bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — a. av det betydande underskott somdelpensionsfonden f. n. uppvisar finner ulskollel inle skäl tillstyrka bifalllill yrkande 6 i motion 75. I propositionen har besparingseffekten beräknats till ca150 milj. kr. i nuvarande prisläge. Del betonas i propositionen allkostnadsförändringarna är svåra alt bedöma. Det har inte heller angetts eller gåttatt få någon uppfattning om besparingen kan bedömas uppgåtill 150 milj. kr. 1.beträffande pensionsnivån inom delpensionsförsäkringen attriksdagen med anledning av propositionen i motsvarande del och med avslag pämotion 1980/81:75 yrkande 4 och motion 1980/81:103 yrkande 3 antar del ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring med den ändringen alt övergångsbestämmelserna erhållerföljande såsom Utskottets förslag betecknade lydelse: SfU1980/81:14 30 Propositionens förslag Utskottets förslag Denna lag träder i kraft den 1 ja- Denna lag träder ikraft den I ja nuari 1981. Äldre beslämmelser nuari 1981. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för den som har gäller fortfarande för den som har rätt till delpension för december rätt lill delpension för december månad 1980, under förulsällning all månad 1980, under förutsättning att delpensionen grundar sig på ansö- delpensionen grundar sig på en an kan som kommit in till den all- sökan som kommit in till den all männa före den I manna . ikraftträdandet. omdelpension gjorts efter ikraftträdandet och avser ansökningen rätt tilldelpension , november eller december månader 1980, skalläldre bestämmelser gälla för de pensionsbelopp som avser dessa månader. 2. beträffande ändraderegler jör delpension till egenförelagare alt avslår motion1980/81:75 yrkande 5, 3. beträffandeersättning från delpensionsfonden att avslår motion 1980/81:75yrkande 6. 5 Sjuklöneperiod inom sjukförsäkringen, m. m. 4, p. 4 i prop.) I propositionen anmälersocialministern att hon senare skall föreslå regeringen attsjukpenningkommitlén (S 1978:04) får i uppdrag all kommain med dels en redovisning av sitt utredningsuppdrag i vad avser ersättningför inkomstbortfall vid sjukdom, dels underlag lill olika alternativ för attuppnå kostnadsbesparingar inom ersättningssystemet vid sjukdom. I motion 1980/81:75 av m.fl. (s) hemställs aUriksdagen 7. beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om sjuklöneperiod inomsjukförsäkringen m. m. I motion 1980/81: 103 av m. fl. (vpk)föresläs 9. alt uttalar att sjukpenningersätlningen även framgent bör administrerasav under hela den försäkrades sjukperiod. SfU 1980/81:14 31 Sjukpenningförsäkringen omfatlar förvärvsarbetandeöver , som har en sjukpenninggrundande inkomsl om minst 6000 kr.Sjukpenningen, som utgår fr.o.m. dagen efter del fått anmälanom sjukdomsfallet, kompenserar i princip av inkomstbortfallet. Försäkradesom inle har en sjukpenninggrundande inkomst som överstiger . kan ivissa fall vara försäkrade genom den s. k. hemmamakeförsäkring-en. Sjukpenningkommitténtillsattes för all göra en översyn av sjukpenningförsäkringen i syfleatt mildra vissa ogynnsamma effekter av del nuvarande sjukpenningsystemet. Idirektiven påtalas effekter p.g. a. att sjukpenning inle utges förinsjuknandedagen, effekter p.g.a. den s. k. fridagsregeln, effekter för delårs-och deltidsanställda och effekter p. g. a. att sjukpenningen inte påverkas avretroaktiva lönehöjningar. Som ett alternativ för att komma till rätta med denämnda effekterna skall kommittén pröva förutsättningarna alt införa en periodunder vilken arbetsgivarna skall svara för sjukersättningen. Kommittén börenligt de nämnda direktiven bedriva sitt arbete skyndsamt och med sikte på altkunna redovisa ett samlat utredningsförslag. Ipropositionen erinras om alt det helt övervägande antalet sjukfall ärkortvariga och att det är av stor betydelse alt ersättningssystemet för deförsta dagarnas sjukfrånvaro är smidigt och effektivt. Enliglpropositionen kan de sammanlagda sjukpenningkoslnaderna