen. Genom den föreslagnabestämmelsen vidmakthålls i allt väsentligt del läge som rådde före den Ijanuari 1981. JuU1980/81:21 48 Sammanfattningsvis anfördeföredragande statsrådet i propositionen all det f n. inte behövs någonlagstiftning utöver den som har berörts för atl myndigheternas möjligheter lillinformationsutbyte i kampen mot den organiserade och den ekonomiskakriminaliteten skall bibehållas efter sekretesslagens ikraftträdande. Hanframhöll emellertid all strävandena måste inriktas på atl för framliden skapamöjligheter för ett ökat informationsutbyte. Han förutsatte all del fortsallaarbetet inom BRÅ med dessa frågor bedrivs med största skyndsamhet. 1 sitt av godkända belänkande med anledning avpropositionen tillstyrkte konstitutionsulskotlel bifall lill del framlagdalagförslaget (KU 1980/81: 12. SFS 1981:109). Konstilutionsulskoliet underströki sammanhanget viklen av all del fortsatta arbetet inom BRÅ bedrivs medstörsta skyndsamhet. 1 den förut nämnda lades fram vissariktlinjer för hur samverkan mellan myndigheterna borde ske. a. föreslogsinrättande av samarbelsorgan på central, regional och lokal nivå mellan deberörda myndigheterna. Under är 1979 har sådana samarbelsorgan tillskapats. Fullmäktige i framhålleratl samarbete mellan myndigheter är nödvändigt för atl samhället effektivtskall kunna bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Enligt fullmäktige läggeremellertid lagstiftningen i vissa fall hinder i vägen för sådan samverkan.Fullmäktige pekar dock pä atl frågan om myndighetssamarbete är föremål förutredning inom BRÅ. Riksåklagaren anför alt det. förutom de eventuellalagstiftningsåtgärder som kan visa sig påkallade genom BRÅ:s undersökning, f.n. inte föreligger behov av några åtgärder från regeringen vad gällersamarbelsfrågor. Enligl mening är samarbete mellanmyndigheter av helt avgörande betydelse för atl åstadkomma en effektivbrottsbekämpning på det ekonomiska området. Del är därior av vikt all denarbetsgrupp inom BRÅ som arbetar med dessa frågor lägger fram förslagsom medger praktiska lösningar på detta viktiga informationsområde. anför all det arbete i syfte allunderlätta samarbetet mellan myndigheter som pågår bör avvaktas innanytterligare åtgärder i saken vidtas. pekar på all ett mera regelbundetsamarbete med polis-, åklagar- och skallemyndigheter har satts i gäng underandra . Sedan möjligheter till informationsöverföring mellanbeskattningsmyndigheter skapats genom särskild lagstiftning väntas enligtstyrelsen samarbetet leda till att tullmyndigheterna kan effektivisera denegna kontrollen, som samhällets totala insatser mot den ekonomiskabrottsligheten kan bli mera verkningsfulla. Otillräckliga personalresurser hos de berördamyndigheterna, förbud mol samköming av dataregister och bestämmelser omsekretess medför JuU1980/81:21 49 enligl kronofogdemyndigheten i alt utbytet avdel igångsatta samarbetet i praktiken ofta inle kan utnyttjas i kampen mol denekonomiska brottsligheten. i framhåller bl. a. atlsamarbetet mellan myndigheterna måste ordnas sä alt ett fritt informationsflödekan ske mellan handläggarna vid samarbetande myndigheter. Samarbete påchefs-och myndighetsnivå torde vara betydligt mindre fruktbringande. Kronofogdemyndighetenpekar i sammanhanget också på behovet av resursförstärkningar. i påtalar all utredningarav ekonomiska brotl ofta försvåras av all den verksamhet som skall utredas harbedrivits över kommun- och länsgränser. Mot den bakgrunden bör enligtkronofogdemyndigheten övervägas inrättandet av centrala utredningsgrupperbeslående av befattningshavare från berörda myndigheter med befogenhet attverka över hela landet. Enligt TCO:s uppfattning är del angelägel alt intensifierasamarbetet mellan polis, åklagare, skalle- och kronofogdemyndigheter,och . Även LO yttrar sig i den riktningen. Yttrande från annat utskott Såvitt gällerkronofogdemyndigheternas verksamhet har yttrande av-getts av civilutskollel(bilaga 2:8). a. atl del är angeläget allmyndigheterna i kampen mol den