bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — Besparingarna inom dessa syslem har avriksförsäkringsverket beräknats lill 310 milj. kr. för /82.Nettoeffekten kan antas uppgå till drygt 200 milj. kr., ett belopp som alltsåskall dras från ovan angivna 500 milj. kr. Kvar skulle alltså bli en besparingpå ca 300 milj. kr. Företrädare för regeringen har emellertid ställt ut löftenom kompensation för de negativa effekterna av förslaget till stora grupperförsäkrade, något som rimligen kommer att reducera besparingseffekten högstväsentligt. Sålunda anför socialministern i propositionen alt del självfalletinte kan komma i fråga att i besparingssyfte vidta några åtgärder som skullekunna äventyra den ekonomiska tryggheten för barnfamiljer, åldringar, sjuka ochhandikappade. Hon uttalar också alt hon senare kommer all återkomma med förslagom förbättring av pensionslillskotlen. Budgelminislern har som svar på enfråga i bekräftat alt förslag kommer att läggasfram som skyddar svaga grupper, t. ex. handikappade. Han anförde också altregeringen i budgetpropositionen kommer att återkomma lill denna fråga i defall där det finns särskilda motiv för det. Han nämnde i det sammanhangetsådana områden som handikappersättning, vårdbidrag, barnpension, barntilläggoch bidragsförskott. Dessutom utlovades förslag om alt existensminimibeloppenäven i fortsättningen skall knytas till konsumentpriserna. Storleken på de grupper det således kan bli aktuellt allkompensera framgår av den ovan lämnade redogörelsen. Som en anvisning om vilkabelopp som är relevanta i del här sammanhanget kan nämnas att enbart kostnadenför höjningen av pensionstillskotten enligt 1980 årsbudgetproposition uppgick till 240 milj. kr. Till detta skall läggas att staten liksom kommuner ochlandsting som framgår ovan, enligl pensionsavtal har åtagit sig all svara fören viss andel av de anställdas pension. Staten samt kommuner och landstingkommer alltså alt få betydligt ökade utgifter för sina tjänslepensionsåta-gandensamtidigt som inbesparade ATP- och delpensionsutgifler inte tillförsstatsverket utan de särskilda fonderna. Mol denna bakgrund kan ifrågasättas om inle hela denaviserade besparingseffekten vänds till en utgift för statsbudgeten. Den kvarståendeeffekten skulle då bli en urholkning av ATP-systemel. Såsom framhållits i lagutskottets yttrande av desocialdemokratiska ledamöterna får den föreslagna ändringen avbasbeloppsberäkningen allvarliga konsekvenser även utanför den allmännaförsäkringens område. Basbeloppet enligl lagen om allmän försäkring förekommer,som anförts ovan, i en mängd olika civilrättsliga regler och avtal. 4 1980/81. SfU1980/81:14 50 yttrande har ett kartläggningsarbete påbörjats i bl. a.justitiedepartementet i syfte alt undersöka i vilka fall det kan vara motiveratall inle använda det nya basbeloppet. Ett sådant arbete borde enligl utskoltelsmening i stället ha föregått ett eventuellt förslag. Till detta skall läggas desvårigheter med upprivna avtal, tolkningstvisler m. m. som kan förutses föravtal på arbetsmarknaden och privata avtal. SCB förutsätter i sittremissyttrande att såväl det gamla som ell nytt basbelopp får publicerasparallellt, vilket -om de inle klart åtskiljs - bidrar till alt ökaförvirringen. Sammanfattningsvis anser ulskollel att regeringen genom sillförslag har skapat en betydande rättsosäkerhet på områden i samhällslivet somberör varje medborgare. Med det anförda avstyrker utskottet förslaget ipropositionen om ändrade regler för beräkning av basbeloppet och tillstyrkerbifall till yrkande I i motion 75, yrkande I i motion 103 och motion 97 såvittnu är i fråga. dels att utskottet under 2.7 bort hemställa beträffande ändring avberäkningsunderlaget för basbeloppet att med bifall lill motion1980/81:75 yrkande I, motion 1980/81:97 i motsvarande del och motion1980/81:103 yrkande 1 avslår det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 10.2 Ändring av reglerna för kommunalt bostadstillägg tillfolkpension