för den första resp. i sjukfallen beräknas lill omkring 3000 resp. 5000 milj.kr. Införandet av en sjuklöneperiod som omfattar de första en eller tvåveckorna av en sjukperiod kan beräknas minska sjukförsäkringens utgifter med iförsta hand den del av de nyssnämnda beloppen som utgör sjukpenning tillanställda. För statens del skulle detta innebära en minskning avstatsbidragskostnaden i storleksordningen 500-700 milj. kr. Motbakgrunden härav anser socialministern del angelägel att möjligt få denämnda frågorna kring ett sjuklönesyslem klariagda och hon uppger att hon avseratt senare föreslå regeringen all sjukpenningkommittén skall få i uppdrag altsenast komma in med en redovisning av sill utredningsuppdrag ivad avser ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom. Mot bakgrund avsjukförsäkringens kostnadsutveckling och det samhällsekonomiska läge somcheferna för ekonomi- och budgetdepartemenlen har redovisat i propositionenfinns det enligl social-minisiern också anledning överväga möjligheterna attuppnå kostnadsbesparingar genom ett ökat inslag av självrisk inomsjukförsäkringssystemet. Utöver vad som angetts i kommitténs direktiv från år1978 bör därför sjukpenningkommittén få i uppdrag att senast ovannämnda daginkomma med underlag till olika alternativ för att uppnå kostnadsbesparingarinom SfU1980/81:14 32 ersättningssystemet vid sjukdom, t. ex. i form av lägrekompensationsnivå i en sjukperiod eller införande avsyslem med karens. Kommittén bör därvid ha som utgångspunkt alt besparingarnaskall påverka olika grupper på i princip likartat sätt. Tilläggsdirektiv lill kommittén i enlighet med ovanslåendehar utfärdals enligl beslut vid regeringssammanträde . m.fl. framhåller i motion 75 att det ärnödvändigt att del arbete som skall ske för att belysa för- och nackdelar medolika sätt all lösa problem inom nuvarande sjukförsäkringssystem gestillräcklig tid. Del är vidare angelägel all sjukpenningkommitténs arbete fårfullföljas i enlighel med den arbetsplanering som föreligger och att deninle ställs inför en omdiskuterad uppgift att på diktat från regeringen föreslåett återinförande av karensdagar inom sjukförsäkringen. Motionärerna pekarockså på en rad problem som enligl deras mening skulle följa med ettsjuklönesystem. Genom all arbetsgivaren får en konlrollapparal kan trycket påanställda som har problem med hälsan öka och en hårdare sortering blandarbetssökande bli följden. Motionärerna menar också all de administrativavinsterna är tveksamma och att ett sjuklönesystem bl. a. medför särskilda problemför arbetsgivare med få anställda. Motionärerna begär att gerregeringen till känna vad de anfört om inriktningen av arbetet ochtidsförhållandena för sjukpenningkommitlén. m.fl. anser i motion 103 all det mol bakgrundav det resonemang som förts i propositionen om införande av en sjuklöneperiodinom sjukförsäkringen finns anledning för alt uttala all administrationenav sjukpenningersättningen även framgent bör skötas av underhela den försäkrades sjukperiod. Utskottet delar socialministerns uppfattning alt del medhänsyn lill det ekonomiska lägel är nödvändigt att få fram underlag förbedömning av om sjukförsäkringens kostnader kan minskas och administrationenförenklas. I propositionen och även i de tilläggsdirektiv som sjukpenningkommitténnumera erhållit har särskilt framhållits att det kan finnas behov av särskildaåtgärder för att förhindra all vissa handikappade och andra personer med svaghälsa uteslängs från anställning p.g.a. risken att de kommer all medföra högresjuklönekostnader. Angelägenheten av att kommittén uppmärksammar behovet avsärskilda åtgärder för att eliminera vissa ogynnsamma effekter som kan uppkommaför förelag med ett fåtal anställda vid införandel av ett sjuklönesystem har ocksåunderslrukits. Likaså har angivits all en utgångspunkt för kostnadsbesparingeninom systemet skall vara att besparingarna skall påverka olika grupper på iprincip likartal säll. Den kritik som framförts i motion 75 saknar därförenligl utskoltels mening grund och utskottet avstyrker bifall till nämndamotion såvitt avser yrkande 7 ävensom till yrkande 9 i motion 103. SfU1980/81:14 33 1. beträffandesjukpenningkommitténs arbete attriksdagen avslår motion 1980/81:75 yrkande 7, 2. beträffande administrationen avsjukpenningförsäkringen att avslår motion 1980/81: 103 yrkande 9. 