bet · G401JoU37 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:37 om reglering av priserna på fisk, m. m., (prop.1980/81:198) I proposition 1980/81:198 harregeringen () föreslagit att 1. medge att förtiden intill reglering av priserna på fisk m. m. jämte vaddärmed hänger samman samt användningen av medel fär ske enligt de grunder somförordats i propositionen, 2. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för bidrag vid frakt av foderfisk frånÖstersjön, 3. medge att /82 statsbidrag beviljas till fiskets rationalisering medsammanlagt högst , 4. till Bidragtill fiskets rationalisering m. m. för /82 utöver redan anvisatförslagsanslag anvisa ytterligare , 5. tillPrisreglerande åtgärder pä fiskets område för /82 anvisa ettförslagsanslag av . I propositionen läggs fram förslag om reglering avpriserna på fisk under /82. Vidare lämnas en redogörelse förregleringen under andra hälften av /81. Dessutom läggs framförslag om fraktstöd för foderfisk frän . Utskottet har i detta betänkande behandlat dels den underallmänna motionstiden väckta motionen 1980/81:1009 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av ökade resurser till fiskerinäringen i och av behovet av ökade forskningsinsatser på fiskets område. dels denmed anledning av propositionen väckta motionen 1980/81:2203 av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos regeringen hemställer om attlivsmedelssubventionerna skall differentieras med utgångspunkt i resp.livsmedels värde ur näringssynpunkt och att fisk och fiskprodukter härvid skallomfattas av subventionerna. 1980/81. JoU1980/81:37 2 Det nya prisregleringssystemet för fisk 1 propositionen föreslås att detnya system för prisreglering på fisk, det s. k. normprissystemet, som antagitsgenom 1978 och riksdagsbeslut, skall börja tillämpas fr. o. m. den 1juli 1981. Därvid hänvisas till att statens jordbruksnämnd nått enöverenskommelse om prisregleringen - den 30 juni1982, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen. Jordbruksministern biträder de förslag i fråga omprisregleringen på fisk under /82 och den tekniska tillämpningenav systemet som jordbruksnämnden lagt fram efter dessa överläggningar. Utskottet får erinra om att är 1978 beslöt omnya riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23,rskr 1977/ 78:272). Enligt detta beslut skulle de nya riktlinjerna kunnatillämpas tidigast fr. o. m. /80. Införandet uppsköts dock påförslag av . En särskild arbetsgrupp tillsattesför att utarbeta regler för den tekniska utformningen av det nyaprisregleringssystemet. Arbetsgruppen avlämnade sitt förslag i december 1979.Riksdagen fattade beslut om de allmänna riktlinjerna för den tekniskautformningen av systemet i huvudsaklig överensstämmelse med arbetsgruppensförslag. beslöt på förslag av regeringen att de dittillstillämpade grunderna för prisreglering övergångsvis skulle få tillämpas.Regeringen bemyndigades att besluta om prisregleringen på fisk under andrahälften av /81 sedan jordbruksnämnden avgivit förslag häromefter överiäggningar (prop. 1979/80:169, JoU 1979/80:46, rskr1979/80:365). De överläggningar som fördes i jordbruksnämnden underhösten 1980 ledde inte till sådant resultat att det nya prisregleringssystemetkunde träda i kraft . Regeringen beslöt därför om enytterligare förlängning fram till av gällandeprisregleringssystem. Genom den inledningsvis nämnda överenskommelsen ijordbruksnämnden föreligger numera förutsättningar för ikraftträdande avprisregleringssystemet i enlighet med beslut. Som målsättning för fiskeripolitiken och förprisregleringen på fisk anges i beslut bl. a. att de som ärsysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en med jämförbaragrupper likvärdig ekonomisk och social standard liksom trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Riksdagsbeslutet innebär också att fiskets organisationerges möjlighet att överlägga med statens jordbruksnämnd ochkonsumentdelegationen om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip gerfisket kompensation för ökade kostnader och fiskarna en rimlig ersättning försitt arbete. Härigenom får fisket också en i princip motsvarande ställning somjordbruket har haft . JoU1980/81:37 3 Formerna