bet · G401SfU28 · 1980-12-31 00:00:00 — I rapporten har föreslagits att riksförsäkringsverketsnuvarande verksamhet med att fastställa avgiftsunderlag och debiteraarbetsgivaravgifter fr. o. m. skall överföras till de lokalaskattemyndigheterna och att verkets uppbördsverksamhet skall flyttas över på länsstyrelserna.1 granskningspromemorian erinras också om att företagsobeståndskommittén ibetänkandet (SOU 1979:91) Företags obestånd - Samordning av statliga åtgärderansett det vara av stort värde om pensionskommitténs förslag genomfördes, menatt kommittén som ett alternativ - med bibehållande av nuvarande regler förberäkning av avgifter - föreslagit ett debiterings- och uppbördssystem ihuvudsaklig överensstämmelse med vad revisorerna nu lägger fram för riksdagen.Slutligen åberopas en promemoria av , som upprättats inomuppbördsenheten vid i . Denna promemoria innehållerförslag till nytt system för debitering och uppbörd av preliminärarbetsgivaravgift som även det bygger på att avgiften beräknas på SfU1980/81:28 11 den aktuella lönekostnaden. Revisorerna anser att de växande beloppen av kvarståendeavgifter och det ökande antalet fall av bristande betalningar motiverar att mansnabbt vidtar åtgärder för en effektivisering av de administrativa formerna fördebitering och uppbörd av avgifterna. I avvaktan på arbetet i regeringskanslietmed de mera övergripande frågorna på avgiftsområdet, bl. a. vilken myndighetsom skall svara för debitering, kontroll och uppbörd av arbetsgivaravgifterna,anser revisorerna en interimslösning nödvändig. anförde, bygga påpensionskommitténs förslag om att underlaget för de olika avgifternas beräkningi princip endast skall vara utgiven bruttolön. Med bibehållande i övrigt av detnuvarande avgiftssystemet föreslås att avgifterna skall debiteras efter enårligen fastställd generell procentsats. För uppbörden av den preliminäraavgiften föreslår revisorerna - med bibehållen möjlighet till jämkning i deenskilda fallen - att en samordning sker med det nya system för arbetsgivaresinbetalning och redovisning av innehållen preliminär A-skatt som tillämpasfr.o.m. En sådan ordning anser revisorerna inte krävanågra större lagtekniska eller organisatoriska förändringar. Utskottet har inhämtat yttrande över revisorernas förslagfrån , och riksskatteverket.Remissinstanserna ställer sig i och för sig positiva till att ett effektivaresystem för debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter införs. har emellertid anfört en rad skäl, inte minst avadministrativ art, mot att det föreslagna provisoriet genomförs. Verket anseratt förslaget är förenat med så många problem att det bör grundligt utredas ochövervägas. I proposifionen framhåller departementschefenangelägenheten av att möjligt få de närmare frågorna kring etteffektivare debiterings- och uppbördssystem för arbetsgivaravgifter utredda.Hennes avsikt är att senare återkomma till regeringen i frågan. Enligtuttalanden i propositionen börden preliminära uppbörden av arbetsgivaravgifterkunna knytas an till den lönesumma som redovisas i samband medkällskatteredovisningen eller på något liknande sätt anknytas till de löner somlöpande utbetalas. Detta kräver emellertid, framhålls det, omfattande ändringari nuvarande författningar om debiteringsförfarandet. Dessutom behövs det engenomgripande omställning av de administrativa rutinerna samt en noggranninformation till arbetsgivarna. Vidare måste problemen beaktas för dearbetsgivare som vid en övergång har mera betydande kvarstående avgifter enligtdet gamla uppbördssystemet. I propositionen framhålls vidare att endecentralisering av debitering och uppbörd till de lokala skattemyndigheternaockså bör kunna ske i samband med den förutskickade omläggningen eller något årdärefter. Med hänsyn till det utredningsarbete som, enligt vad ovananförts, kommer att påbörjas inom anser utskottetatt det inte finns anledning för att vidta några åtgärder i enlighetmed vad som SfU1980/81:28 12 begärts av revisorer eller i motion 1464.Utskottet vill emellertid framhålla angelägenheten av att utredningsarbetetbedrivs skyndsamt. Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall tillyrkande 1 i revisorernas förslag och till motion 1464. I yrkande 2 i revisorernas förslag hemställs att riksdagenskall begära förslag från regeringen om att bestämmelserna om statligt ackordavseende arbetsgivaravgifter, som f. n. avser avgifter som förfallit fillbetalning, skall utvidgas till att avse även avgifter som ännu inte förfallittill betalning. Förslaget överensstämmer med vad företagsobeståndskommitténföreslagit i sitt förenämnda betänkande SOU 1979:91. Kommittéförslaget harremissbehandlats och bereds f. n. inom . Utskottet anser attresultatet av denna beredning bör avvaktas innan gör några uttalandeni frågan. m. fl. tar i motion 709 upp frågan omuppbörd av avgifter från arbetsgivare som endast bedriver verksamhet undersommaren. Motionärerna vänder sig mot att preliminära arbetsgivaravgifter idessa fall skall erläggas vid sex olika fillfällen och begär sådana ändringarav nuvarande bestämmelser att avgifterna kan erläggas under andra halvårets trebetalningsterminer. Utskottet finner att syftet med motionen kommer atttillgodoses om en omläggning av debitering och uppbörd av arbetsgivaravgiftergenomförs enligt de intentioner som redovisats ovan. Någon åtgärdmed anledning av motionen är därför f. n. inte påkallad. I detta sammanhang behandlar utskottet ytterligare tremotioner från den allmänna motionstiden . vilka tar upp problemställningarsom sammanhänger med skillnader i reglerna inom å ena sidan skatteområdet ochå andra sidan avgiftsområdet. I motion 300 av och att belopp som arbetsgivare utgivit som traktamenten eller ersättningför kostnader i vissa fall beskattas som förtäckt lön utan att de föranlederavgiftsskyldighet för arbetsgivaren eller medräknas i arbetstagarens pensionsgrundandeinkomst. Motionärerna menar att beloppen bör betraktas som lön även i avgifts-och pensionshänseende och begär förslag om ändring av gällande bestämmelser. I motionerna 705 av m. fl. och 1620 av HansNyhage m. fl. berörs gränsdragningen mellan begreppen arbetstagare,uppdragstagare och rörelseidkare inom avgiftsområdet. Motionärerna pekar på desvårigheter som finns för den enskilde att i förväg avgöra vem som äravgiftsskyldig när avtal träffas om utförande av ett arbete. ochhans medmotionärer anför som exempel härpå att en person som normalt uppfattassom företagare - personen har inregistrerad firma, betalar B-skatt och mervärdeskattetc. - i avgiftshänseende kan bedömas som uppdragstagare. Med hänsyn till denosäkerhet som råder begär sistnämnda motionärer ett riksdagsuttalande om attden som utför en arbetsuppgift till fast pris som SfU1980/81:28 13 inkluderar såväl arbete som material också skall varaavgiftsskyldig för ersättningen. och hans medmotionärer begär enöversyn av gällande bestämmelser i syfte att skapa en klarare gränsdragningmellan arbetstagare, uppdragstagare och rörelseidkare och undvikarättsosäkerhet beträffande vem som är avgiftsskyldig. I det kommande utredningsarbetet på en omläggning avdebitering och uppbörd av avgifter enligt de riktlinjer som förutskickats ipropositionen kommer enligt vad utskottet erfarit en kartläggning att göras avi vilka hänseenden det finns skiljaktigheter mellan avgifts- och skattereglernai fråga om underlag och betalningsskyldighet. Utskottet anser sig därför kunnaförutsätta att de frågor som berörts i motionerna 300, 705 och 1620 kommer attbli föremål för prövning inom den aviserade utredningen. Motionerna behöverdärför inte föranleda någon åtgärd. Arbetsgivares avgiftsskyldighet förutomlands anställd personal är beroende av såväl vilket avgiftsslag det ärfråga om som den utsändes bosättningsförhållanden. ATP-avgift erläggs i principalltid av svenska arbetsgivare för ersättning som utgått till svenskaarbetstagare som sysselsätts utomlands. Övriga avgifter erläggs endast försådana arbetstagare som är obligatoriskt försäkrade enligtarbetsskadeförsäkringen, vilket är fallet cm