6 Enhetlig ersättningsnivå inom tandvårdsförsäkringen 4, p. 5 i prop.) I propositionen förordarsocialministern alt reglerna för kostnadsfördelningen i tandvårdstaxan(1973:638) fr.o.m. ändras så, att kostnader för ädlametaller och annat material, som används i tandlekniskt arbete, fördelasmellan patienten och försäkringen på samma sätt som övriga kostnader enligltandvårdstaxan. Motionerna I motion 1980/81:75 avSven Aspling m.fl. (s) hemställs alt 9. beslutar som sin mening geregeringen lill känna vad i motionen anförts omändringar i tandvårdsförsäkringen. I motion1980/81: 103 av m.fl. (vpk) föreslås 6. attriksdagen uttalar att förändringar av tandvårdstaxan (1973:638) så somförordas i propositionen ej bör ske. Tandvårdsförsäkringen ersätter denförsäkrades kostnader för tandvård enligl den av regeringen utfärdadetandvårdstaxan av arvodet för vården . och avarvodet över detta belopp. Vidare ersätts hela kostnaden för ädla metaller ochannat material som används i tandlekniskt arbete och som finns upptaget på enav utfärdad prislista. Förslaget i propositionen innebär alt försäkringen ifortsättningen kommer att svara för av samtliga tandvårdskostnader upplill . och för av de kostnader som överstiger detta belopp.Ändringen beräknas medföra en minskning av försäkringens kostnader med 150milj. Motionärerna i motion 75 av m. fl. anför altde kan acceptera förslaget om en sänkt ersättningsnivå för ädla metaller m. m.endast 3 1980/81. SfU 1980/81:14 34 underförutsättning att arvodel för förebyggande tandvård ersätts i enlighetmed vad som var fallet före den . En återgång till enersättningsnivå om för förebyggande vård kan enligt motionärerna beräknaskosta ca 50 milj.kr. LarsWerner m.fl. anför i motion 103 att regeringens förslag kraftigt fördyrartandvårdsbehandlingen för patienterna. Motionärerna motsätter sig att förslagetgenomförs. Utskottet,som (se SfU 1979/80: 14) godtagit alt nivån för ersättning förförebyggande vård sänktes från till när arvodet för tandvård inteöverstiger , har ingen erinran mot att en enhetlig ersättningsnivågenomförs för samtliga landvårdskoslnader. Utskottet avstyrker följaktligenbifall lill motionerna 75, yrkande 9 och 103, yrkande 6. 1. beträffande ersättning för förebyggandetandvård att avslår motion 1980/81:75 yrkande 9, 2. beträffande ändringar itandvårdstaxan att avslårmotion 1980/81: 103 yrkande 6. 7 Ändrade karensbelopp för ersättning vid sjukresor (Bil.4, p.6 i prop.) I propositionen förordar socialministern attsjukreseförordningens ersättningsbestämmelser ändras såvitt avser denförsäkrades kostnader för sjukresor m. m. Motionerna I motion 1980/81:75 av m.fl. (s) hemställs att 8. beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändrade karensbelopp för ersättning vidsjukresor. I motion 1980/81:103 av m.fl. (vpk) föreslås 7. attriksdagen uttalar att förändringar av sjukreseförordningen så som förordas i propositionenej bör ske. I samband med ersättningsberättigad läkarvård,sjukhusvård och sjukvårdande behandling utgår resekostnadsersältning tillpatienten från sjuk- SfU 1980/81:14 35 försäkringeni den mån resekostnaderna vid varje besök överstiger . Vid landvård ochrådgivning i födelsekontrollerande syfte utgår ersättning för resekostnaderöver . Denärmare bestämmelserna om resekostnadsersättning finns intagna isjukreseförordningen (1975:964). Bestämmelserna kompletteras av närmareföreskrifter som utfärdats av för verkställighet avförordningen. Ipropositionen framhåller socialministern alt administrationskostnaderna förutbetalning av sjukreseersättningar uppgick till ca 50 milj. kr. eller16% av