bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 sitt yttrande hänvisar lagutskottet lill fråganstidigare behandling (LU 1980/81:4) och uttalar alt molionsyrkandet inte börföranleda någon åtgärd frän sida. En minoritet (s) inom lagutskottet redovisar avvikandemening (jfr bilaga 2:3:1). JuU1980/81:21 56 Skatteflyktsklausul m. m. 1 detta avsnitt redogörs i förstahand för den s. k. skatleflykisklausulen. 1 anslutning härtill behandlas ocksånågra lagar som syftar till alt effektivisera myndigheternas arbete päskatteområdet. beslutaderiksdagen om en s.k. skaileflyktsklausul genom lagen (1980:865) motskatteflykt. Lagen trädde i kraft . Den är tillämplig i frågaom rättshandlingar som företas . Avsikten är alt tillämpningen avlagen skall utvärderas mot slutet av (prop. 1980/81: 17). Enligt lagen skall myndigheterna vid taxering till bl. a.inkomst- och förmögenhetsskatt inle la hänjyn lill rättshandlingar som är ettled i ett förfarande som innebär atl er skatlebestämmelse kringgås. För alt detskall anses föreligga ett sådant kringgående måste vissa förulsätlningar varauppfyllda. För del första skall förfarandet framstå som en omväg i förhållandetill det närmast till hands liggande förfarandet. Vidare skall förfarandetmedföra en icke oväsentlig skatteförmån. Denna skall kunna antas ha utgjort delavgörande skälet för förfarandet. Slutligen skall en taxering på grundval avförfarandet klart strida mot grunderna för den bestämmelse som har kringgåltseller för de bestämmelser som skulle tillämpas, om förfarandet lades till grundför taxeringen. För den skattskyldige blir följden av attskatteflyktsklausuien tillämpas alt taxeringen sker som om han hade vall detnärmast lill hands liggande förfarandet. Om detta leder till ett oskäligtresultat skall taxeringen bestämmas till etl skäligt belopp. Om en skatlskyldig på förhand vill fä klarhet i om ettvisst förfarande omfattas av skatleflykisklausulen eller inte har han möjlighetalt fä förhandsbesked (1 S lagen /1951:442/ om förhandsbesked itaxeringsfrågor). Ärendet om skatleflykisklausulen behandlades avskalleulskoltet. En minoritet (s) inom skatieulskollet ansåg atl lagensutformning var sådan alt den i hög grad skulle begränsa lagstiftningenseffektivitet och de med klausulen avsedda effekterna (SkU 1980/81:8 s. 22 ff.). Bevissäkringslagen (1975: 1027) förskatte- och avgiftsprocessen syftar till all säkerställa alt myndigheterna fårtillgång till bevismedel för skalle-och avgiflsprocessen. De bevismedel somkommer i fråga är l.ex. räkenskaper, som enligl andra författningar skalltillhandahållas för granskning. Säkerhetsåtgärderna enligl lagen är beslag,försegling och eftersökande. Beslag sker genom all bevismedel tas om hand.Eflersökning innebär atl bevismedel efteiforskas i förvar (skåp, låda.behållare, bankfack m.m.) JuU1980/81:21 57 eller utrymme (byggnad, lokal m.m.). Försegling innebärall förvar eller utrymme förses med sigill e. d. Beslag får beslutas om bevismedlet inte tillhandahålls förgranskning eller om del finns risk all det kommer att undanhållas ellerförvanskas. För eflersökning gäller samma riskvillkor. a. användas när tillåtelse alt undersöka förvar eller utrymme vågras. Utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m.m. iskatleprocessen har genom tilläggsdirektiv (kommilléberätlelse del II s. 183) fått i uppdrag alt se överbl. a. reglerna om kontroll inom beskattningen. Utredningen bör enligldirektiven sträva efter all sammanställa reglerna inom de olika skalleslagenlill en enhetlig konlrollag. Även bestämmelserna i bevissäkringslagen bör ingåi denna. 