bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — Anseskonsortier som handelsbolag, torde sålunda inkomster från konsortier vara atthänföra lill en särskild förvärvskälla. Självständighetskriteriet i 38 S skulledärmed vara uppfyllt, vilket leder lill atl inkomster från konsortier utomlandskan komma atl behandlas som intäkt av utomlands bedriven rörelse. allvarligt problem uppkommer därvid genombestämmelserna i 39 S 2 mom. KL. Enligl dessa bestämmelser får avdrag förunderskott som uppkommit i rörelse i utlandet endast göras från annan intäktav faslighet eller rörelse i utlandet. Eventuella föriusler på utlandsarbetenskulle med andra ord inle kunna kvittas mol överskoll i den svenska rörelsen.Många byggföretag håller på atl etablera sig på nya utländska marknader. 1 elletable-ringsskede är risktagandet ofta högt. Företagen är angelägna att kommain på den nya marknaden och kan därför bli tvingade atl acceptera mindrelönsamma arbeten. Bristande erfarenhet av utlandsarbeten ökar givelvis ocksårisken för kostsamma misslag. Förlustrisken är särskilt stor vid etablering pånya marknader, men givetvis är risktagandet högt vid allt utlandsbyggande. Fåreventuella förluster vid utlandsarbete inle kvittas mol överskott på andraarbeten kommer detta all verka starkt återhållande på förelagens vilja altarbeta på utländska marknader. Även andra skallerättsliga nackdelar skulle bli följden.Enligl anvisningar från får nedskrivning av pågåendeenlreprenadarbelen ske med högst ell belopp motsvarande summan av nedlagdaindirekta LU1980/81:4 Bilaga 6 144 kostnader och av nedlagda direkta kostnader. Ettförelag som ensamt utför entreprenadarbete bestämmer med utgångspunkt frånföretagets behov av förluslriskreservering och konsolideringar med vilketbelopp nedskrivningarna skall göras. Samma möjlighet alt själv bestämma reserve-ringsbehovetgäller för företag i konsortier som behandlas som enkelt bolag. Varjekonsortiemedlem gör sina nedskrivningar på grundval av sin andel av nedlagdakostnader och sitt reserveringsbehov. Om däremot konsortiet behandlas somhandelsbolag försvinner konsortiemedlemmarnas möjligheter all var för sigbesluta om det belopp som företagets nedskrivningar skall göras med. 1 ställetkommer delta belopp all bestämmas genom majoritetsbeslut i handelsbolaget.Konsekvenserna av all medlemmarna inle var för sig kan bestämmanedskiivningsbeloppet kan leda till atl konsorliemedlem belastas mednedskrivningar som är så stora all förlust uppkommer i hans rörelse. 1 andrafall kan konsekvenserna bli att konsortiemedlem tvingas redovisa onormalt storvinst i sin rörelse av den anledningen att övriga konsortiemedlemmar av nyssredovisad risk för föriuslredovisning inte går med på tillräckligt storanedskrivningar. Svårigheterna all samordna olika delägares krav i dessahänseenden är ofta så stora all samarbete mellan företagen inte kommer lillstånd om de är hänvisade atl använda handelsbolagsformen. 1 propositionen lämnas ocksäförslag lill lag om årsredovisning m.m. i vissa företag. Som en följd härav kanett konsortium bildal för ell enskilt projekt i handelsbolagsform enligt nämndaförslags 2 kap. I S tvingas atl i offentlig årsredovisning uppge det ekonomiskaresultatet av det ifrågavarande projektet. Härigenom skulle en oberättigadinsyn för beställarsidan uppkomma. Det är god sed i affärsförhållanden däranbudskonkurrens föreligger alt beställaren grundar sitt beslul påanbudsgivarens uppgifter om pris, kvalitet och utförande. Däremot skall inlebeställaren ha insyn i anbudsgivarens lönsamhetsberäkning. Undanlag från denna princijjkan emellertid förekomma i vissa monopolsituationer. En insyn för beställarsidan är konkurrenssnedvridande päså sätt all större förelag som ensamma kan genomföra ett enskilt projekt kanredovisa verksamheten som en del av övrig verksamhet i förelaget, ochuppgifter om enskilda projekt kan inle häriedas ur dessa siffror. Mindreförelag som inte kan la riskerna med alt lämna anbud ensamma ulan måstesamarbeta med andra blir utlämnade ål den press från beställarsidan som kan uppkommaom beställaren utnyttjar information i redovisningen om enskilda projektslönsamhet. Del är illa nog om en sådan konkurrenssnedvridning sker inom landet,men del är naturiigtvis än värre om svenska förelag härigenom får enkonkurrensnackdel vid sin export. LU1980/81:4 Bilaga 6 145 Konsortier med utländska delägare För konsortier med utländskadelägare i handelsbolags form uppkommer även etl formellt hinder.av betydandepraktisk betydelse. Sålunda gäller enligl lag om vissa inskränkningari rätten all sluta svenskt handelsbolag m.m. att bl.a. utländskt förelag inlefår sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag utan tillstånd avregeringen. En förutsättning för all tillstånd skall meddelas är alt avtalföreligger, enligl vilket bolagel skall anses slutet eller inträde medgivet ioch med all tillstånd meddelas. Avtal i strid mot lagen är ogiltigt. En myndighelsprövning av en utländsk samarbetspartnersdellagande i etl projekt medför alllid en tidsutdräkt. Denna tidsutdräkt kanomöjliggöra internationell samverkan, eftersom såväl slutande avkonsortialavtal som upprättande och ingivande av anbudshandlingar måste skeunder en avgränsad lidsperiod, nämligen från tidpunkten för anbudsinfordrantill anbudstidens utgång. Ofta sker detta arbete under stark lidspress. Tidsutrymmetstyrs av beställaren och inte av konsortieparterna. Inom tidsmarginalerna rymsdå sällan eller aldrig en myndighelsprövning av nu ifrågavarande slag. En presumtiv svensk part drabbas också av betydandebad-will inför det utländska förelag med vilket samarbete önskas om den svenskaparten måste dra in sin utländska kollega i ett myndighelsförfarande. Detta kanleda lill bortfall av samarbelstillfällen. Del kan också leda till all samarbeteti högre grad sker på den utländska parlens villkor och alt del svenskaföretaget förlorar i inflytande. Framför allt torde den utländska parten krävaalt konsortiet får utländsk status och därigenom inte underkastas svensk rätt. Reglerna om handelsbolag är inteanpassade lill den verksamhet som konsortier bildade för enskilda projektbedriver och skulle i hög grad försvåra såväl bildandel av som del praktiskaarbetet i konsortier. Konsekvensen härav torde bli atl avtalsparternaregelmässigt skulle skriva bort de disposiliva reglerna för handelsbolag.Avlalsskrivningen skulle härigenom bli onödigt komplicerad. Nackdelarna häravtorde vara särskilt stora för mindre förelag med små administrativa resurser. Vid hearingen inför utskottet harframhållits alt industrikonsorlier i vart fall efter vissa förlydliganden börkunna organiseras som enkla bolag även i enlighet med den i propositionenföreslagna lagstiftningen, därför alt parterna i sådana konsortier svarar förklarl ålskiljbara delar i konsortiet. Emellertid kan förhållandena i vissa fall generellt settoch särskilt inom vissa branscher vara sådana alt samverkan i konsorlieforminle kan organiseras på sätt all bokföringspliki enligt bokföringslagför konsortiet 10 1980/81. LU1980/81:4 Bilaga 6 146 som sådant undvikes. Det sagda belyses väl i bifogade avSBEF upprättade promemoria rörande entreprenadkonsorliers uppbyggnad och bokföringinom byggnadsindustrin. Vad som däri sägs tar i och för sig sikte påförhållanden inom en enskild bransch, men situationen behöver ingalunda varaunik för denna bransch. Kan verksamheten i konsortiet inle organiseras utanatl bokföringspliki uppkommer kommer enligt lagförslaget handelsbolag atlföreligga. I SBEF:s promemoria beskrivs bakgrunden lill samverkanmellan flera förelag i enireprenadkonsortier. Denna samverkan mellan företag äri samhällets intresse eftersom den främjar anbudskonkurrensen om stora projekt.Företag som ensamma varit för små för all finansiellt och administrativt pålasig stora enlreprenaduppdrag kan i konsortier delta i konkurrensen. Samhällsintresset av konsorliesamverkan måste också ses iett internationellt perspektiv. Svenska företag kan i många fall inle ensammasalsa på integrerade helhetslösningar ulan måste - för atl kunna hålla sig kvarpå marknaden eller komma in på nya områden - smidigt och snabbi kunna etablerasamarbete med andra förelag, svenska eller utländska. Från samhällets sida hardelta problem i ökad utsträckning uppmärksammals, och åtgärderi syfte all underlätta svensk projeklexporl har vidtagits. Svenska förelagsmöjligheter all delta och hävda sig i den internationella anbudskonkurrensensynes också i betydande grad ha ökat. Ett gott exempel på det sagda ärbyggnadsindustrin. Svenskt utlandsbyggande har sålunda ökat kraftigt under1970-talet. byggde svenska förelag utomlands för ca fyra miljarderkronor, varav mer än hälften avsåg svenska företags andelar av fakturering iutländska konsortier. pågår förhandlingar/anbudsgivning angåendeett tiotal utländska projekt i konsortieform. Den svenska andelen avanbudssummorna beräknas uppgå lill några tiotal miljarder kronor. Hur stor delhärav där avtal slutligen kommer alt träffas är naturligtvis svårt altförutsäga. Som framgått av redovisningen ovan medför samverkan ikonsortier genom handelsbolag betydande nackdelar för de enskilda förelagen.Samverkan i del enkla bolagels form för utförande av ell enskilt projekt har-ulom i undanlagsfall - erfarenhetsmässigt visat sig vara den mest praktiskabolagsformen all arbeta