bet · G401JuU33 · 1980-12-31 00:00:00 — De gmndläggande reglerna om beslag finns i 27 kap.rättegångsbalken. Föremål som skäligen kan antas ha betydelse för utredning ombrott eller vara någon avhänt genom brotl eller vara på grund av brottförverkat får las i beslag. Vidare får föremål som skäligen kan antas varaförverkade enligl bestämmelserna i 36 kap. 3 § las i beslag.Enligt dessa får föremål som på grund av sin särskilda beskaffenhet ochomständigheterna i övrigt kan befaras komma till brottslig användningförverkas. Sådana föremål kan således las i beslag. Bakom motionärernas förslag ligger en oro över att knivaralltmer kommit till användning i brottsliga sammanhang. Enligt en undersökning refererad i BRÅ:s rapport (1980:3)Broltsut-vecklingen (s. 85 fO har antalet mord och dråp ökat undertiden . Under samma lid har antalet fall av grov misshandel ökat med67%, medan annan misshandel har ökat . 1 sammanhanget påpekas alt deallvarliga våldsbrotten har etl betydligt lägre mörkertal än de mindreallvarliga; ökningen av de mycket allvarliga våldsbrotten återspeglar därförförändringar av den faktiska brotlsnivän och inte av anmälningsbenägenheten. Irapporten återges ocksä uppgifter som tyder på atl det är gatufridsbrotlen somökat. Utvecklingen av våldsbrotlsligheten har tilldragit sigintresse i olika sammanhang. Inom BRÅ pågår en analys av våldsbrotlsligheten på gmndvalav ell omfattande domsmaterial. Närmast med anledning av polisens uppgifter omutvecklingen av våldsbrottslighet med knivanvändning påbörjades inomjustitiedepartementet en kartläggning av de erfarenheter man i andra ländergjort av förbud mot innehav av kniv på vissa platser (protokoll den20 nr 125). besvarade chefen förjustitiedepartementet en fråga om våldsbrottsligheten. Han angav därvid attbekämpande av vålds-brottsligheten är en utomordentligt viktig uppgift. Hanuttalade vidare all våldsbrottsligheten inte kan minskas enbart med atl polisenfår förstärkta resurser. Han pekade i sammanhanget på det allmännakulturklimatet, alkohol- och narkotikamissbruket (protokoll den 28november 1980 nr 37). Även frånpolisens sida har initiativ tagits pä området. JuU 1980/81:33 20 rikspolisstyrelsenen projektgrupp för utredning och förslag lill åtgärder med anledning avökningen av antalet våldsbrott under senare lid, särskilt med avseende påvåldet på gator, allmänna platser och allmänna kommunikationsmedel.Projektgruppen avser att redovisa sitt arbete . Utskottethar uppmärksammat den utveckling av våldsbrotlsligheten som skeri riktning mol att allt grövre våld används (JuU 1980/81:26), och utskottetanser alt utvecklingen är utomordentligt oroande. Enligt utskottets meningmåste kraftfulla åtgärder sältas in för atl bemästra inle minst denvåldsbroltslighet som sker med användning av kniv. Somled i arbete med sådant syfte pågår som sagts olika undersökningar inombl. a. och . Även om del som motionärerna anför finnsprincipiella skäl mot att genomföra den tanke som de lanserar är den enligtutskottets mening dock väl värd atl prövas i de sammanhang som nämnts.Utskottet utgår frän att så kommer alt ske ulan något särskilt initiativ fränriksdagens sida. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall lill motion683. Polismyndighetsrätt alt besluta om telefonavlyssning 1 motion 1182 efterlyses en utredning avmöjligheterna att låta polismyndighet i vissa fall själv besluta omtelefonavlyssning. Enligtmotionären innebär det förhållandet atl bara domstolar kan fatta beslut omtelefonavlyssning stora nackdelar för polisens arbete, l.ex. då behov avtelefonavlyssning uppslår och ett snabbt beslut måste fattas.Enligl motionären kan del t.o.m. tänkas att personer som avser alt göra upp omen narkolikaaffär medvetet utnyttjar polisens svårigheter i detta avseende. Bestämmelserom