1 uppdraget ingår också alt utvärdera erfarenheterna av lagen. Lagen (1978:880) ombetalningssäkring för skaller, tullar och avgifter trädde i kraft den I januari1979. Syftet med lagen är all stärka del allmännas ställning som borgenär viduppbörd och indrivning av fordran på skatt m. m. För att ett beslut ombetalningssäkring skall kunna fattas, krävs all det allmänna har en fordran molgäldenären som avser betydande belopp. Om fordringen hänför sig till en visstidsperiod, skall tiden ha gäll till ända eller fordringen ha förfallitlill betalning. Slutligen krävs alt det finns en påtaglig risk att gäldenäreninle kommer all betala fordringen. Att ett beslut om betalningssäkring harverkställts innebär att gäldenären inte får förfoga över den egendom somomfattas av betalningssäkringen. Den ger också förmånsrätt i den egendom somhar tagits i anspråk (8 § förmånsrältslagen /1970:979/). Yttrande jrån annat utskott Yttrande har avgelts av skatleutskottet (bilaga 2: 2). avgav sitt yttrande över motionerna innanskatteflykts-klausulen hade antagits. Som exempel på aktuella åtgärder för atlmotverka skatteflykt nämner skatteutskottel det då väntade förslaget tillskaileflyktsklausul. Enminoritet (s) inom skatteutskottet redovisar avvikande mening. JuU1980/81:21 58 Övrigt om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten' I detta avsnitt skall meraöversiktligt redogöras bl. a. för viss lagstiftning och vissa aktuella åtgärderav betydelse beträffande den ekonomiska brottsligheten som inte har berörts idet föregående. riksdagsbehandling av motioner om åtgärder motden ekonomiska brottsligheten /riksmötebehandlade justilieulskottel en motion vari begärdes en utredning i syfte alteffektivt bekämpa sådana som ekonomisk brottslighet betecknade förfaranden somt. ex. ocker, prostitution, illegalt spel, narkotikahandel, häleri, skattefuskoch valulabrott. 1 sitt av godkända betänkande (JuU 1977/78: 16)underströk utskottet atl del är myckel angelägel alt samhället sätter inkraftfulla åtgärder för all möta den organiserade och ekonomiskabrottsligheten. Enligt utskottets mening måste del bli fråga om en radskiftande åtgärder på många områden. Utskottet framhöll härvidlag att en högprioritet måste ges frågor om resursförstärkningar och organisatoriskaförbättringar inom de rältsvårdande myndigheterna. Lika angeläget är, enliglvad utskollel anförde, att del genomförs en allmän översyn av den lagstiftningsom har anknytning till de aktuella förfarandena. - Med hänvisning lill bl. a.atl berörda frågor redan hade aktualiserats i fann utskottetatl någon åtgärd med anledning av motionen inle var påkallad. 1 samband med behandlingen av anslaget till polisväsendeti 1978/budgetproposition behandlade utskollel också motioner variframställts yrkanden som berör samhällets åtgärder mot den ekonomiska och denorganiserade brottsligheten. Vid behandlingen av motionerna uttalade utskottet (JuU1978/79:28 s. 10) bl. a. att stor samstämmighet råder om att den ekonomiska ochden organiserade brottsligheten utgör ett myckel allvariigt samhällsproblem. Ibetänkandet lämnades en utförlig redogörelse för vidtagna och planeradeåtgärder mol den aktuella brottsligheten såväl beträffande organisatoriska ochresursmässiga satsningar som i fråga om lagstiftningsåtgärder. - Utskottet,som fann atl något särskilt initiativ från sida med anledning avmotionerna inte ertordrades, avstyrkte bifall dll motionerna. Avser, om ej annat anges, förhållandena l.o. m. den 1april 1981. JuU1980/81:21 59 genomförd lagstiftning m. m. beslutades ändringar ijordabalkens regler om hyra. a. innefattar skärpta straffbestämmelsersom ett led i åtgärderna mol den s. k. svarta handeln med bostadslägenheter(SFS 1978:305). Reglerna om tillståndskrav vid förvärv av hyresfastigheterändrades bl. a. på sä sätt all bestämmelserna om tillståndsprövningutsträcktes dll atl gälla i hela landet (SFS 1979: 307). har godkänt tilläggsprotokoll tillinternationella konventionen om samarbete i brottmål (prop. 1978/79:80. JuU 18,rskr 157). Tilläggsprotokollen lar framför allt sikte på brott motlagstiftning om skaller och andra offentliga avgifter samt tullar ochvalutatransaktioner, De avtalsslutande staterna skall lämna varandra biträdemed utlämning av personer som har begått sådana brott saml lämna varandra hjälpmed bevisning o.d. för lagföring av brotten. 