för det nyaprisregleringssystemet innebär i huvudsak att normpriser och normkvantiteterför olika fiskslag fastställs av statsmakterna efter förslag avjordbruksnämnden. Nämndens förslag föregås av de överläggningar som nyssberörts. Regleringen sker bl. a. genom utbetalande av pristilläggoch överskottspriser. En lägsta prisnivå skall som upprätthållas förden fisk som säljs på marknaden. Fisk som inte kan säljas till lägstapris skallövertas av regleringsföreningen fisk. För dessa överskott betalarföreningen ett s. k. överskottspris. I propositionen föreslår jordbruksministern att följandenormpriser fastställs i enlighet med jordbruksnämndens förslag: Fiskslag/normprisgriipp Normpris (kr./kg) Sill/strömming, stor 2:70 Sill/strömming,liten 1:95 ÖvriggruppIV'* 2:35 ' I övriggrupp I ingår gråsej, vitling, sandskädda ochpigghaj. 2 I övriggrupp II ingårkolja, rödspotta, havskatt och lyrtorsk. I övriggrupp III ingår kummel, rödtunga och bergtunga. I övriggrupp IV ingår lubb, skrubba och horngädda. Utskottet vill uttrycka sintillfredsställelse över att de ingående överläggningar som förts mellanparterna i jordbruksnämnden nu kunnat föras i hamn och resulterat i enöverenskommelse om regleringen av fiskpfiserna. Därmed kommer normprissystemeti enlighet med beslut att börja fillämpas den 1 juli 1981.Genom att överenskommelse nu träffats får fisket en i princip motsvarandeställning inom sitt område som jordbruket haft inom sitt sedan lång tid.Fiskets organisationer ges möjlighet att överlägga om fiskprisnivån med statensjordbruksnämnd och konsumentdelegationen. För yrkesfiskarna innebär det nyasystemet en ökad trygghet och möjlighet att nä en standard som är likvärdig medjämförbara gruppers. För konsumenterna betyder det att de kan erbjudas fisk avgod kvalitet till rimliga priser. Förutsättningar finns hädanefter för attfolkhushållet i ökad utsträckning skall kunna utnyttja den resurs som fiskenutgör. Propositionen föranleder i övrigt ingen kommentar frånutskottets sida. Regeringens förslag tillstyrks. JoU1980/81:37 4 Utskottet övergår därmed till attbehandla två motioner varav en väckts med anledning av propositionen och enunder den allmänna motionstiden . I en partimotion 2203 kommunisternaföresläs att livsmedelssubventionerna differentieras med hänsyn tillnäringsmässiga kvaliteter hos livsmedlen. 1 det sammanhanget förordassubventioner ocksä pä fisk vilket från näringssyspunkt torde vara att föredraframför vissa andra livsmedel. Hänvisning görs till motion 1980/81:2196 somväckts med anledning 'av förslaget till prisreglering pä jordbrukets produkter.I sistnämnda motion föreslås ett upptrappningsprogram för livsmedelssubventionernatill en nivå då momsen pä livsmedel går tillbaka till konsumenterna. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till vad detanfört med anledning av motion 2196 i betänkandet JoU 1980/81:36 om regleringav priserna på jordbruksprodukter m. m. Utskottet har därvid erinrat om attriksdagen godkänt regeringens förslag om viss minskning avlivsmedelssubventionerna. 1 enlighet härmed har utskottet förordat attriksdagen lämnar förslagen i motionen om upptrappning av subventionerna utanåtgärd. Det må vidare erinras om att vid fjolårets behandling avfiskprisregleringen hade att ta ställning till ett motionsyrkande från vpk attfiskkonsumtionen skulle främjas genom att fisk räknas in bland de baslivsmedelsom bör subventioneras med statliga medel (prop. 1979/80:169, JoU 1979/80:46,rskr 1979/80:365). Utskottet framhöll bl. a. att säväl prisregleringssystemetsom bestämmelserna rörande statligt stöd till fiskets rationalisering i siginnebar en inte obetydlig statlig subventionering på förevarande område.Motionen föranledde icke någon ytterligare åtgärd från sida. Utskottet får i detta sammanhang framhålla att fisksjälvfallet får anses ingå bland baslivsmedlen. Näringsfysiologiskt torde detockså råda allmän enighet om att konsumtionen av fisk i landet bör uppmuntras.Så till vida instämmer utskottet med motionärernas bedömning. Utskottet villemellertid framhålla att fisk inte är det enda baslivsmedel som ickesubventioneras enligt nuvarande regler. Som i annat sammanhang framhållitsankommer det på regeringen att besluta om livsmedelssubventionernas utformning.Utskottet är för sin del inte berett förorda att subventionerna utsträcks attomfatta nya varuslag i ett läge då av finansiella skäl beslutatminska utgående subventionsbelopp. Motionen bör med hänvisning till vad sålundaanförts icke föranleda någon ytterligare åtgärd. 