utbetalt belopp. Hon anser att en höjning av nuvarande belopp ärmotiverad bl. a. för att minska antalet ersättningsfall. Karensbeloppenföreslås därför höjda fr. o. m. fill . vid resor ianledning av sjukvård och till . vid resor i anledning av tandvård ochpreventivmedelsrådgivning. Den föreslagna höjningen av karensbeloppen beräknasminska försäkringens kostnader med ca 70 milj. kr./år räknat i 1979 årskostnadsnivå. SvenAspling m. fl. vill i motion 75 begränsa höjningarna av karensbeloppen till 20resp. , vilket skulle medföra en besparing på ca 35 milj. kr.Motionärerna menar att det visserligen är angeläget att man förenklar nuvarandesystem men att man i avvaktan på resuhatet av sjukreseutredningens (S 1979:09)arbete inte bör avlägsna sig från det grundläggande syftet med försäkringen idenna del. m.fl.motsätter sig i motion 103 alt karensbeloppen höjs. Utskottetbiträder de i propositionen föreslagna höjningarna av karensbeloppen isjukreseförordningen och avstyrker bifall lill motionerna 75, yrkande 8 och103, yrkande 7. 1. beträffande oförändrade karensbelopp inom sjukreseförord ningen att avslårmotion 1980/81:103 yrkande 7, 2. beträffande höjningar av karensbeloppen inomsjukreseförord ningen att avslårmotion 1980/81:75 yrkande 8. 8 Patientavgifter vid läkemedelsinköp och sjukvård (B/7.4,p.7 och 8 i prop.) Regeringen föreslår att anta följandeförslag till lag om ändring i lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsattaläkemedel m. m. SfU1980/81:14 36 Lag om ändring i lagen (1954:519) om kostnadsfria ochprisnedsatta läkemedel m. m. Härigenom föreskrivs att 3 § lagen(1954:519) om kostnadsfria och prisnedsalla läkemedel m. m. skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I annat fall än vad som avses i 2 § I annat fall än vad som avses i 2 § förstastycket äger vid sjukdom den första stycket äger vid sjukdom den som är omfattad av sjukförsäkring som är omfattad av sjukförsäkring enligl lagen om allmän försäkring enligt lagen om allmän försäkring eller här i riket är i allmän eller en- eller här i riket är i allmän eller en skild tjänst vid inköp av läkemedel skild tjänst vid inköp av läkemedel åtnjuta nedsättning av fastställt pris åtnjuta nedsättning av fastställt pris för förskrivna och inköp- för förskrivna och inköp ta läkemedel med hälften av det be- ta läkemedel med hälften av del be lopp varmed priset överstiger tio lopp varmed priset överstiger och hela det belopp varmed kronor och hela det belopp varmed priset överstiger . Är priset överstiger . Är förskrivning avsedd all expedieras förskrivning avsedd all expedieras mer än en gång, skall nedsätlningen mer än en gång, skall nedsätlningen hänföra sig till varje avsett expedi- hänföra sig till varje avsett expedi- tionslillfälle. Bestämmelserna i första stycket ägamotsvarande tillämpning på skyddsläkemedel som i annat fall än som avses i 2 §andra stycket för-skrives till havande eller ammande kvinna eller barn somomfattas av sjukförsäkring enligt lagen om allmän försäkring. Vad nu sagts om den som är omfattad av sjukförsäkringenligt lagen om allmän försäkring skall beträffande försäkrad, som är bosaltutom riket, gälla allenast för tid varunder han vistas härstädes. Från prisnedsättning enligt denna paragraf äger regeringenundantaga visst läkemedel eller viss grupp av läkemedel som i första stycketavses. Denna lag träder i kraft . Motionen I motion 1980/81:103 av m.fl. (vpk)föreslås 5. att beslutar avslå regeringens förslag lill lag omändring i lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsalla läkemedel m. m., 8. att uttalar att en höjning avpatientavgifterna inom sjukvården så som förordas i propositionen ej bör ske. Enligt lagen (1954:519) omkostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m.m. erhålls vid sjukdom läkemedel somhar ordinerats av läkare eller tandläkare kostnadsfritt eller lill nedsattpris. ' Senaste lydelse 1977:526. SfU 1980/81:14 37 Kostnadsfria läkemedel finns angivna i en