arbetstagaren fortfarande ansesbosatt i . Om det inte är klarlagt att en försäkrad arbetstagare bosattsig i annat land anses vederbörande enligt praxis bosatt i intill ettår efter avresan från . framhåller i motion 1610 att svenskaarbetsgivare med utlandsanställd personal kan få betala arbetsgivaravgiftersåväl i som i tjänstgöringslandet. På grund av att vissa förmånerendast kan åtnjutas i och de sociala förmånerna kan vara av lägrestandard i tjänstgöringslandet kan arbetsgivaren dessutom, påpekar motionären,behöva teckna privata försäkringar för att de anställda skall få ett fullgottskydd. Motionären anser att bör begära förslag från regeringen tillåtgärder i syfte att minska belastningen på företagen vad gäller vissa avgifterför utlandsstationerad personal. Utskottet behandlade i början av innevarande enmotion med samma syfte som den nu förevarande. Utskottet erinrade därvid bl. a.om att ett arbete påbörjats inom med att kartlägga olikaproblem vid flyttning till och från och att även frågor omavgiftsskyldighet skulle tas upp i detta arbete. Utskottet erinrade också omatt pensionskommittén tagit upp frågan om arbetsgivares avgiftsskyldighet förutlandsanställd personal och därvid pekat på att problemen med dubbeltavgiftsuttag borde lösas konventionsvägen. I anslutning härtill vill utskottetfästa uppmärksamheten på att i den nya nordiska konvention som f. n. ligger SfU1980/81:28 14 på bord för godkännande har intagits bestämmelsersom skall förhindra ett dubbelt avgiftsuttag. Med hänvisning till det pågående utredningsarbetetavstyrker utskottet bifall till motion 1610. Genom beslut vid föregående (prop. 1979/80:128,SfU 1979/ 80:16, rskr 299) infördes ett ställföreträdaransvar för juridiskapersoners arbetsgivaravgifter. Genom beslutet blev en företrädare för enjuridisk person solidariskt ansvarig med den juridiska personen för obetaldaavgifter om företrädaren uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåtit att betalain avgifterna i rätt tid och ordning. De nya reglerna trädde i kraft den 1 juli1980 och gällde enligt övergångsbestämmelserna inte avgifter som förfallit tillbetalning före detta datum. Förste vice talmannen framhåller imotion 1233 att det förekommer att krav framställs mot företag att inbetalasocialförsäkringsavgifter som avser tid före och att detsolidariska betalningsansvaret tillämpas då betalningen enligt kravet skallske först efter . Motionären vill att övergångsbestämmelsernatill den aktuella lagändringen utformas så att det framgår attställföreträdaransvaret inte gäller i fråga om arbetsgivaravgift som avser tidföre . Av förarbetena till lagstiftningen framgår uttryckligenatt den ansvarighet som gäller för en ställföreträdare för en juridisk personendast omfattar den nytillkommande betalningsskyldighet för bolaget somkonstateras föreligga efter . Har preliminär avgift förfallittill betalning före detta datum kan således inget ansvar utkrävas avställföreträdaren. Om emellertid preliminära avgifter inte alls debiteratsoch följaktligen då inte heller förfallit till betalning före den 1 juli 1980.t. ex. på grund av att myndigheterna inte har kännedom om att bolaget äravgiftsskyldigt men det senare visar sig att sådan skyldighet förelegat, kanbolaget efter komma att debiteras avgifter. Avsikten har dåvarit att bolagets ställföreträdare skall kunna göras betalningsansvarig försådana avgifter i det fall han uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåteratt betala in dem. Enligt utskottets uppfattning är det fullt skäligt attansvar kan utkrävas i sådana situationer. Härtill kan anföras att, med hänsyntill att ställföreträdaransvaret gäller från ett halvårsskifte medanarbetsgivaravgifterna beräknas för kalenderår, en lagändring i enlighet medvad motionären förordat skulle medföra betydande administrativa svårigheter atti varje enskilt fall klarlägga om de olika avgifterna fördelar sig på tidenföre eller efter . Utskottet kan på grund av det anförda inte biträdaförslaget i motion 1233. Mot de delar av propositionen sominte särskilt berörts ovan har utskottet ingen erinran. SfU1980/81:28 15 1. att med bifall tillproposition 1980/81:178 antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om socialavgifter, 2. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, utom såvitt avser punkt 3 övergångsbestämmelserna, 3. lag om ändring i lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring, 4. lag om ändring i lagen (1969:205)om pensionstillskott, 5. lag om ändringi lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring. 6. lag om ändringi lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m., 7. lag om ändring i reglementet(1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 8. lag om ändring i reglementet(1961:265) angående förvaltningen av fonder, 9. lag om ändringi lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, 10. lag om ändring i lagen (1979:648)om procentsatser för uttag av avgift till försäkringen förtilläggspension, 11. lag om ändring i lagen (1979:649)om procentsats för uttag av avgift tillarbetsskadeförsäkringen, 2. beträffandeundantagande från ATP attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1980/81:2154antar det i propositionen framlagda förslaget till lydelse av punkt 3 iövergångsbestämmelserna till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 3. beträffandeåtgärder mot marginaleffekter attriksdagen avslår motion 1980/81:2128 i motsvarande del, 4. beträffandeöversyn av basbeloppsavdraget attriksdagen avslår motion 1980/81:1611 i motsvarande del, attriksdagen avslår motion 1980/81:1611 i motsvarande del, 6. beträffandedifferentiering av ATP-avgiften attriksdagen avslår motion 1980/81:2128 i motsvarande del, 7. beträffande ny ordning fördebitering och uppbörd av arbetsgi varavgifter attriksdagen avslår revisorers förslag 1980/81:7 yrkande 1 och motion1980/81:1464, SfU1980/81:28 16 8. beträffande statligt ackord attriksdagen avslår revisorers förslag 1980/81:7 yrkande 2, 9. beträffande avgiftsuppbörd vidsäsonganställning att avslår mofion 1980/81:709, 10. beträffande avgiftsskyldighetm. m. vid utgivande av kostttads- ersättningar attriksdagen avslår motion 1980/81:300, att avslår motionerna 1980/81:705 och 1980/ 81:1620, 12. beträffandearbetsgivaravgifter för utlandsanställda att avslår motion1980/81:1610, attriksdagen avslår motion 1980/81:1233. Närvarande: (), (), MajPehrsson (c), (). (), (). RalfLindström (s), (), (), (),(), (), (), () ochLarz (). , , och (alla c) anför: Omläggningen av beräkningen av ATP-avgiften medför, såsomockså påtalats i motion 2128 av , att avgiftsuttaget föregenföretagare med låga inkomster kommer att skärpas avsevärt. Detta är enuppenbar nackdel med de nya reglerna och fordrar fortsatta överväganden om hurman skall kunna undvika att den nämnda gruppen egenföretagare drabbas alltförhårt. Av skäl som anförts av utskottet avvisar vi den av motionären föreslagnalösningen. Vi vill emellertid peka på andra framkomliga vägar för att mildraeffekterna för egenföretagare med låga inkomster. riksdagsgrupp har vid sin behandling avuppgörelsen i frågan om en skattereform förordat att man vid prövningen av huren sådan reform skall finansieras bör överväga en arbetsgivaravgift somutformas så SfU 1980/81:28 17 attden i likhet med den allmänna arbetsgivaravgift som utgick före den 1 juli 1978innehåller ett undantagande för egenföretagare. Enannan möjlig lösning är att socialförsäkringsavgifterna för egenföretagaredifferentieras med hänsyn fill inkomstens storlek. Meddet anförda förutsätter vi att man inom regeringskanshet prövar olika vägar föratt undanröja effekterna av omläggningen av ATP-avgiften för egenföretagare ilåga inkomsfiägen. 2Riksdagen 1980/81. SfU 1980/81:28 18 Bilaga 1 Förslag till Lag om socialavgifter 1 § I denna lag ges bestämmelser omavgifter för finansiering av den allmänna försäkringen och vissa andra socialaändamål. 