bet · G401KU19 · 1980-12-31 00:00:00 — 12 punkten B 24 och med bifall tillproposifion 1980/81:137 i motsvarande del till Lån till dagspressen /82 anvisar ett reservationsanslag av , b) att avslår mofion 1980/81:2034(utredning ang. användningen av pressens lånefond). Närvarande: (), (),(), (), (), Per * (m),(), (), * (s), GunnarBiörck i (m), (), (), KerstinNilsson (s), () och (). Vid beslut under mom. 6 b) harJan () ersatt Per . * Ej närvarande vid justeringen. av , , ,, , och (allas) vilka dels ansett att utskottets yttrandesom börjar på s. 7 med orden "Utskottet ansluter sig" och slutar pås. 9 med orden "863 avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund bl. a. av den försämring av dagspressensekonomiska situation som inträffat under loppet av är detenligt utskottets mening tillfredsställande att regeringen i proposition 137begränsat sina besparingsförslag i förhållande till de planer som redovisats ibl. a. budgetproposifionen (1980/81:100, bil. Sålunda delar utskottet bl.a. uppfattningen om behovet av en höjning av produktionsbidraget till KU1980/81:19 12 lågtäckningstidningar med högst i hushållstäckning.Men som framhålls i motion 2051 talar starka skäl också för en uppräkning avstödet till flerdagarstidningar i landsorten med men högst ihushållstäckning. Utskottet vill erinra om att för denna grupp har någonuppräkning av stödet inte skett . Utskottet ansluter sig till förslaget i motion 2051 ochfinner sålunda vara en rimlig höjning av produktionsbidragen till de bådagrupperna fådagars lågtäckningstidningar och flerdagars landsortstidningar meden hushållstäckning . För den första gruppen innebärutskottets förslag en höjning i förhållande till regeringsförslaget med 25 000kr. för icke-rikstidningar och med . för rikstidningar som utkommer endag . För rikstidningar som utkommer ansluter sigutskottet till dagspresskommitténs förslag och anser således det motiverat meden höjning från . I förhållande tillregeringsförslaget innebär detta en höjning med . För flerdagarslandsortstidningar med ett täckningstal innebär utskottetsförslag förutom en uppräkning av produktionsbidraget även attmaximibeloppet höjs från nuvarande . Vidare innebär regeringsförslaget att kravet på andelen s.k. unikt material höjs från för att fullt produktionsbidrag skallutgå. skall produktionsbidrag enligt propositionen utgå irelation till andelen unikt material på så sätt att varje procent uniktmaterial skall öka bidraget med en femtondel. För tidningar som hittillsuppburit fullt stöd genom 50-procentsregeln föreslås övergångsbestämmelser sominnebär att de nya skärpta reglerna inte kommer att börja tillämpas förrän påutgivningar efter . I den socialdemokratiska motionen föreslås att fulltbidrag skall utgå vid unikt material. skall stödet ökamed en tiondel för varje procents ökning av det unika materialet. Utskottet anser i likhet med den uppfattning somredovisats i propositionen och av presstödsnämnden att det finns behov av enviss rörlighet i regelsystemet i vad gäller andelen unikt material. På så sättblir det möjligt både att minska den kraftiga trappstegseffekt som dennuvarande ordningen innebär och att förhindra spekulativadagstidningsetableringar. Hur en stegvis höjning av produktionsbidraget närmareskall vara konstruerad kan givetvis diskuteras. Enligt utskottets mening är detviktigt att sätta gränsen så att den inte får en hämmande inverkan på densamverkan som är önskvärd mellan olika tidningsföretag. Utskottet ifrågasättermot denna bakgrund om inte den i propositionen föreslagna gränsen för fulltproduktionsbidrag är för hög och föreslår i likhet med motion 2051 att gränsensätts till med en tiondels ökning för varje procentenhet . Skulledet efter en tids tillämpning av de nya reglerna visa sig att även denna gränsär för hög får frågan självfallet tas upp till förnyat övervägande. KU1980/81:19 13 Utskottet vill framhålla attutskottet betraktar de nu föreslagna höjningarna, som från statsfinansiellsynpunkt får ses som marginella, som helt nödvändiga för att man inte skallriskera den viktigaste effekten som presstödet haft, nämligen atthindra tidningsnedläggelser. Utskottet vill vidare framhålla att de av utskottet nuföreslagna höjningarna bör ses mot bakgrund av dagspresskommitténs förslag omett automatiskt uppräkningssystem, baserat på annonsprisutvecklingen. mening bör en sådan ordning prövas . Utskottetvill emellertid avvakta med att föreslå en reform av denna innebörd. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motion2051 yrkandena 1 och 2. Motion 2093 får anses tillgodosedd genom dettaställningstagande. Motion 2051 tar också upp frågan om stöd till kvällstidningar.I motionen hänvisas till ett uttalande i proposition 1975/76:131, varikonstaterades att de svårigheter som i en framfid skulle kunna drabbakvällstidningarna torde vara av en så speciell karaktär att de knappast skullekunna lösas inom ramen för det föreslagna systemet för produktionsbidrag. Iprincip borde dock övriga former av presstöd stå öppna för kvällstidningarna.Om situationen för dessa tidningar skulle förändras på ett avgörande sätt fickfrågan tas upp på nytt. Som framhålls i motionen har ekonomiska svårigheteruppstått för åtminstone en kvällstidning, och uttalandena i nyssnämndaproposition har således fått ny aktualitet. Enligt utskottets mening finns detdärför anledning att nu se över presstödsreglerna i avsikt att skapa möjligheteräven för lösnummerförsålda dagstidningar att få produktionsbidrag eller därmedjämförligt statligt stöd. Utskottet förordar således att frågan om stöd tillkvällstidningar blir föremål för regeringens överväganden. Detta bör med bifalltill motion 2051 yrkande 3 ges regeringen till känna. Motion 2034 av m. fl. (c och s) har tillsyfte att öppna pressens lånefond för icke dagspressägda företag, somproducerar tidningar. Utskottet vill starkt understryka vad i propositionenanförts om betydelsen av att det statliga stödet till dagspressen i högre gradän vad som varit fallet används för att stimulera olikasamverkansformer. En komplettering av presstödsförordningen enligt motionenligger väl i linje med dessa önskemål. Enligt uppgifter från presstödsnämndenskansli blir konsekvenserna av att öppna fonden för företag som legotryckerflerdagarstidningar små. Det i mofionen omtalade Örebro-fallet torde varaunikt. Däremot förekommer legoproduktion av endagstidningar på flera håll ilandet. Av detta skäl förordar utskottet att den nya utlåningsmöjligheten börbegränsas till flerdagarstidningar. Författningsmässigt skulle detta kunnalösas genom att första meningen i 54 § presstödsförordningen får följandelydelse: "Tidningsföretag, som ger ut dagstidningar och annat företag somproducerar flerdagarstidningar kan få lån såväl för investering som för annanåtgärd som KU1980/81:19 14 bedömes vara nödvändig för att stärka företagets konkurrensförmågapå ." Det anförda bör med anledning av motion 2034 gesregeringen till känna. I budgetpropositionen (1980/81:100,bil. 12 B 25) föreslås en sänkning av organisationstidskriftsstödet med 15milj. kr., vilket uppnås genom att ett tak på 1 milj. kr. sätts för stödet tillden enskilda tidskriften. Organisationstidskriftsstödet tas upp i motionerna862 (vpk) och 863 (s). I båda motionerna yrkas avslag på den föreslagnareduceringen av stödet. I propositionen framhålls att reduktionen i första handkommer att drabba stora och ekonomiskt starka organisationer som ger uttidskrifter med både stora upplagor och stor täthet i utgivningen. Likväl kanenligt propositionen effekterna av den föreslagna minskningen vara svåra attöverblicka. Utbildningsministern säger sig därför ha för avsikt att noga följautvecklingen. Utskottet vill först erinra om de uttalanden som utskottetgjorde i samband med att organisationstidskriftsstödet infördes (KU1976/77:42 s. 27). Utskottet framhöll i det sammanhanget att de friaorganisationerna såsom bärare av idéer var en garanti för en mångskiftande ochallsidig samhällsdebatt och att tidskrifterna spelade en central roll förorganisationernas hela verksamhet. Inskränkningar