bet · G401TU33 · 1980-12-31 00:00:00 — I motion 1980/81:1326 av AndersGernandt m.fl. (c, m, fp) yrkas atl som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts rörande val av frekvensband förprivatradiokommunikation. I motion 1980/81:1728 av AndersGernandt m. fl. (c, m, fp) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om samordning och ändrade bestämmelserför införande av privatradioapparater för skandinaviska medborgare. Över motionerna har yttrandeninhämtats från , , statens vägverk, och Sjösportens samarbetsdelega-tion (m. fl.). Se bilagatill detta betänkande. I motion 1980/81:1326 (c,m,fp)framhålls att det frekvensband för privalradio som f. n. används -inte är lämpligt bl. a. på grund av låg signalsäkerhet. Det betonas vidare altintresset för förbättrad varnings-och räddningstjänst genom privalradion ärunder stigande och all goda utbyggnadsmöjligheter finns om den tekniskakvaliteten kan förbättras utan avsevärd kostnadsökning för apparatägarna. Viden europeisk konferens diskuterades behovet av etl nytt frekvensbandför privatradion inom området . Enligt motionärerna skulle dettafrekvensband medföra att räckvidden för privatradion skulle nedgå till nära nogenbart synavståndet. Därför förordas att frekvensområdet användsför privatradion. Det framhålls vidare i motionen att med det starkt utökadebehov av radiokommunikation som föreligger i landet bör det ligga mängafördelar i att skapa en omfattande svensk tillverkning av sådan utrustning-inte minsl ur sysselsättningssynpunkt. framhåller i sill remissyttrande att Sverigetillsammans med övriga europeiska länder - inom ramen för europeiska post- ochtelekonfe-rensen - arbetar med att finna gemensamma tekniska och allmännabestämmelser för ett nytt frekvensband för privatradion. Arbetet bedrivs i närakontakt med och . En samordning mellan dessa länder skulle kunna ge storafördelar för privalradioinnehavarna genom den stora 1 1980/81. marknadsom kan öppna sig. Ett separat privalradioband för är därför enligtteleverket inte lämpligt. Verket framhåller vidare alt det i motionenföreslagna bandet i stora delar av vår omgivning redan äribruktaget på ett sätt som omöjliggör privatradioanvändning. erinrarockså om att det i pågår en utredning om ett stortgemensamt landmobilt radionät. Utredningen, som ännu inte avslutats,förutsätter att detta nät skall förläggas i det av motionärerna föreslagnabandet. Sammanfattningsvisanser atl det i motionen föreslagna bandet är olämpligt att användasför privatradio därför att: - bandel är avsett för andra ändamål, - en svensk (nordisk marknad) är för liten för atlintressera tillverkarna; marknadens begränsade storlek skulle dessutom ge högaapparatpriser, - måste uppfylla sina internationellaskyldigheter och åtaganden vad det gäller frekvensplanering, - arbete pågår på internationell nivå för att finnanytt privalradioband; bör ej föregripa detta arbete. Rikspolisstyrelsenoch statens vägverk avstyrker atl det i motionen föreslagna bandet öppnas förprivatradiotrafik av skäl som överensstämmer med dem som redovisat. Sjösportenssamarbetsdelegation framhåller att privatradion kommit att spela en viktig rollvad gäller säkerheten lill sjöss för det stora antal fritidsbåtar som avutrymmes- eller kostnadsskäl eller annan anledning inte har möjlighet attskaffa den typ av radiokommunikation som yrkessjöfarten använder. Enligtdelegationen behövs en räckvidd på minst 15 helst för att enfritidsbåt i nöd skall ha en rimlig chans att nå kontakt med enbasradiostation. Då störningar förekommer kan dessa räckvidder inte säkertuppnås med privatradion. Delegationen anser att sannolikheten att nåerforderliga räckvidder är större vid än vid frekvenser kring 900 MHz.Detta gäller speciellt inomskärs. Utskottetanser i likhet med , och statens vägverk atl det,bl. a. med hänsyn till de överväganden som gjorts i utredningen om samordningav landmobil radiokommunikation, vore olämpligt alt ta del i motionenföreslagna frekvensbandet i anspråk för privatradioändamål. Utskottet instämmerockså i vad anfört om önskvärdheten av en internationell samordningav bestämmelserna för val av frekvensband för privatradion. Medhänvisning till vad som anförts och till att det närmast ankommer på televerketatt meddela föreskrifter om innehav och användning av radiosändare avstyrkerutskottet motionen. I motion 1980/81:1728 (c, m, fp) framförs önskemålom lättnader i restriktionerna avseende medförande avprivatradioapparateri bilvid färd i de skandinaviska länderna - och helst även i varje europeiskt land.