dels att den del av utskottels yttrande på s. 24 sombörjar med "I konsekvens" och slutar med "motion 75." bortha följande lydelse: Utskottets socialdemokratiska ledamöter anför i enavvikande mening i yttrandet (SfU 1980/81:1 y) lill skatteutskottel bl. Den sakbehandling av de tillskatleutskotlel remitterade frågorna som tillstyrks i majoritetsyllrandelinnebär att man föreslår att skalleulskoltel och skall fatta beslutsom berör en ytterst liten grupp personer, änkor till män avlidna före den Ijuli 1960, men som föregriper kommande beslut om förmåner tillnärmare en miljon pensionärshushåll och - som följd av den samordning somföreligger mellan kommunala bostadstillägg och slalliga och slatskommunalabostadsbidrag - även närmare en halv miljon andra hushåll. Vi kan inteacceptera en sådan handläggningsordning. Vi anser alt socialförsäkringsutskotteti stället borl hemställa alt skalleutskoltet flyttar över behandlingen av deaktuella lagförslagen jämte motionsyrkandena till socialförsäkringsutskotlet,sä all det blir möjligt att behandla dem i anslutning till förslagen iproposition 1980/81:20 och motion 1980/81:75. Frågor om samordning mellansystemen för SKBB och KBT har behandlats bl. a. vid 1978/(prop. 1978/79:95, SfU 1978/79: 1 y, CU 1978/79:3 y, FiU 1978/79:35).Civilutskotlet ansåg i siu yttrande till finansutskottet att det var viktigtalt reformer genomförs som ökar samordningen mellan de båda systemen och som sålångt möjligt SfU1980/81:14 51 utjämnar de skillnader i bidragsgivningen mellan de olikakommunerna som är en följd av systemens tekniska utformning. -Samordningsfrågor behandlas f. n. av bostadsbidragskommiltén. Mot denna bakgrund och med hänvisning till att deföreslagna ändringarna i statsbidragsreglerna för KBT har samband medaviserade förslag inom SKBB-systemet är det utskottets principiella uppfattningatt nu inte bör behandla de föreliggande förslagen i propositionenoch motionerna 75 och 103. Ett uppskov i avvaktan på bostadsminislerns förslagi budgetproposition skulle innebära att en erforderlig samordningkunde komma lill stånd. Behovet av en sådan samordning - framför allt då detgäller alt fastställa den för KBT och SKBB gemensamma statsbidragspro-cenlen -framstår enligl utskottels mening som helt nödvändig mol bakgrund av all civilulskolletssocialdemokratiska ledamöter i en reservation till betänkande C\J 1980/81:5 haruttalat att den totala besparingen genom beslutade och aviserade åtgärder blirca 300 milj. kr. i stället för i propositionen antagna 440 milj. kr. Beträffande behandlingen av propositionsförslaget ochmotionsyrkandena får utskottet anföra följande. I avvaktan pä resultatet avdel utredningsarbete om samordning av bostadsstöden som pågår inom bostadsbidragskommilténbör enligt utskottets uppfattning någon ändring inte göras i bestämmelserna ominkomstprövning för KBT. Givelvis bör då inte heller statsbidraget till KBTsänkas. Ulskollel avstyrker således förslagen i propositionen i dessa delar ochtillstyrker bifall till yrkandena 2 och 3 i motion 75 och lill yrkande 2 imotion 103. dels attutskottet under 3.6 moment I och 2 bort hemställa 1. beträffandeinkomstprövningsreglerna all med bifall fill motion 1980/81:75yrkande 2 och motion 1980/81: 103 yrkande 2 avslår del i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1962: 392) om hustrutilläggoch kommunall bostadstillägg till folkpension, 2. beträffandestatshidragsreglerna för kommunalt bostadstillägg all med bifall lillmotion 1980/81:75 yrkande 3 avslår del i propositionen framlagda förslaget allriksdagen skall godkänna de av regeringen förordade ändringarna islatsbidragsreg-lerna för kommunall bostadstillägg lill folkpension. 