eller nedläggningar avfolkrörelsernas tidskrifter skulle därför få mycket allvarliga följder fördebatten i det svenska samhället. Enligt utskottets mening vågar man nu påståatt organisationstidskriftsstödet fick den avsedda effekten. Stödet räddade endel tidningar och andra fick möjlighet att leva upp till de förväntningar sommedlemmarna ställer på sina organisationer. En av anledningarna till organisationstidskriftsstödet varde snabbt stigande portokostnaderna. betalade fack- ochkonsumentpressen sammanlagt 130 miljoner för postverkets tjänster. Därtill komen mångmil-jonkostnad för transporter. Kostnadsutvecklingen på området är sådanatt under normala ekonomiska förhållanden i landet skulle en höjning av stödetenligt utskottets mening ha varit en självklarhet. Till skillnad från utbildningsministern kan utskottet pekapå några följder av den föreslagna minskningen av stödet. Enligt uppgifter frånfackförbundspressens samorganisation (Facksam), vilken liksom berettstillfälle att genom utsedda företrädare framlägga sina synpunkter införutskottet, skulle LO-kollektivet drabbas hårdare än andra av regeringsförslaget.Fem tidningar skulle förlora tillhopa 7 milj. kr., vilket är hälften avtotalstödet till hela LO-gruppen. Det är också nära hälften av den totalaföreslagna besparingen på organisationstidskriftsstödet. KU1980/81:19 15 ringen av stödet till 1 milj. kr. skulle t. ex.Metallarbetaren förlora 3 milj. kr. och Kommunalarbetaren 2 milj. kr. har redaktionella kostnader på medan åtgår förtryckeritjänsterna och lika mycket för distributionen. Samma fördelning avkostnaderna gäller i stort sett för de övriga tidningarna i gruppen -Byggnadsarbetaren, och . Facksam framhöllockså fackförbundstidningarnas blygsamma annonsintäkter, som ligger på ca 5 %av tidningarnas totalbudget. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet inte accepteraden föreslagna reduceringen av organisationstidskriftsstödet. Utskottet villsärskilt peka på fackförbundstidningarnas roll som kunskapsförmedlare, vilketväsentligt bidrar till en fungerande arbetsmarknad. För fackförbundensmedlemmar är förbundstidningarna en viktig förutsättning för att rättigheterskall kunna bevakas och oklarheter kring jobbet skingras. Utskottet vill i sammanhanget slutligen peka på densnedvridning av opinionsbildningen som kan bli en följd av regeringsförslaget,eftersom det i första hand drabbar fackförbundstidningarna på LO-området. Påmånga håll är fackförbundstidningen den näst största tidningen på orten. Med det anförda avstyrker utskottet förslaget om enreducering av organisationstidskriftsstödet och tillstyrker motionerna 862yrkande 2 och 863. dels att utskottets hemställanunder momenten 2, 4 och 6 b) bort ha följande lydelse: 2. beträffande stöd till organisationstidskrifter a) att riksdagenmed avslag på proposition 1980/81:100 bil. 12 punkt B 25 och med bifall tillmotion 1980/81:863, yrkande 1, avslår den i propositionen föreslagnaförändringen av grunderna för stödet, b) att med avslag påproposition 1980/81:100 bil. 12 punkt B 25 och med bifall till motionerna1980/81:862 yrkande 2 och 1980/81:863 yrkande 2 till Stöd förorganisationstidskrifter för /82 anvisar ett förslagsanslag på63 000 000 , kr., 4. beträffande stöd till dagspressen a) att riksdagenmed avslag på proposition 1980/81:137 i denna del och med bifall till motion1980/81:2051, yrkande 1, godkänner de av utskottet förordade ändringarna igrunderna för produktionsbidragen, b) att med avslag på delsproposition 1980/81:137 i denna del, dels proposition 1980/81:100 bil, 12 punktB 23, dels motion 1980/81:862, yrkande 1, samt med bifall till motion1980/81:2051, yrkande 2, och med anledning av motion KU 1980/81:19 16 1980/81:2093till Stöd till dagspressen för /82 anvisar ett förslagsanslag av345 ,, c) att med bifall fill mofion 1980/81:2051 gerregeringen till känna vad utskottet anfört om presstöd till kvällstidningar, 6,b) att med anledning av motion 1980/81:2034 ger regeringen till kännavad utskottet anfört om användningen av pressens lånefond.