Önskemålen TU1980/81:33 3 har sammanfattats i följande punkter; Medborgare inågot av de skandinaviska länderna bör, utan ansökan eller anmälan, få medföraoch använda privatradioapparater monterade i motorfordon resp. båt för höjandeav den personliga säkerheten i trafiken på land, till sjöss och i fjällen. Apparater som är godkända av telemyndighet i resp. land- med avseende på uteffekt, kanalomfattning och övriga tekniska specifikationer- skall även anses fylla de svenska normer som är fastställda av . Avgift förinförande och användning av privatradioapparater i bör följa de reglersom fastställts för svenska medborgare. Tillståndet bör därför gälla för ettkalenderår. Turister somtillfälligt (antal veckor) medför privatradio för säkerhetsbruk bör fritt fåinföra och använda apparaterna pä de kanaler som avsatts för säkerhetstrafik. Televerkethar i sitt remissvar gjort följande kommentarer: Punkt 1: Utländsk medborgare får utan tillstånd medföraradiosändare monterad i motorfordon eller båt och använda den i ennödsituation. Motionens förslag anses därmed tillgodosett i . Punkt 2: En apparat som provals av annat landsprovningsanstalt kan typgodkännas i utan ytterligare prov underförutsättning att provningen gjorts enligt normer som överensstämmer med ellerär strängare än de svenska. Punkt 3: har gjort framställningar om bilateralaavtal till andra länder i syfte att få lättnader till stånd men av olika skälej lyckats i något fall. Att under dessa omständigheter ytterligare utsträckatillståndstiden för utländsk medborgare i anses ej kunna accepteras f.n. Punkt 4: Ingen substantiell skillnad jämfört med punkt 1.Alla utländska medborgare får i fall av nöd använda till infördprivatradiosändare. framhåller vidare atl motionens förslag i alltväsentligt överensstämmer med verkets strävanden och att arbetet för så storsamordning som möjligt inom såväl det tekniska som operationella området kommeratt fortsätta. , statens vägverk och Sjösportenssamarbetsdelegation anser samtliga att det är angeläget med en internationellsamordning av bestämmelserna för privatradio. Även utskottet anser att de internationella bestämmelsernaför privatradio bör samordnas sä långt som möjligt. Som framgår av remissvaretdelas denna uppfattning av som i internationella sammanhang aktivtarbetar för en ökad samordning och för lättnader i restriktionerna avseendemöjligheterna att använda privatradio. Mot denna bakgrund synes syftet medmotionen i allt väsentligt tillgodosett varför den ej bör föranleda någonriksdagens åtgärd. 1* 1980/81. 1. beträffandefrekvensband för privatradio att avslårmotion 1980/81:1326 (c, m, fp), 2. beträffande gemensamma nordiska bestämmelser förprivatra diotrafik att lämnarmotion 1980/81:1728 (c, m, fp) utan åtgärd. Närvarande:Bertil (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Yttrandenöver motionerna () Beträffande motion 1728 om samordning avbestämmelserna för privatradio överensstämuicr detta med rikspolisstyrelsensuppfattning. Imotion 1326 föreslår motionärerna att elt nytt frekvensband öppnasför privalradiolrafik utöver det upplåtna 27 MHz-bandet. Rikspolisstyrelsenhar tillsammans med ett flertal andra myndigheter och intressenter fidigaredeltagit i utredning , samordning av landmobil radiokommunikation, som idenna utredning utgått ifrån att just frekvensbandet vore lämpligtför . I remissvaren har framkommit atl ytlerligare delaljutredningar förSARK borde utföras. Det vore därför olyckligt om tidigare utredningarspolierades genom att ta det föreslagna