10.3 Ändrad kompensationsnivå inom delpensionsförsäkringen dels att den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar med "Såsom kommit" och på s. 29 slutar med "motion103." bort ha följande lydelse: Av den rapport om erfarenheter av delpensioneringen somriksförsäkringsverket har avlämnat får enligl utskottelsmening anses SfU1980/81:14 52 framgå att delpensionsreformen har fungerat på avsett sättför anställda förvärvsarbetande. Utskottet har, mol bakgrund av det materialsom läggs fram i rapporten, inle funnit något som talar för att pensionsnivånför anställda bör försämras. Av besparingsskäl kan emellertid utskottet godtapropositionens förslag om en pensionsnivå på för egenförelagare. Med hänsyn-------------- avdelpensionen. För att--------------- tidendärefter. Del anförda innebär alt ulskollel med anledning avmotsvarande delar i propositionens förslag och yrkande 3 i motion 103tillstyrker bifall till yrkande 4 i motion 75 om en oförändrad pensionsnivå föranställda och en pensionsnivå på för bl. a. egna företagare. med utgångspunkt i den i propositionen angivna besparingen på 150 milj.kr. i ett fullfunklionsstadium, uppskattas till ca 20 milj. kr. dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar med "1 siu" och slutar med "perår." bort ha följande lydelse: De förslag till ytteriigare kostnadsbegränsningar sombegärs i motion 75 medför att bestämmelserna om rätt lill delpension föregenförelagare m. fl. skulle få en något mera restriktiv utformning än f. n.Förslagen innebär of t endast den som är ansluten till ATP-systemet skall kunnafå delpension, att egenförelagares och uppdragstagares genomsnittligaförvärvsinkomst före arbelstidsminskningen beräknas med ledning av depensionpoäng som kan tillgodoräknas förearbelstidsminskningen samt att avgiften från dessa kategorier försäkrade skalllillgodoföras en särskild fond, från vilken delpensioner jämte administrativakostnader skall betalas. Ulskollel, som noterar alt haravslagit ett liknande yrkande (prop. 1978/79:69, SfU 1978/79: 14, rskr1978/79:133), tillstyrker emellertid nu av bl. a. kostnadsskäl all ienlighel med yrkande 5 i motion 75 begär förslag av regeringen med nämndainnehåll. Besparingen av ett sådant förslag kan i ell fullfunklionsstadiumberäknas till ca 5 milj. kr. Utskottet delar också motionärernas uppfattning altdelpensionsfonden fr. o.m. nästa budgetår bör ersätta ochförsäkringskassorna för deras kostnader för administration av försäkringen.Ett förslag härom bör framläggas budgetproposition. Effekterna påbudgeten kan därvid beräknas lill ca 6 milj. kr. Med del anförda tillstyrkerutskottet bifall till yrkande 6 i motion 75. Som framgår ovan har utskottet vid sin beräkning av besparingseffektenutgått från den i propositionen angivna besparingen, 150 milj. kr. Det betonas emellertid i propositionen att kostnadsförändringarnaär svåra att bedöma. Del har inte heller angetts eller gått all få någon uppfattningom besparingen kan bedömas uppgå lill 150 milj. kr. per år.Under hänvisning fill denna osäkerhet i beräkningarna uppskattar utskottetsåledes alt de av utskottet förordade SfU 1980/81:14 53 förslagen medför en besparing på ca 20 milj. kr. för dennuvarande delpensionsfonden. Del kan tilläggas att isill remissyttrande över förslaget om ändrade regler för basbeloppsberäkningenhar bedömt att effekterna av basbeloppsändringen skulle innebära enulgiflsbe-gränsning med 20 milj. kr. för delpensioneringen /82.Utskottet får slutligen erinra om att besparingar inom delpensionsförsäkringeninte påverkar statsbudgeten eftersom försäkringen i sin helhet i princip äravgiflsfinansierad. dels att utskottet under 4.6 moment 1-3 bort hemställa 1. beträffande pensionsnivån inomdelpensionsförsäkringen alt med bifall lill motion 1980/81:75 yrkande4 och med anledning av propositionen i motsvarande del och motion 1980/81: 103yrkande 3 i motsvarande del antar följande såsom Reservanternas förslagbetecknade lagförslag: Utskottets förslag Reservanternas förslag Lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring Härigenom föreskrivs att 11 § lagen(1979:84) om delpensionsförsäkring skall ha nedan angivna lydelse. 