ekonomiska brollslighelen ulan onödigasvårigheter kan hämta in upplysningar från varandra. Civilutskollel utgårhärvidlag från att regeringen om så befinns nödvändigt - lämnarriksdagen förslag i syfte atl underlätta informationsutbytet mellanmyndigheterna. Förstärkning av polisens resurser För de insatser som under senare århar gjorts för att förstärka polisens resurser i kampen mot den ekonomiskabrollslighelen har lämnats en redogörelse tidigare i detta belänkande, tillvilken här hänvisas. har som ett led i sinförvaltningsrevision granskat polisens åtgärder mol ekonomisk brollslighel.Resultatet av granskningen häri oktober 1980sammanställts i en revisionsrapport(dnr 1979: 1302). Av rapporten framgår all riksrevisionsverkel ser positivt påpolisens åtgärder mot ekonomisk brottslighet, centralt, regionalt och lokall.Enligt mening finns det dock behov av ytteriigareåtgärder inom området. Sålunda anser verket atl man måste bringa bätlre klarheti de ekonomiska rollarnas ansvarsområden vad gäller typ av broll. Även de geografiskaansvarsområdena måste anges bätlre. pekar också på behovetav en bättre samverkan mellan myndigheter pä regional och lokal nivå. 4 1980/81. JuU1980/81:21 50 Förstärkning av skattemyndigheternas resurser m. m. på del lokalaplanet ombesörjs av de lokala skattemyndigheterna. Det finns en i vart och etlav landets 120 fögderier. Även andra uppgifter än skatteförvaltning ligger påde lokala skattemyndigheterna. Regionaltombesörjs skatteförvaltningen av länsstyrelserna. är central förvaltningsmyndighet i frågaom beskattning. Verket är också beskaltningsmyndighel för vissa skatter. F. n. genomförs en omläggning av formerna för laxeringen iförsta instans. Reformen innebär i huvudsak följande. Alla deklarationer skall granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av särskilt utbildade tjänstemän vid länsstyrelserna ellerde lokala skattemyndigheterna. En enklare kontrollform vid sidan avtaxeringsrevision har införts /taxeringsbesök). Möjlighet att i samband meddeklaratronsgransk-ningen utföra revision av deklaralionsunderlaget finnsockså. Lekman-nainflylandet vid laxeringen har förstärkts genom att antaletförtroendevalda taxeringsnämndsledamöler ökats och atl mandatperiodenföriängls. Taxeringsnämndernas beslutsområde har utvidgats till alt omfattaäven ärenden om skattetillägg, förseningsavgift och ackumulerad inkomst.ADB-lekniken tas i anspråk. Deklaralionsgranskningen skall inriktas på altupptäcka fall av väsentligt skatteundandragande och undvika bagatelländringar.Taxeringsnämndens ordförande har fält rätt alt ensam besluta i fråga omotvistiga deklarationer och avvikelser med småbelopp. Nämnden som helhet får påså sätt mer lid för behandling av svårbedömda fall. Flertaletlönlagardeklaradoner och andra mindre svårkontrollerade deklarationer granskasav personal placerad hos de lokala skattemyndigheterna, medan de mera svårkontrolleradedeklarationerna skall granskas regionall av kvalificerade handläggare hoslänsstyrelserna. Den nya taxeringsorganisadonen har byggts ut i etapper fr.o. m. /76. T.o.m. /80 hade den tillförts 1 140tjänster. Härigenom var länsstyrelsernas personalbehov tillgodosett enligl denormer som lagts lill grund för omorganisationen (prop. 1979/80: 100, bil. 18,s. För innevarande budgetär har de lokala skattemyndigheterna tillförtsytteriigare ca 130 tjänster (prop. 1979/80: 100, bil. 18, s. 25 jämförd medprop. 1980/81: 100, bil. 18, s. 31). F.n. återstår 160 tjänster för attorganisationen vid de lokala skattemyndigheterna skall vara fullt utbyggd.Regeringen har föreslagit alt - med tanke på den kraftiga satsning som gjortspå uppbördssidan någon ytterligare utbyggnad av laxeringsorgani-sadonen inteskall ske under /82 (prop. 1980/81:100, bil. 18, s. 28). Inom pågår en översyn avlänsstyrelsernas mervärdeskalleenheter. I en första rapport föreslog verketvissa ome- JuU1980/81:21 51 delbara förstärkningar av enheterna. De har delvisgenomförts (prop. 1978/79: 100, bil. 18, s. 23 och Ds B 1980:6. s. 2). 