1 lagen (1980:2) om finansbolag finns bestämmelser om bl.a. offentlig tillsyn över sädana bolag lill skydd för långivare och kunder.Verksamhet som omfattas av lagen får drivas endast av aktiebolag. Skalleregislerlagen (1980:343) innehåller en samladreglering av regis-lerforingen i fråga om inkomst- och förmögenhelslaxeringensaml den därmed sammanhängande uppbörden. Genom ändringar i yrkesirafiklagen (1979:559) harstraffbestämmelserna för olaga yrkesmässig trafik skärpts fr.o.m. den I juli1980. 1 delta sammanhang kan nämnas att chefen för kornmunikationsdeparlemenletnyligen har satt i gång ett arbete i syfte all få lill stånd samlade insatsermot den lyp av ekonomisk brottslighet som den s. k. svartåkningen utgör. En ny utsökningslagsdftning (utsökningsbalk) harföreslagits i en under innevarande framlagd proposition (1980/81:8).Förslaget, som f. n. behandlas av lagutskottet, syftar lill all modernisera ocheffektivisera exekutionsväsendet. Inom pågår arbetemed förslag lill ny konkurrensbegränsningslag (jfr propositionsförteckningtill 1980/avseende ). Nya regler om preskription av skallefordringar m.m.grundade på ett betänkande (SOU 1978:87) av utredningen om säkerhetsåtgärderm.m. i skatleprocessen förbereds också i (jfr den nämndapropositionsförleckningen). I övervägs ett annat förslag av den nyssnämnda utredningen som lagts fram i belänkandet (SOU 1980: 3)Preskriptionshinder vid skattebrott. Belänkandel innehåller förslag tillbestämmelser som syftar lill att åstadkomma en förlängning avpreskriptionstiden vid misstanke om skallebroll. JuU1980/81:21 60 Bland de offentliga utredningar somhar ålagts uppgifter som berör kampen mot den ekonomiska kriminaliteten i vidmening kan hår nämnas miljöskadeutredningen (Ju 1978:08). Denna utredning hartill uppgift alt bl. a. undersöka om det krav pä bevisning i fråga om sambandmellan skada och skadegörande handling som normalt gäller inomskadesländsräl-ten bör tillämpas fullt ut i fråga om samtliga miljöskador.Vidare skall utredningen pröva om särskilda preskriptionsregler bör gälla förvissa typer av miljöskador. En översyn av den offentliga tillsynen över handeln medvärdepapper och den yrkesmässiga förvaltningen av värdepapper görs avutredningen (E 1979:02) om tillsynen över värdepappersmarknaden. 1 en framlagd proposition (1980/81: 146) harregeringen föreslagit att bestämmelserna i aktiebolagslagen om s.k.faitiglikvidalion upphävs och ersätts med en ordning som innebär alllikvidalorerna skall ansöka alt bolaget försätts i konkurs om de finner atlbolaget är på obestånd och inle kan betala likvidationskoslnaderna. Genom dennaordning kommer frågan om gäldenärsbrott alt utredas. 1 lagen (1981: 2) om handel med skrot och begagnade varor,som träder i kraft , bemyndigas regeringen all föreskriva att handelmed begagnade varor, i den omfattning som regeringen bestämmer, endast fårbedrivas efter registrering hos myndighet. Enligt vad som uttalas i proposition1980/81:3 är syftet med regislreringsförfarandel alt förebygga alt bl. a.stulet gods avsätts inom handeln och att underlätta polisens spaning eftersådant gods; regislreringsförfarandel avses omfatta bl. a. handeln med pälsverksamt konst och antikviteter. 1 framför allt och Malmökommuner bedrivs arbete som syftar lill all komma lill rätta med denorganiserade och den ekonomiska broftsligheten. bedriver sålunda f.n. en utredning omsocial ut-slagning och ekonomisk brottslighet. Projektet har varit uppdelat påtre delulredningar; fastighetshandelns samband med ekonomisk brottslighet,olämpliga ungdomsmiljöer (inkl. ungdomsprostitution) och organiserad ekonomiskbrottslighet. I de två förstnämnda deluiredningarna har åtgärdsprogrampresenterats, i den sistnämnda kommer ålgärdsprogram atl läggas fram inom kort.Inom ramen för delulredningen om ekonomisk brollslighel har etl antal rapporteroch kartläggningar publicerats, berörande bl.a. illegal klubbverksamhet,"svarttaxi", narkotika, prostitution, illegal vadhållning och gråarbetskraft. En inom kommun tillsall projektgrupp har utarbetatrapporten affärer, som är en utredning om vissa klubbars ochnäringsställens