11 § 11 § Delpensionen fastställs till del För försäkrad som avses i 6 § belopp sommotsvarar fastställs delpensionen till det be- av denförsäkrades pensionsunder- lopp som motsvarar av den försäkrades pensionsunderiag. Förförsäkrad som avses i 7 § fastställs delpensionen till det belopp sommotsvarar av den försäkrades pensionsunderlag. Fastställd delpension anknyts tillbasbeloppet och omräknas vid förändring av detta. Denna lag träder i kraft den 1januari 1981. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för den som har rätt lilldelpension för december månad 1980, under förutsättning att delpensionengrundar sig på en ansökan som kommit in till den allmänna försäkringskassanföre ikraftträdandet. Har en ansökan om delpension gjorts efter ikraftträdandetoch avser ansökningen rätt lill delpension , november ellerdecember månader 1980, skall äldre beslämmelser gälla för de pensionsbeloppsom avser dessa månader. 2. beträffandeändrade regler för delpension till egenförelagare all med bifall tillmotion 1980/81:75 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadulskollel anfört, 3. beträffandeersättning från delpensionsfonden alt med bifall till motion 1980/81:75 yrkande 6 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. SfU1980/81:14 54 10.4 Sjuklöneperiod inom sjukförsäkringen, m. m. dels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "motion 103. "bort ha följande lydelse: Del är enligt utskoUels mening inte rimligt, att ett såomfallande utredningsarbete som sjukpenningkommittén enligl sina direktiv år1978 fått i uppdrag all genomföra nu i väsentliga delar skall forceras framunder stor lidspress. De tilläggsdirektiv som utfärdals för kommiuén i syfte aUfå lill stånd besparingar inom sjukpenningförsäkringen inger också allvarligafarhågor - inte minst ur fördelningssynpunkt - för att försäkringen kommer attförsämras. Än allvariigare är del att även underiagel för denna urholkning avförsäkringsskyddet skall tas fram under stor brådska. I motion 75 har pekats på olika problem som följer av ettsjuklönesystem. Enligt utskoltels uppfattning måste kommittén ges tillräckliglid att grundligt belysa dessa problem. Tilläggsdirektiven till kommittén bör därtor återkallas såaU kommiuén kan återgå till sin ursprungliga planläggning och arbeta enligt dedirektiv som utfärdades . Vad utskottet anfört bör med anledning av yrkande7 i motion 75 ges regeringen lill känna. Utskottet avstyrker bifall till motion103, yrkande 9. dels altutskottet under 5.4 moment 1 bort hemställa 1. belräffandesjukpenningkommitténs arbete att med bifall till motion 1980/81:75yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 10.5 Enhetlig ersättningsnivå inom tandvårdsförsäkringen dels alt den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "yrkande 6. "borl ha följande lydelse: I en socialdemokratisk reservation till belänkande SfU1979/80: 14. vilket behandlade förslag från regeringen om bl. a. en sänkningav ersättningsnivån för förebyggande landvård från lill närtandvårdsarvodet understeg , framhöll reservanterna alt del varviktigare att ha kvar en hög ersättningsnivå för bl. a. förebyggande insatserän att ersätta hela kostnaden för ädla metaller o.d. I reservationen föreslogsdärför att besparingar inom tandvårdsförsäkringen skulle göras genom attersättningsnivån sänktes för ädla metaller m.m. Utskottet delar detta synsättoch kan därför, under förulsällning all ersättningsnivån för förebyggande vårdfastställs till , biträda förslaget att kostnader för ädla metaller m.m.skall ersättas på samma säll som övriga kostnader enligl tandvårdstaxan. Delanförda bör med bifall till yrkande 9 i motion 75 ges regeringen till känna.Yrkande 6 i motion 103 avstyrks. SfU 1980/81:14 55 delsatt utskottet under 6.4 moment I bort hemställa 1. belräffande ersättning för förebyggande tandvårdall med bifall till motion 1980/81:75 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 10.6 Ändradekarensbelopp för ersättning vid sjukresor delsatt den del av ulskotlels yttrande på s. 35 som börjar med "Utskottetbiträder" och slutar