1 april1981 kommer ver-ket all lämna etl förslag till bemanning av enheterna. På grundav de stora bristerna i mervärdeskattekonlrollen har verket inför åretsbudgetbehandling föreslagit en snar förstärkning av enheterna. Regeringen hari årets budgetproposition föreslagit 27 nya tjänster för förstärkning av mervärdeskattekonlrolleni de tre storstadslänen (prop. 1980/81: 100, bil. 18, s. 17,26). För den exekutiva verksamheten ärlandet indelat i 81 kronofogdedi-slrikt. Det finns en kronofogdemyndighet inomvarje distrikt. Kronofogdemyndigheterna lyder under länsstyrelserna.Riksskatteverket är centralmyndighet för exekutionsväsendet. används på försök ett ADB-syslem(REX-systemei) inom exekutionsväsendet. På initiativ av pågår enutvärdering av systemet (Kn 1980:02). Utvärderingen skall redovisas under år1981. I uppdraget ingår all överväga i vilken omfattning ett datasystem för denexekutiva verksamheten kan samordnas med andra ADB-system i avsikt alt ur olikaregister här'nla information om gätdenärer. 1 sammanhanget kan nämnas allchefen för budgeldepanementel har ullalat atl det är naturligt attkronofogdemyndigheterna i framliden kan få tillgäng lill uppgifter i det nyaskalleregistrel (prop. 1979/80: 146. s. 26). De största kronofogdemyndigheterna har sedan något är hafttillgång lill tjänstemän med ekonomisk kompetens. Erfarenheterna av derasarbetsinsatser har bedömts som goda. och i årets budgetproposition harregeringen föreslagit att kronofogdemyndigheterna tillförs medel för anlitandeav ekonomisk sakkunskap motsvarande tio årsarbetskrafter. I de indrivningsfallsom denna personal skall arbeta med ingår sådana som kan hänföras lill denekonomiska brottsligheten. Regeringen har vidare föreslagit att 1.5 milj. kr. anslåsför alt bekämpa den ekonomiska brottsligheten genom effektiviserad indrivningav främst skatter och avgifter. Dessa insatser är av försökskaraklär. Avsiktenär atl de skall utvärderas innan man tar ställning till hur en permanentverksamhet bör bedrivas (prop. 1980/81:100. bil. 18, s. 29). Regeringen har också föreslagit alt riksskatteverkettillförs två tjänster för att förslärka verkels möjligheter alt aktivt biståkronofogdemyndigheterna i svårutredda indr-ivningsfall (prop. 1980/81:100,bil. 11. s. 61). Yttrande från annat utskott Här berörda frågor behandlas i yttrande fråncivilutskoitet (bilaga 2:8). I sill yttrande erinrar civilutskottet om insatser somvidtagits för alt effektivisera exekutionsväsendet. åtgärden alt förstärka kronofogdemyndigheterna med ekonomisk sakkunskap.En- JuU1980/81:21 . ligt civilutskollels mening är del av stor vikt allkronofogdemyndigheterna kan anlita tjänstemän med ekonomisk kompetens.Civilutskollel lar också upp möjligheten att utforma REX-systemet sä attkronofogdemyndigheterna kan handla effeklivt och r-ationellt och därmed ståbätlre rustade i kampen mol den ekonomiska brottsligheten. Vidare erinrarcivilutskottet om förslaget lill ny utsökningsbalk som enligt utskottet ärytterligare etl steg mot ett effektivare exekutionsföitärande. Civilutskollelpekar särskilt på att del i förslaget anges atl uppgifter om gäldenäiernastillgångar främst bör skaffas genom kontroll av tillgängliga register ochuttalar alt utskottet förutsätter att regeringen undersöker hur denna kontrollskall ulföras så effeklivt som möjligt. Enligt civilutskottet innebär en samlad bedömning avgenomförda, föreslagna och väntade åtgärder atl flera av molionsförslagenrealiserats medan andra förslag kommer all underställas . Resultateiav pågående överväganden bör enligl civilutskottet avvaktas. Gällande ordning in. Den som är redovisningsskyldig förmervärdeskall skall enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt anmäla sig förregistrering hos dagar innan han börjar eller övertarverksamhet som medför skattskyldighet. Några föreskrifter om påföljder för densom inle anmäler sig finns inle. När del gäller andra skyldigheter enligl lagenfinns dock regler om olika sanktioner. Den som är redovisningsskyldig