sociala betydelse och struktur. JuU1980/81:21 61 Motioner väckta under den allmänna motionstiden Under den allmänna motionstiden vid1980/har väckts motioner i ämnen som berör den ekonomiskabrottsligheten. Här skall nämnas några motioner som inle har hänvisats tilljustilieulskollet. Till har hänvisats en motion(1980/81:235) om samköming av olika datasystem med ekonomisk information omföretag vid misstanke om ekonomisk brottslighet. I lill finansutskottet hänvisade modoner (1980/81:499,1980/81:872, 1980/81:1900 och 1980/81: 1463) tas upp frågan om atl ändrareglerna om upphandling på så sätt att det a/lmänna inte skall anlita företagsom har bmstit i sina förpliktelser beträffande skatter, avgifter m.m. har hänvisats tre modoner (1980/81:326, 1980/81:783 och 1980/81:802) vari läggs fram förslag med anknytning lill upphandlingsbestämmelserna.Näringsutskotlel har med eget yttrande (NU 1980/81:5 y) överlämnat motionernatill finansutskottet. 1 sill yttrande ullalar näringsutskottet atl det kanvara ett effeklivt medel mot de icke seriösa företagen all vid enanbudsprövning beakta anbudsgivarens förhållanden i skatte- och avgiftshänseende.Näringsulskollel förklarar sig därför vara för atl frågan om lämpliga ändringari reglerna för den statliga upphandlingen närmare övervägs av regeringen. Till skatteutskottet har hänvisats bl. a. tvä motioner(1980/81: 1159 och 1980/81: 1168) vari hemställs om åtgärder mol den s. k.svarta marknaden, dvs. näringsidkare och företag som underlåter atl redovisaintäkter för beskaUning. 1 en motion (1980/81: 1887) begärs förslag lillutvidgad skattekontroll av uppdragstagare. Frågan om åtgärder mol skalle- ochavgifisundandragande las upp i en annan lill skatteutskottel hänvisad motion(1980/ 81: 1462). 1 den motionen föresläs en rad åtgärder i syfte alt kommatill rätta med skatte- och avgiftsundandragandet. Införande av näringsförbud vid vissa fall av likvidationoch av automatiskt näringsförbud vid grovt brott i samband med konkursförespråkas i en till lagutskotlel hänvisad motion (1980/81:236). har vidare hänvisats två motioner om aktiekapitalets storlek. 1den ena (1980/81:904) begärs en höjning av minimigränsen för aktiekapitalet,och i den andra (1980/81: 1194) yrkas en översyn av aktiebolagslagstiflningenför all skapa skilda regler för stora och mindre företag. Även reglerna omförelagsrevision berörs i motioner hänvisade lill lagutskottet. 1 en motion(1980/ 81:1579) begärs en översyn av förelagsrevisionen såvitt gäller bl. a.förelagsrevisorns allmänna ställning och revisionens inriktning och innehåll.I en annan motion (1980/81: 1586) hemställs om skärpta krav på kvalificeradrevision av aktiebolag. Ytterligare resurser för kontroll av skaller ocharbetsgivaravgifter begärs i en till civilutskottet hänvisad motion (1980/81:1465). JuU1980/81:21 62 I detta belänkande behandlarutskottet yrkanden i sju motioner angående åtgärder mol den ekonomiskabrottsligheten. I motionerna uttrycks oro över den tilhagandc ekonomiskakriminaliteten, och yrkandena innefattar önskemål om lagstiftningsåtgärdersamt om organisatoriska och andra insatser mol denna lyp av brottslighet. Begreppet ekonomisk brollslighel har inte någon striktslraffräitslig avgränsning och del finns olika uppfattningar om innebörden avbegreppet. Under uttrycket ekonomisk brottslighet ryms en rad företeelser avskilda slag, och i den allmänna debatten torde begreppet användas såväl i frågaom straffbara gärningar som beträffande företeelser som väl kan ansesstraffvärda men som enligl gällande lagstiftning inte är kriminaliserade. Enligl den beskrivning av begreppet som debrottsbekämpande myndigheterna, dvs. i första hand polis- ochåklagarmyndigheterna, använder bör till ekonomisk brottslighet räknas först ochfrämst sådan kriminalitet som har ekonomisk som motiv. Härutöver skallbrottsligheten för atl betraktas som ekonomisk kriminalitet ha en kontinueriigkaraktär, bedrivas pä etl systematiskt sätt och förövas inom ramen förnäringsverksamhet som i sig inte är