2 § Avgifterna skall betalas av arbetsgivare samt av den som ärförsäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har inkomst av annatförvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 § eller 11 kap. 3 § nämnda lag. Vidfillämpning av denna lag skall den som har utgett sådant bidrag som avses i 11kap. 2 § första stycket m) lagen om allmän försäkring anses som arbetsgivare. 1 §En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3-5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift , 2. folkpensionsavgift , 3. tilläggspensionsavgift efter den procentsats somanges i särskild lag, 4. delpensionsavgift , 5. barnomsorgsavgift , 6. arbetsskadeavgift efter den procentsats som anges isärskild lag, 7. arbetsmarknadsavgift , 8. arbetarskyddsavgift , 9. vuxenutbildningsavgift samt 10. lönegarantiavgiftmed . Arbetsgivare som avses i 1kap. 2 § andra stycket skall dock betala endast tilläggspensionsavgift. Statenbetalar inte arbetsskadeavgift. 2 §En arbetsgivare som sysselsätter sjömän skall på den ersättning som utgetts till sådana betala även sjömanspensionsavgift . Ifråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift beräknasefter de procentsatser som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,fastställer. Procentsatserna skall utgöra denandel av de i 1 § första stycket 1 och 2 angivna procentsatserna som svarar motförhållandet mellan antalet svenska sjömän och sjömän på svenskahandelsfartyg i medeltal för den 31 SfU 1980/81:28 19 oktoberde som närmast föregått det år då procentsatserna fastställs. Hänsynskall därvid inte tas till fartyg med en bruttodräktighet understigandetrehundra registerton. Procentsatserna beräknas med två decimaler. Medsjöman avses i denna lag den som skall betala sjömansskatt enligt 1 § 1 mom.första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt. 3 § Underlag för beräkning av avgifterna är summan av vad arbetsgivarenunder året har utgett som lön i pengar eller naturaförmåner i form av kost,bostad eller bil eller, i fall som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring, annan ersättning för utfört arbete. Bidrag somavses i 11 kap. 2 § första stycket m) lagen om allmän försäkring likställs medlön. 4 § Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från 1. ersättning fill en och samme arbetstagare om den inteuppgått till , 2. ersättning till arbetstagare som vid årets ingång fyllt , 3. ersättning till arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård avbarn eller med anledning av barns födelse, fill den del ersättningen motsvararsjukpenning eller föräldrapenning som arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap. 16§ eller 4 kap. 20 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. uppdragsersättning för vilken bevillningsavgift har erlagts enligtlagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, 5. ersättning som en arbetsgivare utgett fill barn för arbete som utförtsi hans förvärvsverksamhet, i de fall avdrag för ersättningen inte får göras vidinkomsttaxeringen, 6. ersättning till den del denna motsvarar kostnader iarbetet som arbetstagare haft att täcka med ersättningen, i den månriksförsäkringsverket medger detta, samt 7. ersättning för tjänstgöring i verkskydd enligt 47 §tredje stycket civilförsvarslagen (1960:74), i den mån ersättningen utgör ellermotsvarar dagpenning. Medgivandeenligt första stycket 6 får lämnas endast om kostnaderna beräknas uppgå tillminst en tiondel av ersättningen samt får avse arbetstagare i viss verksamheteller, efter framställning av arbetsgivaren, viss eller vissa arbetstagare. Ifråga om inkomst från fåmansföretag skall föreskrifterna i punkt 13 avanvisningarna fill 32 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas vidbestämmande av avgiftsunderlaget. 