är -oavsett om han anmält sig eller inte - skyldig alt lämna deklaration förmervärdeskall. Delta skall ske för varje redovisningsperiod. Den som inte lämnar deklaration i rätt tid påförsförseningsavgift. Skatt fastställs för varje redovisningsperiod. Kan skatteninle beräknas lillföriit-ligl med ledning av deklarationer eller andrahandlingar fastställs skatten efter skälig grund. Sker uppskattning pä grund avatt deklaration inle har lämnats, påförs den skatlskyldige skatiedllägg. Ävenenligl skatlebrollsla-gen (1971:69) finns möjlighet alt ingripa mol den sominle fullgör sina skyldigheter enligt lagen om mervärdeskatt. Förskattebedrägeri kan bl. a. den dömas som i avsikt atl skatt skall påföras medför lågt belopp underlåter atl avlämna deklarationer eller därmed jämförligahandlingar och därigenom föranleder att för lågt belopp påförs. Enligt ett avgörandeav högsta domstolen (NJA 1978:452) är denna bestämmelse analogt tillämplig dånågon i avsikt alt skall inle skall påföras underlåter atl avge deklarationeller därmed jämförlig handling och därigenom föranleder att inget belopppåförs honom. JuU1980/81:21 53 Mervärdeskatleulredningen avlämnadeär 1980 delbetänkandet (Ds B 1980:6) Översyn av mervärdeskatten 1betänkandet föresläs reformer för all förbättra mervärdeskattekonlrollen. Ibetänkandet diskuteras också möjligheten alt utveckla ettregistreringsförfarande som kan användas för alt komma lill rätta med problemenkring sädana företeelser som bl. a. den s. k. grå arbetskraften (avsnitt 4). Regeringen har aviserat atl en proposition om förbättradkontroll av mervärdeskatten kommer alt lämnas under innevarande . 1denna kommer bl. a. frågor om registrering av skattskyldiga atl behandlas. Inom revisorers kansli pågår f.n. enundersökning av kontrollen av mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter m. m. Denavser bl. a. de principer som tillämpas av myndigheterna vid kontrollen av deuppgifter som lämnas av näringsidkare till grund för debitering avmervärdeskall och arbetsgivaravgifter (Redog. 1980/81:2. s. 20). BRA har i sitt remissyttrandeuttalat all effektiva, snabba och säkra registreringssystem är vikligabrottsförebyggande faktorer. Delta torde enligt BRÅ:s uppfattning förutsättaäven effektiva sanktionssyslem. Kronofogdemyndigheteni delar motionärernas uppfattning. Gäldenärsbrott m. m. De brotl som traditionelltförknippas med konkurser är gäldenärsbroi-ten. Gäldenärsbrolten är oredlighetmol borgenärer, grov oredlighet mot borgenärer, vårdslöshet mot borgenärer,mannamån mot borgenärer och bokföringsbrott (I I kap. BrB). Ett brott somligger nära bokföringsbrotlet är försvårande av skattekontroll (10 Sskaltebrottslagen). För atl en gärning skall kunna bedömas som gäldenärsbrottkrävs alt den som begär gärningen är skuldsalt. Huvudfallet av oredlighet motborgenärer är alt gäldenären förstör eller genom gåva eller annan liknandeåtgärd avhänder sig egendom av betydenhet och därigenom försälter sig på obeståndeller förvärrar sitt obestånd. Oredlighetsparagrafen riktar sig ocksä motgäldenärer som vid konkurs eller i vissa andra situationer lämnar oriktigauppgifter om tillgångar och skulder. Kriminaliseringen avser också gärningarsom innebär alt konkursborgenärer undandras tillgångar. För oredlighet motborgenärer är straffet fängelse i högst eller vid grovt broll fängelse ilägst och högst . Huvudfallet av vårdslöshet mol borgenärer är altgäldenären fortsätter sin rörelse och därvid förbrukar avsevärda medel ulanmotsvarande nytta för rörelsen eller lever slösaktigt eller vidtar annan sådanåtgärd och därigenom framkallar eller försvårar obestånd. Straffet är fängelsei högst . JuU1980/81:21 54 Brottet mannamån mol borgenärer larsikte på situationer som innebär alt en gäldenär gynnar en viss borgenär. Ävenför detta brott stadgas ett straff av fängelse i högst tvä år. Bokföringsbrott, för vilket straffet är böter ellerfängelse i högst tvä är, innebär att en gäldenär åsidosätter sinbokföringsskyldighet på etl sådant sätt