med "yrkande 7." bort ha följande lydelse: uppfattning innebär de föreslagna höjningarna av sjukreseförordningenskarensbelopp en alltför kännbar belastning för de försäkrade. I synnerhetbarnfamiljer, handikappade och kroniskt sjuka drabbas hårt. Som exempel härpåkan ulskollel peka på alt i en skrivelse tillutskottet framhållit all personer som får dialys utanför hemmet iveckan får sina resekostnader kraftigt höjda. Utskottet anser att propositionenmed delta förslag avlägsnar sig alltför mycket från det grundläggande syftetmed sjukförsäkringen. I avvaktan på resultatet av sjukreseutredningens arbetebör i stället förslaget i motion 75, yrkande 8, genomföras, vilket bör gesregeringen lill känna. Det sagda innebär all utskottet avstyrker bifall tillyrkande 7 i motion 103. dels alt utskottet under7.4 moment 2 bort hemställa 2. belräffande höjningar av karensbelöppen inomsjukreseförord ningen att med bifall lill motion 1980/81:75 yrkande 8 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. 10.7 Patientavgiftervid läkemedelsinköp och sjukvård delsalt den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "och 8." bort ha följande lydelse: Utskottetkan i och för sig biträda förslaget om att läkemedelskostnaderna höjs men kaninle godta att höjningarna skall träda i kraft redan den . Den ipropositionen av statsministern uttalade avsikten, alt de höjda avgifterna vidläkarbesök och medicinultag skall kombineras med ett införande av etthögkostnadsskydd, har nämligen inte fullföljts. Ett högkostnadsskydd föreslåsnu enligl proposition 1980/81:73 infört försl . Det är dessutom,med hänsyn till att förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen omhögkoslnadsskyddets införande ännu inte har kommit till stånd, högst tveksamtom ett högkoslnadsskydd kan införas ens . Enligt utskottelsmening är det helt nödvändigt att den i propositionen föreslagna höjningen avläkemedelskostnaderna samordnas med genomförandet av ett högkostnadsskydd. Utanett sådant skydd får höjningen av läkemedelskostnaderna oaccep- SfU 1980/81:14 56 tablåeffekter för personer med hög läkemedelsförbrukning. bör därför delsavslå lagförslaget om höjda läkemedelskostnader och dels begära att regeringenlägger fram ett nytt förslag vars lidpunkt för ikraftträdande är samordnad medden tidpunkt senare kommer att fastställa för ikraftträdande avhögkostnadsskyddel. Del anförda innebär all yrkande 5 i motion 103 blirtillgodosett. dels att utskottet under 8.3 moment 1 borl hemställa 1. belräffande höjning av patientavgiften vid läkemedelsinköp m. m. a. att riksdagenmed avslag på propositionen i motsvarande del och med bifall lill motion 1980/81: 103 yrkande 5 avslår del i propositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1954:519) om koslnadsfria och prisnedsalla läkemedel m. m., b. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om ett nytt förslag och en samordnad lidpunkt för ikraftträdande. SfU 1980/81:14 57 1980/81:2 y omändrade principer för beräkning av prisindex till grund för fastställande avbasbelopp har den 4 november 1980beslutat inhämta yttrande från finansutskottet över det i proposition1980/81:20 bilaga 4 punkt 1 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen(1962: 381) om allmän försäkring (ändring av beräkningsunderlaget för basbelop.t enligt lagen om allmän försäkring) jämte eventuella motionsyrkanden ianslutning härtill. I propositionen hemställs såvilt nu är i fråga allriksdagen antar vid bilaga 4 till proposition 20 fogat förslag lill lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Iärendet har följande motioner väckts: 1980/81:75av m.fl. (s) vari såvitt nu är i fråga hemställs avslår det som bilaga 4.1 fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1962: 381) om allmän försäkring saml 1980/81: 103 av m.fl. (vpk) vari såvittnu är i fråga hemställs beslutar avslå regeringens förslag till Lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. I kap. 6§. dels proposition 20 bilaga 