särskildförteckning och används vid behandling av vissa långvariga och allvarligasjukdomar. För prisnedsatta läkemedel gäller alt prisnedsättning görs medhälften av det belopp som överstiger . och med hela kostnaden somöverstiger . Högsta kostnaden för varje inköp blir således . Förutomläkemedel omfattas också specialdeslinerade livsmedel som förskrivs av läkarevid vissa sjukdoms- och brisltillständ och inköps pä apotek till barn under 16år och skyddsläkemedel som förskrivs lill havande eller ammande kvinnor avbestämmelserna om prisnedsättning. Ipropositionen anför socialministern att en höjning av patientavgifterna vidläkemedelsinköp, vilkas nuvarande nivå gäller sedan den , ärmotiverade bl. a. med hänsyn lill den allmänna prisutvecklingen. den 1januari 1981 bör därför prisnedsättning göras med hälften av det belopp somöverstiger . och med hela del belopp som överstiger . Den högstaavgiften vid ett läkemedelsinköp blir därmed . Motsvarande höjning börgöras även för de specialdeslinerade livsmedel som inköps lill barn under 16års ålder och för skyddsläkemedel som förskrivs till havande eller ammandekvinnor. De höjda patientavgifterna beräknas minska sjukförsäkringens kostnadermed ca 250 milj. kr. Ianslutning till förslaget om höjda läkemedelsavgifter berörs i propositionenäven andra frågor om patientavgifter. Sålunda erinras om all frågan ompatientavgifter i den öppna vården kommer all behandlas i samband med deförestående överläggningarna mellan företrädare för ochlandstingsförbundet om sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännenefter . De föreslagna höjningarna av patientavgifterna vidläkemedelsinköp bör därvid, framhåller socialministern, vara vägledande förjusteringen av patientavgifterna i den öppna vården. Även frågan omvårdavgifier vid långtidsvård kommer att tas upp vid överläggningarna. Enligtbeslut vid 1978/(prop. 1978/79:177, SfU 1978/ 79:22, rskr 338)kommer patientavgiften vid offentlig öppen värd att höjas från 20 lill 25 kr.fr. o. m. . I inledningen lill den förevarande propositionen1980/81:20 uttalar statsministern all de höjda avgifterna vid läkarbesök ochmedicinultag skall kombineras med ett införande av högkostnadsskyddför de mest utsatta grupperna. Denav socialministern i proposition 20 förutskickade propositionen om utbyggtskydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader (prop. 1980/ 81:73) harnyligen lagts på bord. Förslaget innebär att en person som betalatavgift för 15 läkemedelsinköp eller besök hos läkare m.fl. blir befriad frånkostnader för ytteriigare läkemedel och värdbesök. Befrielsen skall gälla underen lolvmånadersperiod räknat från första inköpet eller besöket. För barn isamma familj föreslås ett gemensamt kostnadslak. Den nuvarande kostnadsfrihetenför läkemedel vid vissa sjukdomar kommer att behållas. Enligt förslaget skallde nya reglerna träda i kraft den Ijuli 1981. SfU1980/81:14 38 m.fl. yrkar i motion103 avslag på förslaget om höjda läkemedelskostnader. Motionärerna avvisarockså en höjning av patientavgifterna inom sjukvården. De pekar på att destora sjukvårdskonsumenterna är äldre, handikappade och barnfamiljer, somsåledes kommer alt få bära huvudbördan av de 500 milj. kr. som beräknas inbesparadegenom höjda vård- och läkemedelskostnader. Utskottet vill understryka att förslagen om höjdapatientavgifter har sin bakgrund i nödvändigheten av aU strama åt utgifterna ibudgeten. Såsom framhåUs i propositionen har en huvudpunkt i spararbetet varitatt se till alt de mest utsatta grupperna skyddas. Så kommer också att blifallet vid ett genomförande av det högkostnadsskydd som föreslagits iproposition 1980/ 81:73 och som är särskilt generöst utformat förbarnfamiljerna. Utskottet vill också erinra om del ytterligare skydd mot högakostnader för sjukdom och handikapp som handikappersättningen utgör. Med det anförda biträder utskottet förslaget om höjdaläkemedelskostnader och avstyrker bifall till motion 103, yrkandena 5 och 8. 