frekvensbandet i anspråk förprivatradioändamål. Rikspolisstyrelsenföreslär därför att 27 MHz-bandet även i fortsättningen får utnyttjas förprivatradio och om leleverket överväger att utöka frekvensområdet förprivatradio att detta i så fall sker i bandet och attfrekvensområdet upplåtes för kommersiell radiotrafik. Genom radiolagen har angivit riktlinjerför hur användningen av radiosändare skall regleras här i riket. Det föreskrivsatt tillstånd för sådan användning skall meddelas av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer. I kungörelsen om radiosändare utpekar regeringenteleverket som tillstånds- och föreskriflsmyndighet i samband med innehav ochanvändning av radiosändare. Speciellt anges att skall meddelaradiofrekvenser och övriga bestämmelser och föreskrifter i fråga om innehavetoch användningen. Detär vår uppfattning att genom denna lagstiftning har uttalat sinmening principiellt och övergripande, medan man överlåtit åt atthandlägga alla detaljfrågor i enlighet med i lag angivna policy. Enligtvår uppfattning är de motioner, varom här är fråga, just av den detaljerade artatt framställning i stället borde ha gjorts till . Först om man ärmissnöjd med handläggning och beslut borde ärendet tas upp på högrenivå. Vid den europeiska radiokonferensen i 1980fastställdes ingen europeisk standard för nytt privalradioband. Däremotdiskuterades frågan och man kom överens om atl studera och bearbeta detkonstaterade behovet TU1980/81:33 6 av ett nytt frekvensband avsett för privatradio. Motionen har tillkommit efter ett initiativ från SvenskaPrivatradioför-bundel (SPRF), som organiserar klubbar. Vår uppfattning är attmotionen därigenom har fått en viss obalans till förmån för klubbverksamheter.Del finns därför skäl att i detta sammanhang erinra om vad privatradio äravsett att vara, nämligen: "Sambandsmedel för mobil trafik mellanprivatpersoner över relativt korta avstånd". Klubbverksamhel är såledesinget huvudsyfte för privatradioverksamheten. Uppskattningsvis står också 2/3 av privalradioinnehavarnautanför föreningen och dess verksamhet. Då SPRF inte varit i kontakt med beträffandenytt frekvensband vet vi inte vad motionärerna syftar på när de anger att delär "förmodade inställning" som föranleder motionen. För yrkestrafiken finns säkrare alternativ änprivatradiobandet, exempelvis kring 80,160 och . Landstäckning finns påvissa rikskanaler och i mobiltelefonnäten. Vi delar inte motionärernas farhåga att frekvensvaletskulle vara en så viktig faktor atl det skulle vara fråga om"privatradiokommunikalionens vara eller inte vara". Visserligen kanman räkna med något kortare räckvidder i 800-900 MHz-banden till nackdel förviss klubbverksamhet. För de flesta uppvägs emellertid denna nackdel genomstörre störningsfrihet inom del avsedda täckningsområdet. Ett av problemen idagär ju internationella och nationella överräckvidder. Vad det gäller val av nytt frekvensband arbetar () tillbaka tillsammans med övriga europeiska länder -inom ramen för CEPT (europeiska post- och telekonferensen) - i en arbetsgruppför att finna gemensamma tekniska och - om möjligt - även allmännabestämmelser. Detta arbete bedrivs i nära kontakt med och för att imöjligaste mån få en samordning även med dessa länder. En samordning mellanalla dessa länder skulle kunna ge stora fördelar för privalradioinnehavarnagenom den stora marknad som därmed kan öppna sig. Eftersom har deltagit i framtagningen av det nyainternationella radioreglementet är del givetvis viktigt att vi också följer deöverenskommelser som träffas internationellt. Något separat privalradiobandför är därför inte lämpligt. Det skulle inte heller ligga i de svenskaprivatradio-innehavarnas intresse dä en så liten marknad skulle ge myckel högaapparatpriser. Enligt vår mening är det helt avgörande för apparatprisettillverkningsvolymen, inte tekniken. Det föreslagna bandet är i stora delar av våromvärld redan ibruktaget på elt sätt som omöjliggör privatradioanvändning. I pågår en utredning om elt stortgemensamt landmobilt radionät (SARK-ulredningen). Utredningen har fåttregeringens uppdrag att fortsätta enligt den tidigare föreslagna preliminärlösningen.Detta nät är avsett att förläggas i av motionärerna föreslaget band. Sammanfattningsvis kan sägas all det föreslagna bandet ärolämpligt därför all; - bandet är avsett för andra ändamål -en svensk (nordisk) marknad är förliten för att intressera tillverkarna. Marknadens begränsade storlek skulledessutom ge höga apparatpriser - måste uppfylla sinainternationella skyldigheter och åtaganden vad det gäller frekvensplanering och implementering av överenskommelser TU1980/81:33 7 -arbete pågår pä internationellnivå för att finna nytt privalradioband. bör ej föregripa detta arbete. Som vi redan påpekat i vårt svarangående den föregående motionen arbetar redan i en internationellsamordning av bestämmelserna på detta område. Internationella radioreglemenlelföreskriver att det skall föreligga bilaterala avtal mellan länderna innan ettlands innevånare får använda landmobil radio i det andra landet. harhär varit liberalt och utfärdar de i motionen omtalade 3-månaders tillståndenutan att sådant avtal förelegat. Vi delar motionärernas uppfattning att en lättnad imöjligheten att använda privatradio utomlands skulle vara till nytta förmedborgare i respektive land. Beträffandede fyra punkterna i motionen vill vi anföra följande Punkt 1: Enligl gällande kungörelse får varje utländskmedborgare utan tillstånd till medföra radiosändare monterad imotorfordon eller båt. Den får också användas i en nödsituation. Vi anser atlmotionens förslag därmed är tillgodosett i . Punkt 2: Enligt en allmänt accepterad princip kan apparatsom provats av annat lands provningsanslalt lypgodkännas i , utan att vigör egna prov, dock endast under den förutsättningen atl provningen gjortsenligt normer, som överensstämmer med, eller är strängare än de svenska. Iannat fall kan vi få in apparater som underkänts i svenska prov mensom passerat utländsk provningsanstalt. Detta är givetvis en oacceptabel situation. Punkt 3: har gjort framställningar om bilateralaavtal till andra länder i syfte att få lättnader till stånd men av olika skälej lyckats i något fall. Att under dessa omständigheter ytterligare utsträckatillståndstiden för utländska medborgare i kan ejaccepteras. Nuvarande bestämmelser och dess tillämpning tillgodoserbehovet av tillstånd för en övervägande del av de tillständssökande. Punkt 4: Vi kan inte se att det är någon substantiellskillnad mellan punkt 1 och 4. Alla utländska medborgare får i fall av nödanvända till införd privatradiosändare. Motionärerna har helt rätt i sin uppfattning attrestriktionerna ej grundar sig på säkerhetsskäl. Restriktionerna beror på i skilda länder har olika syn på hur privatradioverksamhet skall bedrivas.Länderna måsle då givetvis också utfärda nationella bestämmelser så atl landelsmålsättning kan uppfyllas och så att den efterlevs. Motionärernas förslag överensstämmer i allt väsentligt medteleverkets strävanden och vi avser således att även framgent - inom ramen förvårt av riksdag och regering fastställda mandat - arbeta för så stor samordningsom möjligt inom såväl det tekniska som operationella området till gagn förprivatradioverksamheten. Beträffande motion 1728 om samordning av bestämmelsernaför privalradio har ingen avvikande mening. I motionen 1726 föreslårmotionärerna att frekvensbandet TU1980/81:33 8 öppnas för privalradiolrafik. I den s. k. SARK-ulredningen, samordning av landmobilradiokommunikation, deltog tillsammans med ett antal statligamyndigheter och andra intressenter. I arbetet fastslogs att en framtidasamordning av radiokommunikationerna skulle ske just i frekvensbandet 250-290MHz. I remissvaren framkom också att ytterligare detaljstudier för bordeutföras. har fått regeringens uppdrag att fullfölja utredningen iremissvarens anda. Det är därför olyckligt om detta utredningsarbete spolierasgenom atl ta det föreslagna frekvensbandet i anspråk för privatradioändamål. föreslår att frekvensområdet 250-290 MHzupplåts