5 §Vid bestämmande av underlaget för beräkning av tilläggspensionsavgift skall bortses från ersättningar som inte räknas som inkomst av anställning enligt 11 kap. 2 § tredje eller fjärde stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidare skall bortses från ersättningar till arbetstagare som inteär SfU 1980/81:28 20 svenskamedborgare och som inte heller är bosatta här, då ersättningarna avser arbeteutom riket. Vidbestämmande av underlaget för beräkning av annan avgift äntilläggspensionsavgift skall bortses från ersättningar till arbetstagare sominte varit försäkrade enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. I frågaom arbete som har utförts för annans räkning utan att anställning förelegat skallvid beräkningen bortses från ersättningar fill personer som varit bosattautomlands och utfört arbetet utom riket. 1 §En försäkrad som avses i 1 kap. 2 § skall på det avgiftsunderlag som anges i 3-5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift, 2. folkpensionsavgift, 3. tilläggspensionsavgift, 4. delpensionsavgift, 5. barnomsorgsavgift samt 6. arbetsskadeavgift. I fråga om avgiftssatsernagäller vad som föreskrivits i 2 kap. 1 §. 2 § En försäkrad för vilken sjukpenningförsäkringen enligt 3 kap. 11 §lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller med karenstid skall dock betalasjukförsäkringsavgift efter den procentsats som regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, fastställer med hänsyn till deninverkan karenstiden bedöms få på försäkringens utgifter. 3 § Egenavgifter beräknas inte för år efter det då den försäkrade fyllt65 år. Andraavgifter än tilläggspensionsavgift betalas inte av den som vid utgången avinkomståret ej var inskriven hos allmän försäkringskassa. Sådana avgifterbetalas ej heller av den som för någon del av uppburit helförtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller för hela åretuppburit hel ålderspension enligt nämnda lag. Tilläggspensionsavgiftbetalas inte för år före det då den försäkrade fyllt eller dåden försäkrade avlidit. Sådan avgift betalas ej heller då den försäkrade förhela året uppburit hel ålderspension enligt lagen om allmän försäkring. Avgift betalas inte dåavgiftsunderlaget understiger . 4 §Grunden för beräkning av avgift enligt 1 § 1, 5 och 6 utgörs av inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. SfU1980/81:28 21 Grunden för beräkning av avgiftenligt 1 § 2-4 utgörs av inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 11 kap. 3§ lagen om allmän försäkring. 5 § Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortsesfrån inkomst som avses i 11 kap. 3 § första stycket d) lagen (1962:381) omallmän försäkring. Vid beräkningen av inkomst av annat förvärvsarbete gälleri tillämpliga delar bestämmelserna i 11 kap. 4 § lagen om allmän försäkring. Fördelning av influtna avgifter 1 § Sjukförsäkringsavgifter används, i den mån kostnadernainte skall täckas med statsbidrag enligt 19 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, för att täcka 1. kostnader försjukförsäkringsförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 2. kostnader enligt lagen (1974:525)om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m., 3. den allmänna försäkringens kostnader för förmånerenligt lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m. m., 4. centrala studiestödsnämndenskostnader med anledning av att sådana ' återbetalningspliktiga studiemedel sombelöper på en studerandes sjukperiod enligt studiestödslagen (1973:349) inteskall återbetalas, 5. förvaltningskostnader för deallmänna försäkringskassorna. För reglering av över- och underskott finns en fond, benämndallmänna sjukförsäkringsfonden. Grunderna för överföring av medel till och frånfonden fastställs av regeringen. 2 §Folkpensionsavgifter förs till staten som bidrag till finansieringen avfolkpensioneringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 3 §Tilläggspensionsavgifter förs till en fond, benämnd allmänna pensionsfonden,med vars tillgångar kostnaderna för försäkringen för tilläggspension enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring skall täckas. Fonden förvaltas enligtgrunder som fastställer särskilt. 4 §Delpensionsavgifter förs fill en fond, benämnd delpensionsfonden, med varsfillgångar kostnaderna för pensioner enligt lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser skall täckas. Fondenförvaltas enligt grunder som fastställer särskilt.