1 motion 1009 berörs särskilt förhållande inom fisket vidvår sydkust. I motionen påyrkas sålunda ökade resurser till fiskerinäringen iSkåne. Fiskeflottan är enligt motionärerna i stort behov av förnyelse. Ettlivskraftigt fiske måste vidare ha avsättningsmöjligheter vilket i sin turförutsätter att kapacitet finns för vidareutveckling av fångsterna. Enmottagnings- och distributionsapparat behövs också för att fiskets produktersnabbt och JoU1980/81:37 5 effekfivt skall kunna föras till förädlingsindustrier ochkonsumenter. Med hänsyn härfill bör enligt motionärerna ökade statliga medelanvisas för utbyggnad av fiskehamnarna på sydkusten. Möjligheterna att erhållalån till utbyggnaden av beredningsindustrin bör förbättras. Deproducentkoopera-fiva organisationerna på fiskets område bör få spela en störreroll i vad gäller beredning och försäljning av fisk. Slutligen bör enligtmotionen forskningen om fisket byggas ut och gällande bestämmelser för exportav beredd fisk till ses över. Utskottet vill med anledning av mofionen framhålla viktenav att det svenska yrkesfisket utvecklas på ett tillfredsställande sätt. Den iförevarande betänkande behandlade propositionen är uttryck för en ny och akfivfiskeripolitik, såsom denna utformats genom riksdagsbeslut. Utskottetfinner även anledning erinra om att en viss tyngdpunktsförskjutning ägt rum idet svenska fisket mot där kommit att bliden fiskehamn som har den största landningen av fisk i landet. Utskottet finnerdet därför naturligt att Östersjöfisket kommer i åtnjutande av en betydande delav stödet till fisket. Det må i sammanhanget nämnas att en fjärdedel av detstatliga rationaliseringsstödet till beredningsindustrin under 1979 och 1980gått till företag i län. Väsentliga bidrag har också lämnatsberedningsindustrin i . När det så gäller de olika frågor som rests i motionen fårutskottet framhålla följande. Anslaget Bidrag till fiskehamnar m.m. erhöll en väsentligförstärkning vid budgetprövningen under fjolårets (prop. 1979/80:100,JoU 1979/ 80:29, rksr 1979/80:195). I samband därmed behandlades motioner omökade medel fill bl. a. fiskehamnar i vissa regioner. Utskottet uttalade attfrågor om stöd till byggande och förbättring av fiskehamnar liksom dittillsborde bedömas mot bakgrund av hamnarnas betydelse för fiskerinäringensutveckling inom regionen i fråga. Det ankom på att göra deprioriteringar som krävdes. Det slutliga avgörandet i dessa frågor borde enligtutskottets mening alltjämt åvila regeringen. Utskottet anslöt sig även till ettuttalande i propositionen att borde upprätta en planför statsbidragsgivningen . Med hänvisning härtill ochtill att berörda länsstyrelser yttrat sig över en utredning somfiskeristyrelsen framlagt om fiskehamnar ansåg utskottet att det fannsanledning anta att de regionala synpunkterna skulle komma att ingå i underlagetför kommande överväganden i frågan utan något särskilt påpekande frånriksdagens sida. Motionerna föranledde med hänvisning fill det anförda ickenågon ytterligare åtgärd. Utskottet anser att de överväganden somledde fram fill detta beslut alltjämt äger giltighet. Enligt motionen är fiskeflottan i behov av förnyelse.Utskottet instämmer med motionärerna att andelen omoderna fartyg i den svenskafiskeflottan utgör en anledning till bekymmer. I detta sammanhang må erinras omatt JoU1980/81:37 6 i samband med antagandet av tilläggsbudet IIItill statsbudgeten för /81 på förslag av regeringen infört ettkondemnerings-system för att underlätta anpassningen av fiskeflottan eftertidens krav. Enligt beslutet skall statsbidrag kunna beviljas fill skrotning,upphuggning eller försäljning fill utlandet av omoderna fiskeskepp (prop.1980/81:125, JoU 1980/81:30, rskr 1980/81:337). Utskottet anser att utfallet avdeUa kondemneringssystem, som ännu icke hunnit omsättas i en författning, skallavvaktas innan ställning tas till om