kriminaliserad men som i det enskildafallet utgör själva gr-unden för de kriminella handlingarna. De ekonomiska brotten anses ofta vara av kvalificerad arti den meningen att de enskilda br-otten har stor omfattning, rör storasamhälleliga värden eller drabbar grupper av enskilda. Brotten är i regel svåraatt uppdaga och beivra. Som exempel på vad som brukar hänföras lill ekonomiskbrottslighet i här avsedd mening kan nämnas brott som skattebedrägerier,valulabrott. bedrägerier och gäldenärsbrott. Till den ekonomiska brottsligheten anses inte höra den s.k. organiserade brottsligheten. Med organiserad brollslighel avses i allmänhetsådana brotl som vissa grövre narkotikabrott, koppleri i form av organiseradprostitution, organiserad häleriverksamhet m.m. Ekonomisk biollslighel ansesinle heller omfatta förmögenhelsbrotl av traditionellt slag som begås avenskilda personer utan alt brotten har något samband med näringsverksamhet. Olika försök har gjorts atl uppskatta omfattningen av denekonomiska brottsligheten och samhällets föriusler lill följd av dennabrottslighet. Med tanke på de begränsade kunskaper som finns på området tordede uppskattningar som har gjorts vara ytterst osäkra. Såsom finansutskottetpåpekar i sitt yttrande i ärendet torde del dock vara ställt ulom allt tvivelall den ekonomiska brottsligheten har en mycket stor omfattning i . Den ekonomiska brottslighetens utbredning leder lill enrad skadeverkningar för samhället. Mest betänkligt är kanske alt de ekonomiskabrotten sätter stora medborgargruppers lojalitet mol regelsystemet pä främstskal- JuU1980/81:21 63 lerättens och del ekonomiska livels område i övrigt påsvåra prov. Här kan pekas pä den av alla tecken alt döma ökande förekomsten avsådana företeelser som i den allmänna debatten ges den samlande beteckningen"det kvittolösa samhället". En fortsatt utveckling härvidlag kan ledatill oöverblickbara konsekvenser för den allmänna laglydnaden. Omfattningen av den ekonomiska brottsligheten torde varasådan alt den också får konsekvenser för samhällsekonomin. Genom att betydandebelopp undandias beskattning påverkas statens och kommunernas finanser ochdärmed också skalleutlagel. Även i andra avseenden torde den ekonomiskakriminaliteten ha negativa effekter för den ekonomiska politiken och motverkat. ex. fördelningspolitiska strävanden. Vissa former av ekonomisk bi'ottslighet torde direktdrabba också enskilda medborgare, t. ex. då det gäller arbetsmiljön och densociala tryggheten. En annan allvarlig följd av denna brottslighet är atl ensnedvriden konkurrenssituation mellan olika företag lätt uppslår. Genom attinte fullgöra sina skyldigheter i fråga om skatter och avgifter kan sålundamindre nogräknande företag ge låga anbud och hålla låga priser och till följdhärav kan de seriöst arbetande företagen slås ut i konkurrensen med dessaföretag. I delta liksom i andra sammanhang är det självfallet av stor vikt ekonomiska brottsligheten motverkas effektivt. Mot bakgrund av den ekonomiskabrottslighetens omfattning och skadeverkningar vill utskottet inledningsvisunderstryka att den ifrågavarande brottsligheten utgör etl stortsamhällsproblem. 1 linje med vad som anförs i motionerna finner utskottet detdärför angeläget att samhället sätter in kraftfulla åtgärder på bred front föratl motverka den ekonomiska brottsligheten. Sådana åtgärder har också kommitlill stånd framför allt efter regeringsskiftet hästen 1976. Som framgår av framställningen i det föregående i dettabelänkande har sålunda statsmakterna gjort stora ansträngningar för all kommalill rätta med den ekonomiska brottsligheten. a. har med början /78 polisen tillförts mer än 100 tjänster förbekämpande av den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. En särskildorganisation för ändamålet har - förutom vid - tillskapatsi de tre storstäderna och på ytterligare fem orter i landet. För budgetåret1981/ 82 föreslås att ytterligare 16 polismän sätts in för att bekämpa bl. a.den ekonomiska brottsligheten och atl fyra nya rollar inrättas för denna verksamhet.Av betydelse i sammanhanget är också den fortgående förstärkningen avresurserna för bl. a. skatte- och avgiftskontroll. 