telefonavlyssning finns i 27 kap. samt i lagen (1952:98)med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål (tvångsmedelslagen),lagen (1969:36) om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovtnarkotikabrott m.m. och lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall (spaningslagen). De tre sist nämnda lagarna har tidsbegränsadgiltighet. Tvångsmedelslagens och spaningslagens giltighetstid har föriänglst.o.m. Lagen om telefonavlyssning vid förundersökningangående grovt narkotikabrott m. m. gäller t. o. m. utgången av . Regleringeninnebär all beslut om telefonavlyssning fattas av domstol. Enligltvångsmedelslagen äger dock undersökningsledare eller åklagare besluta omtelefonavlyssning i vissa brådskande fall. Dentidigare nämnda tvångsmedelskommittén har i uppdrag att göra en fullständigöversyn av i första hand tvångsmedelsregleringen i 27 och 28 kap.rättegångsbalken. Som också har nämnts tidigare utfärdade regeringen ifebruari 1981 tilläggsdirektiv till kommittén med anledning av en skrivelsefrån lill regeringen föranledd av en rapport av JuU1980/81:33 21 den s. k. SPANARK-gmppen. I denna skrivelse förordaderikspolisstyrelsen bl. a. atl del införs en möjlighet för polisen atlinterimistiskt besluta om telefonavlyssning. Med anledning härav uttaladedepartementschefen i tilläggsdirektiven all frågan om interimistiska beslutangående telefonavlyssning redan övervägs av och attytterligare direktiv på den punkten således inle behövdes. Vidare pekadedepartementschefen i sammanhanget på möjligheten all som en tänkbar väg atllösa problemet införa jourtjänslgöring för domare, som då skulle kunna beslutai tvångsmedelsfrågor under lid som ligger utanför normal arbetstid. Som framgårav vad som har sagts är motionsspörsmålet redan uppmärksammat och övervägsav . Utskottet avstyrker därför bifall till motion 1182. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:1568 och modon 1980/81: 1573 i denna del (yrkande 1) till : Förvaltningskostnader för /82 anvisar eftförslagsanslag av , 2. beträffande förstärkning avkvarterspolis- och områdespolis verksamheten attriksdagen avslår motion 1980/81; 1576, 3. beträffandeekonomisk rotel i attriksdagen avslår motion 1980/81:885, 4. beträffandeanmälningar mot polispersonal att avslår motion 1980/81: 888, 5. beträffandeförverkande av motorfordon atl avslår motion 1980/81: 1181, 6. beträffandebeslag av kniv attriksdagen avslår motion 1980/81:683, 7. beträffande polismyndighets rättatt besluta om telefonavlyss ning attriksdagen avslår modon 1980/81: 1182. Lokala polisorganisationen: Utrustning. Regeringen harunder punkt B 5 (s. 37-39) föreslagit att till : Utrustning för /82 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1980/81; 1573 av LisaMattson m.fl. (s) hemställs såvitt nu är i fråga att till : Utrustning för budget- JuU1980/81:33 22 /82 anvisar ett i förhällande till regeringensförslag med I . förhöjt reservationsanslag av . (yrkande2). Från anslaget bestrids kostnaderför utbyte och inköp av inventarier och annan utrustning till framför alltpolislokaler. Vidare betalas från anslaget utgifter för bl. a. personligutrustning till polismän. Regeringens förslag under denna punkt innebär en minskningav anslaget med sammanlagt omkring 4,8 milj. kr. Yrkandet i motion 1573 skall ses mot bakgrund avmotionärernas önskemål om inrättande av fler tjänster för kvarterspoliser istorstadsregionerna. I den delen behandlas motionen under p. 4 i dettabetänkande. På anförda skäl har utskottet under nämnda punkt avstyrkt bifalltill motionen i den delen. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifall tillmotionen också i den del som är aktuell. Regeringens förslag till medelsberäkning under förevarandeanslag måste ses mol bakgrund av del ansträngda statsfinansiella läget.Utskottet godtar förslaget. atl med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1980/81: 1573 i denna del(yrkandet 2) lill Lokala polisorganisationen: Utrustning för budgetåret1981/82 anvisar ett reservationsanslag av . Inköp av motorfordon m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkl B 6 (s. 39-41) och hemställer att till Inköp avmotorfordon m. m. för /82 anvisar ett reservationsanslag av . Underhåll och drift av motorfordon m.m. m.fl. anslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna B 7 B 9 (s. 4244)och hemställer 1. atl riksdagentill Underhåll och drift av motorfordon m.m. för /82 anvisar ellförslagsanslag av , 2. atl riksdagentill Gemensam konlorsdrift m.m. inom kvarteret för /82anvisar etl förslagsanslag av , 3. att riksdagenlill Diverse utgifter för /82 anvisar ett förslagsanslag av5000000 kr. JuU1980/81:33 23 Byggnadsarbeten för polisväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkl B 10 (s. 4547) och hemställer 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om byggnadsarbeten för polisväsendet inom dekostnadsramar som har förordals i propositionen, 2. all riksdagentill Byggnadsarbeten för polisväsendet för /82 anvisar ellreservationsanslag av . Närvarande: (), (), ÅkePolstam (c), (), i Röslånga (fp). (),(), i (s). (),(), (), (), BonnieBern-ström (fp), () och (). Kvarterspoliser (punkt 4, mom. 1) (), (),(), (), i (s), HelgeKlöver (s) och () anser dels all den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Utskollel, som" och som slutar med"i denna del" bort ha följande lydelse: Insatser mot den sociala ulslagningen måste göras pä enbred front. Inle minst viktigt är det med åtgärder som är inriktade på ungdomarsom befinner sig i brottsbenägna miljöer och andra som befinner sig i riskzonenför att bli kriminella. I detta sammanhang fyller kvartei-spolisen en viktiguppgift, särskilt i storstadsregionerna. Enligt utskottets mening hör kvarterspolisverksamhetentill de verksamhetsområden som måste prioriteras även i ell bekymmersamtstalsfinansielll läge. Utskottet förordar därför all utbyggnaden avkvarterspolisverksamheten fortsätter även nästa budgetår och all medel anslåsför att inrätta trettio nya tjänster för kvarterspoliser i storstadsregionerna. dels atl utskottets hemställanunder moment 1 bort ha följande lydelse: I. beträffande medelsberäkningen altriksdagen med anledning av regeringens förslag, med avslag på motion 1980/81:1568 och med bifall lill motion 1980/81: 1573 i JuU1980/81:33 24 denna del (yrkande 1) till Lokala polisorganisationen:Förvaltningskostnader för /82 anvisar ett förslagsanslag av . Kvarterspoliser (punkt 5) (), (),(), (), i (s), HelgeKlöver (s) och () anser under fömtsältning av bifall tillreservation I dels atl den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "Yrkandet i" och som slutar med"godtar förslaget" bort ha följande lydelse: Under punkt 4 ovan har utskottet förordat atl medel anslåsför alt inrätta trettio nya tjänster för kvarterspolismän istorstadsregionerna. 1 följd härav bör också, såsom har föreslagits i motion1573, utrustningsanslaget räknas upp. Det ökade medelsbehovel kan såsommotionärerna gjort beräknas lill . Utskottet tillstyrker såledesbifall till motionen i berörd del. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: alt med anledning avregeringens förslag och med bifall dll motion 1980/81: 1573 i denna del(yrkande 2) till Lokala polisorganisationen: Utrustning för /82anvisar ett reservationsanslag av . JuU1980/81:33 25 Yttrande med anledning av vissa uppgifter om den särskildapolisverksamheten i riksdagsmotionerna 1980/81:514 och 1980/81:891 Den organisationsform somföreslagils i styrelsens interna översyn är i sin helhet genomförd. Styrelsenhar också genomfört de förändringar som redovisats i skrivelse till regeringenavseende styrelsens sammanträden i plenum och lekmannaledamöternas möjligheteri övrigt till ökad insyn i verksamheten. De framförda förslagen lill ändringar i 1973 årsföreskrifter om principerna för registrering m. m. kommer enligt vad styrelsenerfarit alt beaktas vid utfärdande inom den närmaste liden av två nyaförordningar. Den interna utbildningen är f. n. föremål för revideringoch anpassning till högskolesystemet med den i översynen fastställdamålsättningen. De förändringar som kommer alt vidtagas beräknas genomförasunder kommande budgetår. beräknas några befattningshavare kunna beredasmöjlighet till studier vid universitet eller annan högskola. Rekryteringsmtinerna har omarbetats i sin helhet ienlighet med de bestämmelser som anges i JuU 1979/80: 3 sid 8. Särskild hänsynhar därvid tagits till den särskilda juristkommissionens överväganden ochförslag vad avser möjligheterna alt vid rekrytering hindra försök tillinfiUration. 1 översynen redovisades olika möjligheter atl drivaverksamheten öppnare. a. förordades ökade kontakter med länspolischefernaoch polismästarna med viss information till ledamöterna i polisstyrelserna.Styr-el-sen överväger nu all utvidga informationen lill länspolischeferna altregelmässigt också omfatta uppgifter som inhämtats inom länet och som avserinföras i avdelningens register. Etl sådant förfarande skulle enligt styrelsensmening tillgodose de krav på ett ökat deltagande från länspolischefernas sidai den särskilda polisverksamheten som redovisas i proposition 1980/81:13. Den nuvarande personalkontrollen,dvs. statliga verks och myndigheters möjlighet att i samband med tillsättningav tjänster av betydelse för rikets säkerhet inhämta uppgifter urpolisregister, regleras genom 1969 års JuU 1980/81:33 26 personalkontrollkungörelse.Däri stadgas bl. a. att personalkontroll får företas endast beträffandetjänster inplacerade i skyddsklass. Detta syftade bl. a. lill att sökanedbringa antalet personalkontroller. P. g. a. bestämmelsernas alltförallmänna utformning har emellertid den åsyftade reslrik-dvileten inteåstadkommits. Antalet skyddsklassplacerade tjänster är, enligt styrelsensmening, fortfarande alltför stort. Med hänsyn lill del ingrepp i den personligaintegriteten som personalkontrollen innebär är det viktigt att den begränsastill de tjänster som verkligen är av betydelse för rikels säkerhet. Pägrund av här relaterade förhållanden initierade styrelsen under föregående århos regeringen en översyn av personalkontrollbestämmelserna med huvudsakligmålsättning att åstadkomma en minskning av skyddsklassplacerade tjänster. Iskrivelse erhöll styrelsen regeringens uppdrag allverkställa en utredning med sagda inriktning. Den,med anledning av uppdraget, tillsatta arbetsgruppen har avslutat sittarbete. Det förslag man avser att presentera, innebär i korthet all a) fömlsältningarna förinplacering i skyddsklass konkretiseras på ett sådant sätt att antalet tjänsternedbringas i förhållande lill nuläget, b) skyddsklass 1 indelas i 1 A och1 B, varvid de ur säkerhetssynpunkt mest kvalificerade tjänsterna inplaceras iskyddsklass 1 A, c) personalkontroll i skyddsklass1 A fördjupas i enlighet med intentionerna hos den pariamentariska nämnden iWennerslröm-affären och juristkommissionen i Bergling-ärendet. Såsomerfarenheten visat är infiltration en ytterst effektiv och därmed farlig del avden mot vårt land och dess demokratiska statsskick riktade subversivaverksamheten. Skyddet mot infiltration är därför av väsentlig betydelse förvåra möjligheter alt med någon framgång kunna bekämpa den säkerhetsholandeverksamheten. De intressen som står på spel är av sådan avgörande vikt all denenskilda människans integritet ibland kan komma atl få slå tillbaka. Viktigt äremellertid all detta sker endast när del kan anses