att ställningen och rörelsens gång intekan i huvudsak bedömas med ledning av bokföringen. Åtal för bokföringsbrott får ske bara om gäldenären harkommit i konkurs, fått eller erbjudit ackord eller ställt in sina betalningarinom från del alt brottet begicks. För brottet försvärande av skattekontroll döms den somåsidosätter bokföringsskyldighet m.m. och därigenom allvariigt försvårarmyndigheternas kontroll vid beräkning eller uppbörd av skall eller avgifter(10 § skattebrottslagen). Straffet är böter eller fängelse i högst tvä är. Enligt BrB är vissa brotl straffbara redan påförberedelsestadiet. av de brotl som har behandlats nu är dockstrafftDelagl på förberedelsestadiet. Riksåklagaren har lill BRÅlämnat etl förslag om skärpning av strafflalituderna för mera kvalificeradefall av bokföringsbrott och försvärande av skattekontroll. BRÅ har därefter i sin översyn av lagstiftningen motorganiserad och ekonomisk brottslighet behandlat dessa broll i en nyligenframlagd promemoria (1981:1). BRÅ föreslår all del kriminaliserade området förbokföringsbrott utvidgas och all den särskilda ålalsregeln utgår. Enligt BRÅ:sbedömning får bestämmelsen i skaltebrottslagen om försvärande av skattekontrollingen praktisk betydelse om förslaget om ändrad utformning av bokföringsbrotletgenomförs. Därför föreslår BRÅ atl den bestämmelsen upphävs. Promemorianinnehåller också förslag lill slraffskärpningar. När del gäller straffsatser för ekonomisk kriminalilel kanhär erinras om del som tidigare under avsnittet om Miljöbrotl sagts om fängelsestraffkommilténsöversynsarbele pä området. Aktiebolag skall ha eU aktiekapitalsom uppgår lill . (I kap. I S aktiebolagslagen /I975: 1385/).Denna regel infördes . För bolag sombildades innan gränsen höjdes gäller särskilda bestämmelser t.o.m. (SFS1977:320). Frågan om en höjning av aktiekapitalets storlek med hänsyntill penningvärdeförsämringen logs upp i en motion som behandlades avlagutskottet under innevarande . 1 sitt av godkändabetänkande (LU JuU1980/81:21 55 1980/81:4 angående ny lagstiftning om handelsbolag m. )anförde lagutskottet att del kunde vara motiverat all höja den undre gränsenför aktiekapitalet relativt kraftigt vid en anpassning av aktiebolagslagensregler till verksamheten i de största aktiebolagen och införandel av särskildaregler för mindre företag. Lagulskottel förutsatte alt regeringen vid en nyprövning av frågan om olika regler för de största och de mindre bolagen ocksäskulle överväga frågan om en höjning av aktiekapitalet. Därför behövdes ingenåtgärd från med anledning av molionsyrkandet. I delbelänkandet (SOU 1978:66) Andelsbolag föreslog 1974års bolagskommitté en ny bolagsform - andelsbolag - för mindre företag. Kommitténföreslog all andelskapitalet i dessa bolag skulle vara . alt aktiebolagslagen skulle ändras så alt den undre gränsenför aktiekapitalet höjdes lill . Kommitténs förslag mötte betydandeinvändningar under remissbehandlingen. Därior har regeringen beslutat all inlelägga fram någon proposition pä grundval av kommitténs förslag (prop. 1979/80:143 s. 103). 1 en promemoria (1980: I) frän BRÄ om likvidationsförfarande enligtaktiebolagslagen har tagils upp frågan om aktiekapitalets storlek. Enligt de beräkningar som redovisas i promemorian börminimikapitalet för atl motsvara . penningvärde i början avär 1980 vara . Enligl promemorian kan del sättas i fråga om man inte. medhänsyn lill den snabba penningvärdeföiändringen. bör övergå lill en ordning däraktiekapitalet eller åtminstone minimikapitalet binds till index. Under remissbehandlingen av promemorian utsattes förslagetför en omfattande kritik. Chefen för har uttalat sig moten sådan ordning som föreslagits i promemorian (se prop. 1980/81: 146 s. 24). BRA har i sill yttrande hänvisattill sin promemoria (1980: I) omlikvidationsförfarandet enligl aktiebolagslagen. i anser att förslaget om enhöjning av aktiekapitalet bör övervägas. Yttrande från annat utskott har avgett yttrande ifrågan om höjning av aktiekapitalet (bilaga 2: 3).