1. beträffande höjning avpatientavgiften vid läkemedelsinköp m.m. attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotion 1980/81: 103 yrkande 5 antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsallaläkemedel m. m., 2. beträffande höjning avpatientavgifterna vid sjukvård att avslår motion 1980/81:103 yrkande 8. 9 Överföring till statsbudgeten av besparingar inom socialförsäkringen 4, p. 9 i prop.) Regeringen föreslår attanta följande förslag tiU lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 19 kap. 4och 4 a §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedan angivnalydelse. ' Lagen omtryckt 1977:630. Avgift till sjukförsäkringen enligt 1 § ellersjukförsäkringsavgift enligt 2 § skall utgåmed tio och sex tiondels procent av del belopp, vara avgiften skall beräknas.För försäkrad som på grund av undanlagande enligt 11 kap. 7 § ej omfattas avsjukpenningförsäkringen eller för vilken försäkringen enligt 3 kap. 11 § gällermed karenstid, beräknas dock avgift enligt 2 § efter den lägre procentsats somregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer med hänsyntill den inverkan undanlagandel eller karenstiden bedömes få på försäkringensutgifter. Influtna avgifter fördelas mellan de allmänna försäkringskassornatill täckande av deras utgifter för sjukförsäkringsförmåner,inberäknat de kostnader enligt lagen (1974:525) om ersättning för vissfödelsekontrollerande verksamhet m. m., som åvila kassorna, saml förförvaltning, till den del utgifterna icke läckas av statsbidrag enligt 7 §.Influtna avgifter skola även täcka de kostnader som uppkommit förden allmänna försäkringen för förmåner enligt lagen (1954:519) om kostnadsfriaoch prisnedsalla läkemedel m. m., samt för centrala ianledning av att ålerbelalningspliktiga studiemedel, som belöpa på studerandessjukperiod, enligt sludieslödslagen (1973:349) icke skola återbetalas, tillden del kostnaderna icke skola täckas med statliga medel enligt 7 § andrastycket. För reglering av över- och underskott skall finnas en fond, benämndallmänna sjukförsäkringsfonden. Regeringen fastställer grunderna för överförandetav medel till och från fonden. Avgift till sjukförsäkringen enligl 1 § ellersjukförsäkringsavgift enligt 2 § skall utgåmed tio och fem tiondels procent av det belopp, vara avgiften skall beräknas.För försäkrad som på grund av undanlagande enligt 11 kap. 7 § ej omfattas avsjukpenningförsäkringen eller för vilken försäkringen enligl 3 kap. 11 § gällermed karenstid, beräknas dock avgift enligt 2 § efter den lägre procentsats somregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer medhänsyn till den inverkan undantagandet eller karenstiden bedömes få på försäkringensutgifter. Influtna avgifter fördelas mellan de allmänna försäkringskassornalill läckande av deras utgifter för sjukförsäkringsförmåner,inberäknat de kostnader enligl lagen (1974:525) om ersällning för vissfödelsekontrollerande verksamhet m. m., som åvila kassorna, saml förförvaUning, lill den del utgifterna icke täckas av statsbidrag enhgt 7 §.Influtna avgifter skola även läcka de kostnader som uppkommit förden allmänna försäkringen för förmåner enligt lagen (1954:519) om kostnadsfriaoch .prisnedsalla läkemedel m. m., samt för centrala slu-diestödsnämnden ianledning av alt ålerbelalningspliktiga studiemedel, som belöpa på studerandessjukperiod, enligl sludieslödslagen (1973:349) icke skola återbetalas, tillden del kostnaderna icke skola täckas med statliga medel enligt 7 § andrastycket. För reglering av över- och underskott skall finnas en fond, benämndallmänna sjukförsäkringsfonden. Regeringen fastställer grunderna för överförandetav medel lill och från fonden. Senaste lydelse 1979: 1134. SfU1980/81:14 40 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om som avses i I § Imom. första stycket lagen (1958: 295) om sjömansskatt beräknas avgiften lillsjukförsäkringen enligl procenlsals som regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, myndighet fastställer.