1 ansträngningarna atl komma ål den ekonomiskakriminaliteten krävs inte bara resursförstärkningar utan också en ändamålsenligutformning av den lagstiftning som kan motverka den ekonomiska kriminalitetenoch JuU1980/81:21 64 andra illojala förfaranden pä området. I detta syfte harregeringen uppdragit ål brottsförebyggande rådet (BRÅ) all föranstaltaom en övergripande översyn av lagstiftningen mot den organiserade och denekonomiska brollslighelen. För ändamålet har inom BRÄ byggts upp en organisation somi sina huvuddrag beslår av en styrgrupp med parlamenlarjskl inflytande och etlantal arbetsgrupper. Dessa har efter hand redovisat resultatet av sill arbetepå olika områden. Redovisningen har skett främst i form av promemorior varilagts fram förslag lill ändrad eller ny lagstiftning eller till andra åtgärder.Som framgår av framställningen i del föregående har de olika förslagen frånBRÅ legal till grund för lagstiftning pä åtskilliga områden. Vid sidan av del arbete på lagsdftningsomrädel som skerinom BRÅ skall här också nämnas att i förmögenhetsbroltsutredningens (Ju1976:04) uppdrag atl göra en översyn av förmögenhetsbrotlen ocksä ingår altpröva behovet av ny eller ändrad lagstiftning för alt möta avarter på det ekonomiskaområdet. Straffsatserna för olika broll ses över av fängelseslraffkommiltén(Ju 1979:04). 1 direktiven lill kommittén uttalas bl. a. att insatserna molden organiserade och den ekonomiska brottsligheten kan behöva stödjas avändringar i de straffvärden som kommer lill ullryck i och andraförfattningar. 1 kampen mol den ekonomiska brottsligheten krävs inle baraförstärkningar av resurserna för berörda myndigheter och åtgärder pälagstiftnings-sidan utan också ett smidigt och väl fungerande samarbete mellande myndigheter som är engagerade på området. Pä grundval av en promemoria iämnel frän riksåklagaren, , riksskatteverket.ge-nerallullslyrelsen och (den s.k. ) har regeringeni uppdragit åt BRÅ atl se över bestämmelserna om informationsutbyteoch anmälningsskyldighet mellan myndigheterna saml föreslå erforderligalagstiftningsåtgärder. Detta arbete bedrivs med största skyndsamhet. Utöver vad som har sagts har under senare är fränstatsmakternas sida vidtagits en rad åtgärder både på lagstiftningssidan och iandra avseenden i syfte atl bemästra den ekonomiska kriminaliteten. Utskollelfår här hänvisa till den utförliga redogörelsen i ämnet som har lämnats i delföregående under rubriken i anslutning till motionerna (s. 12)och under rubriken åtgärder mol den ekonomiska brollslighelen (s.58). Såsom utskottet ullalat måste samhället sälla inbetydande insatser i kampen mol den ekonomiska brottsligheten. Omfattningen ochkaraktären av de åtgärder som lämpligen bör vidtas måste bedömas utifrån enrad mångskiftande faktorer. Åtskilliga-av de bestämmelser av administrativ,skatterättslig eller straff rättslig natur som ytterst riktar sig mot den ekonomiskabrottsligheten träffar också andra fysiska och juridiska personer än sådana somär involverade i ekonomisk kriminalitet. JuU 1980/81:21 65 somföreskrivs eller de andra förpliktelser av olika slag som åläggs får enligtutskottets mening inte ges en sådan utformning att de för det stora flertaletupplevs som integritetskränkande eller alltför betungande; om så sker riskerarman att åtgärderna motverkar sitt syfte. Vidare måste också de regler somriktar sig mot ekonomisk kriminalitet utformas så all de uppfyller de krav på rättssäkerhetsom gäller i vårt land. mening måste det i sammanhanget också understrykas att åtgärderriktade mot den ekonomiska kriminaliteten kan - såsom torde vara fallet medvissa av de förslag som framförs i motionerna - leda lill väsentliga avstegfrån våra grundläggande civilrättsliga och näringsrättsliga principer.Betydande ändringar i dessa principer skulle kunna inverka menligt på detsvenska näringslivet och därmed äventyra vår välfärd.