för kommersiell radiotrafik och att om överväger att utökafrekvensområdet för privatradio delta sker i bandet . De frågor som tas upp i motionernaoch de förslag som där lämnas berör inte den ljudradio- ochlelevisionsverksamhet som bedrivs inom . SR har därför inteanledning att lämna synpunkter på mofionerna. Sjösportens samarbetsdelegation (m.fl.) harkanalerna 11 A och 16 inom privatradiobandet varit reserverade förfritidsbåtars säkerhetstrafik. har byggt upp en kedja avbasradiostationer och hjälpradios-tationer runt kusten och vid de storainsjöarna. För anrop till och från dessa används kanal 11 A. Se vidarenärslutna förteckning över basradiostationer och hjälpradiostationer i svenskafarvatten samt utgivna av (bilagal)'. Båtar som råkat i svårigheter eller blivit försenade kanpå kanal 11 A begära hjälp eller informera om försening. Det sistnämnda är inteminst viktigt genom att onödiga räddningspådrag därigenom kan undvikas. Härutöver har bålsporten organiserat ett stort antalnamnanropsgrupper, vilka samordnas genom . Syftet är attunderlätta kontakterna mellan båtar utrustade med privatradio och att främjagod trafikdiscipUn. Indirekt bidrar också'detta till säkerheten till sjöss. Vidare bör nämnas att väderprognoser för fritidsbåtarsänds på kanal 11 A från ,och , . Sjöfartsverketbeställer prognoserna hos . Av det sagda torde framgå att privatradion kommit attspela en viktig roll vad gäller säkerheten lill sjöss för det stora antalfritidsbåtar som av utrymmes- eller kostnadsskäl eller annan anledning inte harmöjlighet att skaffa den typ av radiokommunikation som yrkessjöfarten använder,VHF-eller MF-telefon. Genom den våldsamma tillväxten av antaletprivatradioapparater - vilket i praktiken torde vara bra mycket större än vadantalet tillstånd anger - främst för användning i bilar har belastningen päprivatradions kanaler ökat betydligt. Vidare har det visat sig alt utländskasändare p. g. a. atmosfäriska förhållanden under vissa tider på ettbesvärande sätt stör radiotrafiken. 'Här ej bilagd. I syfte att få utrett vad som kan göras för atlbättre tillgodose fritidsbåtarnas behov av en rimligt säker radioförbindelsetill land föreslog Sjösportens Samarbetsdelegation i brev till ochSjöfartsverket (bilaga 2)' att en utredning skulle tillsättas föratt se över förhållandena och föreslå förbättringar. Utredningen kom till ståndoch har antagit namnet Båtra. Som första åtgärd har Båtra gjort en omfattandeenkät i syfte alt klarlägga nuvarande situation och behov. Resultatet av enkätenkommer att redovisas i Båtras slutrapport, som beräknas blir klar till hösten1981. Båtraundersöker också möjligheten att introducera ett nytt system för fritidsbåtarsradiokommunikation som utnyttjar s. k. kantkanaler till de inlernationelltöverenskomna VHF-kanalerna. Dessa skulle komma att ligga i trakten av 155 MHz.Fördelen med ett sådant system skulle vara att fritidsbåtarnas radiotrafik inteskulle behöva störa yrkessjöfarten som möjligheten finns atl utväxlaradiosamtal med yrkesfartyg i en nödsituation om en internationell VHF-kanaltas med i systemet. Föratt en fritidsbål i nöd skall ha en rimlig chans att nå kontakt med enbasradiostation behövs en räckvidd på minst 15, helst (28respektive ). Då störningar förekommer kan dessa räckvidder inte säkertuppnås med privatradion. Däremot visar erfarenheten och gjorda prov att dessaräckvidder går att uppnå mellan en basradiostalion och en fritidsbål utrustadmed fast antenn på frekvenser kring och det med relativt små effekter. Sannolikhetenatt nå erforderUga räckvidder torde vara större vid än vid frekvensenkring , speciellt gäller detta inomskärs. Vadnordisk samordning beträffar ser SSD det som en angelägen uppgift. En visssamordning har redan kommit till stånd vad beträffar kanalernas användning inomprivatradiobandet. Däremot fordras att båtägaren söker tillstånd igrannländerna om han tänker använda sin privalradio i dessa, vilket med tankepå den frihet som i övrigt gäller för besök i grannländerna synes omotiverat. ' Här ej bilagd.