oundgängligen nödvändigt.Personalkontrollen, som etl led i infiltrationsskyddel, är därför omgiven av enomfattande kontroll syftande lill all endast uppgifter, som i del enskildafallet kan antas vara av betydelse för anslällningsmyndighetenssäkerhetsmässiga ställningstagande, utlämnas. I delta avseende synes dennuvarande personalkontrollkungörelsen fylla alla rimliga krav. Arbetsgruppenhar inle heller funnit anledning föreslå annat än marginella ändringar i dessadelar. Beträffandede s. k. "affärer" som i olika omgångar presenterats i massmedia ochdär personalkontrollen angripits, förtjänar i detta sammanhang påpekas alt degranskningar, som i efterhand gjorts, i intet fall givit anledning tillanmärkning mot sätt atl handlägga dessa ärenden. Dettahindrar dock inte att styrelsen ständigt är uppmärksam på förhållanden somberör personalkontrollen och dess tillämpning. JuU1980/81:33 27 Diarieföring m. m. Påståendet atlsäkerhetsavdelningens informationsutbyte lill betydande del rör politiskaflyktingar i är felaktigt. I motsats till vad som sägs utgör antaletärenden av den påstådda arten en försvinnande liten del i den utländskakorrespondensen. Dessutom är inflödet av ärenden totalt sett betydligt störreän utflödet. Det ligger i sakens natur atl informationsutbyte inte skermed en politisk flyktings hemland. Ej heller utlämnas uppgifter från svensksida om politiska flyktingar till andra länders säkerhetstjänster.Relationerna mellan säkerhetstjänsterna är bilaterala. Regeln är atlinformationsutbyte, eller utlämnande, inte får ske lill ett land via etl annatland. Brotl mol den s. k. tredjelandsprincipen medför att informationsulbytelgenast upphör. Säkerhetsavdelningen har inte någonsin utlämnat materialtill grekisk myndighet såsom påståtts i flera sammanhang. Det är föravdelningen känt atl en person med gi"ekisk anknytning varit föremål förtullvisitation vid utresa från , sedan tips influtit tillavdelningen att olaga vapenutförsel kunde misslänkas. Vid tullkontrollenpåträffades inget som kunde lyda på olaga utförsel. har avdelningenerhållit kännedom om att samma person i lagförts för olagavapeninförsel. 1 detta sammanhang kan konstateras, all felaktiga ochmissvisande uppgifter från förre kriminalkommissarien vid säkerhetsavdelningen,. beklagliglvis blivit till fakta i och införallmänheten. Säkerhetsavdelningens utlämnande av uppgifter lillutländska säkerhetstjänster är föremål för tillsyn av rikspolisstyrelsensparlamentariska ledamöter, jusdliekanslern och ombudsmän. Den s. k.Bergling-kommissionen hade för sitt uppdrag erforderlig insyn i verksamheten beträffandeutländska kontakter. Samdiga ärenden som inkommer till säkerhetsavdelningendiarieförs. För den utländska korrespondensen finns etl särskilt diarium. Enligl internationella konventioner, lill vilka Sverigeanslutit sig. stadgas förebyggande samarbete i frågor som l.ex. rör terrorism,tagande av gisslan m. m., särskilt genom att de fördragsslutande staterna skallvidtaga åtgärder för att förhindra sådan brottslighet saml genom all utbytaupplysningar i brottsförebyggande syfte. (Se t. ex. SÖ 1980:26.) Om, som motionärerna föreslär, den parlamentariskainstansen försl skall godkänna varje utlämnande av uppgifter till utländsksäkerhetstjänst kan delta få ödesdigra följder. Ett terroristdåd skulle sålundakunna utföras i annat land ulan all ha kunnat förhindras om utlämnandeav uppgift som inkommit till säkerhetsavdelningen skulle anstå till dessstyrelsen sammanträder i plenum. sådant förfarande kommer all allvariigtskada förtroendet för svenska statsorgan och myndigheter. Likaså skulle etlgodkännandeförfarande med inbyggt dröjsmålsrekvisit komma alt innebära ettbrotl mot internationella konventioner. JuU 1980/81:33 28 hemställer all de i motionernaframförda förslagen icke bifalles.