6 punkt 2 Ändradeprinciper för beräkning av prisindex lill grund för fastställande av basbeloppoch basenhet, 1980/81:71av m.fl. (s) vari (s. 15-18 och 31-33) ges en ytterligare motiveringför yrkandet i motion 75 (se ovan), 1980/81:97 av m.fl. (vpk) vari såvittnu är i fråga hemställs att uttalar att beräkningen av basbelopp ickebör förändras i enlighel med de riktlinjer regeringen förordar. har beslutat all med del begärdayttrandet lill socialförsäkringsutskotlet överlämna proposition 20 bilaga 6punkt 2 och motion 97, såvitt nu är i fråga. SfU 1980/81:14 58 Motiven för att ändra principerna för beräkning avdet prisindex som ligger till grund för fastställande av basbelopp och basenhetanges i bilaga 6 punkt 2. Ettmotiv är skillnader i inkomsltillväxlen mellan löntagare och pensionärer underde . Beslutet om indexuppräkning av pensionerna fattades under enperiod när tillväxten var snabb i den svenska ekonomin och medan antaletpensionärer var relativt lågt. Under 1970-lalel har den ekonomiska lillväxlenavtagit som antalet pensionärer har ökat kraftigt. Enliglpropositionen har delta medfört alt utrymmet för de aktiva generationernasslandardökning har hållits tillbaka. För alt åskådliggöra detta resonemangnämns i propositionen hur ökningen av den disponibla inkomstenför hushållen fördelar sig på å ena sidan löntagarkollektivet och å andrasidan pensionärer. har reallönen efter skatt för helalöntagarkollektivet ökat . har motsvarande ökning förpensionärskollektivet varit . Pensionerna har därmed kommit alt utgöra enbetydande andel av hushållens samlade inkomster. Detta utgör enliglpropositionen en speciell komplikation för den ekonomiska politiken och förlöneförhandlingarna. k. bytesförhållandet har sjunkit, dvs. imporlpriserna har stigit snabbare änexportpriserna. Del är främst i samband med de kraftiga oljeprishöjningarna1973-1974 och 1978-1980 som bytesförhållandet har försämrats. För all undvikaalt sådana höjningar i framliden skall försämra balansen i utrikeshandeln måsteen del av del lillgängliga produktions-utrymmet avsättas för att betala för dendyrare importen. Den inhemska efterfrågan måste därför öka långsammare änproduktionen. Slandardlill-växten i hela samhället måste dämpas i ell sådantläge. Nuvarande system för indexuppräkning av basbeloppet motverkar detta genomatt pensionerna höjs. Beräkningenav basbeloppet bör enligl propositionen ändras så all kompensation inte längreskall utgå för köpkraflspåverkande ålgärder som statsmakterna fattar beslut omgenom att ändra indirekta skaller och subventioner. Genom den nuvarandekonslruklionen reduceras effekten av statsmakternas beslut. Motbakgrund av detta föreslår regeringen alt en ny prisindex skall beräknas somutgår från konsumentprisindex men bortser från indirekta skaller, tullar ochavgifter med tillägg för subventioner. En sådan index, kallad nettoprisindex,beräknas redan nu av SCB. Dessutom bör bortses från förändringar i energipriserefter . Denna justerade index skall ligga lill grund för beräkningav basbeloppet. Deförändringar som föreslås torde enligl propositionen i första hand påverkafolkpensioner, ATP-pensioner, delpensioner, studiemedel och bidragsförskott.Därutöver påverkas en del mera begränsade utgiftsområden. SfU1980/81:14 59 De totala besparingarna avförslaget för budgetens och socialförsäkringens utgifter uppskattas till700-800 milj. kr. Med hänsyn lill all beskattningsunderlaget minskar kommernettoeffekten efter beräknat skattebortfall all uppgå lill ca 500 milj. kr. Den nya indexen bör liksom för närvarandekonsumentprisindex och netloprisindex falla under indexnämndenskompetensområde. I motion 71 (s) anförs alt när enproposition föreläggs av regeringen måste vissa grundläggande kravvara uppfyllda. De förslag som läggs fram skall vara klart och ordentligtredovisade lill innebörd och konsekvenser. Del skall vara möjligt alt bedömadel sakliga innehållet. Kostnadsberäkningar måste redovisas så all de kanhärledas och följas.