ytterligare stöd till förnyelse avfiskeflottan bör komma fill stånd. I motionen efterlyses förbättrade möjligheter att erhållalån till utbyggnad av beredningsindustrin. De producentkooperafivaorganisationerna bör vidare fä spela en större roll i vad gäller beredning ochförsäljning av fisk. Bestämmelserna för export av beredd fisk till EG-ländernabör också enligt motionärerna ses över i syfte att öka exporten dit. Utskottethar med anledning härav inhämtat följande. Nuvarande resurser för beviljande avlån och lånegarantier till fiskberedningsindustrin har enligt fiskeristyrelsensbedömning hitfills varit i stort sett tillräckliga för att finansiera deinvesteringar som av styrelsen bedömts som bärkraftiga. I väsentligutsträckning har det varit producentkooperativa företag som sökt och erhållitstöd för sina investeringar i beredningsindustrin. har manuppmärksammat att den befintliga maskinparken inom fiskberedningsindustrin ejär helt utnyttjad. Moderna metoder behöver utvecklas för marknadsföring ochsamordning av de mindre företagens försäljning. Likaså föreligger behov avproduktutveckling och ökad förädling av råvaran. Dessa problem bearbetas f. n.inom och berörda producentorganisationer. När det gällerexportproblemen Har utskottet.erfarit att jordbruksnämnden i samarbete medfiskeristyrelsen m. fl. avser att genomföra en undersökning avmarknadsförutsättningarna för i första hand sillfiléexpor-ten. Dennaundersökning kommer enligt uppgift att ges hög prioritet. Det synes sålunda averhållna uppgifter framgå att problemen med beredningsindustrinsresurstillskott liksom dess marknadsföringsproblem ägnas en omfattandeuppmärksamhet av såväl berörda centrala och lokala myndigheter somintressenter. I motionen föreslås slutligen en utbyggnad av forskningenom fisket, t. ex. om fångstmetoder och redskap samt om beredningar av fisk-. Utskottet vill i anslutning härtill hänvisa till att anslagen till forsknings- och utvecklings verksamhet pä fiskevåtdens omiäde kommer att öka sedan i samband med behandlingen av åtgärder-för att främja fritidsfisket beslutat att de fiskeavgifter som inflyter enligt 2 kap. 10 § vattenlagen (1918:523) i fortsättningen i sin helhet skall tillföras FoU-verksamheten på fiskevårdens område (prop. 1980/81:153, JoU 1980/81:29, rskr 1980/ 81:374), . Sammanfattningsvis bedömer utskottet att fiskerinäringenhar ett förhållandevis gott utgångsläge för en'positiv utveckling,under detkommande JoU1980/81:37 7 Det bör därvid betonas att betydandeansträngningr bör göras säväl för att öka fiskkonsumtionén inom landet som föratt beredningsindustrin med fullt utnyttjande av sina resurser skall finnagoda tekniska lösningar pä problemen med produktutveckling och marknadsföringoch- för att fiskråvaran skall erhållas genom ett rationellt fiske. Den gjordagenomgången av de problem som redovisats i den aktuella motionen ger vidhanden, att dessa i stor utsträckning redan är föremål för åtgärder avvederbörande myndigheter och intressenter. Motionens syfte kan därigenom iväsentlig grad anses tillgodosett. Den bör sålunda anses besvarad med vadutskottet anfört i denna del. 1. att riksdagenmedgeratt för tiden intill reglering av priserna pä fisk m. m.jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel fär ske enligt degrunder som förordats i propositionen, 2. att riksdagengodkänner de i propositionen förordade grunderna för bidrag vid frakt avfoderfisk frän , 3. att riksdagenmedger att under /82 statsbidrag beviljas till fisketsrationalisering med sammanlagt högst , 4. att riksdagentill Bidrag till fiskets rationalisering m. m. för /82 utöverredan anvisat förslagsanslag anvisar yUeriigare , 5. att riksdagentill Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /82 anvisarett förslagsanslag av , 6. beträffandesubventioner på fisk attriksdagen lämnar motion 1980/81:2203 utan ytterligare åtgärd, 7. beträffandefiskerinäringen i attriksdagen anser motion 1980/81:1009 besvarad med vad utskottet anfört. JoU1980/81:37 8 Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), HansWachtmeister (m), (), (), *(s), (), (), (), JanFransson (s), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. GOTAB 69236 Slockholm 1981