under. Detta gäller såväl på den inhemska marknaden sominternationellt. Lagförslaget innebär så väsentliga förändringar av företagensverksamhelsförulsältningar all följderna från export-, struktur- ochsysselsättningssynpunkt kan bli betydande. Starka skäl talar därför för atllagsfiftningen utformas så atl företagen kan arbeta i etableradeändamålsenliga former. Departementschefens skäl för ändrade regler Som skäl för all hänföra denifrågavarande kategorin av konsortier till handelsbolag har departementschefenangivit borgenärsskydds- och in-synsinlressen. LU1980/81:4 Bilaga 6 147 Vad först gäller borgenärsskyddelbör detta ses från praktiska och inle teoretiskt juridiska utgångspunkter.Skälet för bildandel av konsortier är ju bl. a. ekonomisk riskspridning, ochdelägarna får därigenom större ekonomisk styrka än om de gått in med egnaanbud. Beställare och andra avtalsparter uppnår härigenom en större trygghet.Som framgår närmare av SBEF:s promemoria uppkommer också solidariskt ansvargentemot beställaren därigenom all samtliga konsorliedellagare påtecknarenlrepre-nadkonlraklel. Atl borgenärsskyddel teoretiskt skulle vara bättre ihandelsbolagsformen än i del enkla bolagets form är irrelevant om denförstnämnda formen är så opraktisk att den ej kommer all användas. Däremotmåste vikt tillmätas lagstifiningsåtgärder som kan leda lill en försvagadbranschstruktur. Beträffande insynsinlressel har redan ovan pekats på deskadeverkningar som skulle kunna vara förenade härmed. Mol bakgrund härav börvid en avvägning mellan sekretess och insynsinlressel sekretessen anses vägatyngre också med hänsyn lill atl väsentliga insynsintressen ändå tillgodosesgenom kravet på redovisning av de enskilda delägarnas verksamhet. 1 remissyttrande över bolagskommitléns betänkande föreslogSBEF det avgränsningskrileriel gentemot handelsbolag atl enkelt bolag skulleföreligga då verksamheten endast avsåg visst företag. Mot detta kriteriumanför departementschefen all del torde medföra avsevärda problem i denpraktiska tillämpningen. Vilka dessa problem skulle vara framgår dock inle avpropositionen. Inom näringslivet måste problemet all definiera visst projektlösas såväl vid varje anbudsinfordran som i varje konsortialavtal omentreprenadarbete. Problemen härmed liksom metoderna all lösa dem är väl kändahos förelagen. Del synes inle kunna leda lill några nya problem omlagstiftningen utgår från entreprenörföreningens avgräns-ningskriterium. Elllikartal uttryckssätt med samma syfte ålerfrnns nedan under avslutandesynpunkter. Med hänsyn lill det aktuellalagstiftningsarbetets långt framskridna stadium torde utrymmet för ändringar iden föreslagna lagtexten vara litet. Skulle en ändring av lagtexten inlebedömas lämplig bör dock - i vart fall under en prövotid - motivultalanden avlagutskottet kunna tillgodose praktiska behov. För näringslivets praktiska behov skulle del varalillfredsslällande om begreppet näringsverksamhet i lagen om handelsbolag ochnäringsidkarbe-greppet i bokföringslagen så lill vida frikopplades frånvarandra, alt del i motiven till den aktuella lagstiftningen sades alt enkeltbolag skall anses föreligga då två eller fiera förelag sluter avtal förgemensamt utförande av visst arbelsbeting för viss beställare. LU1980/81:4 Bilaga 6 148 Svenska byggnadsentreprenörföreningens promemoria angåendeentreprenadkonsortier inom byggbranschen Inom enlreprenadbranschenförekommer konsortier främst därför all vissa projekt är av sådanslorieksordning eller förenade med sådana risker att många företag inle ensammaanser sig kunna åla sig projektet. Konsortiesamverkan möjliggör för två ellerflera entreprenadföretag - som vart och etl för sig inle har tillräckligaresurser - atl tillsammans ta ansvar för ett omfattande och riskbetonalprojekt. Möjligheten all arbeta i konsortier verkar av olika skälprisdämpande. Ett av skälen är all anbudskonkurrensen ökar, eftersom även andraföretag än de allra största kan vara med och konkurrera. Etl annat skäl är altkonsortiesamverkan kan ge tillgång lill lokala resurser i andra förelag.Härigenom undviker man merkostnader genom all resurser inle behöver flyttasfrån andra delar av landet. Konsortiesamverkan medför således också minskadekrav på röriighet hos arbetskraften. Samverkan i enireprenadkonsortier mellantvå eller flera byggföretag har regelmässigt behandlats som enklabolag, såvida de inle registrerats som handels- eller kommanditbolag.Konsortierna i byggbranschen har i allmänhet fungerat ungefär på följande sätt. När ett byggföretag finner atl ettaktuellt projekt är av sådan karaktär alt man ej ensam anser sig kunna åla sigprojektet, inleds ofta diskussioner om samarbete med annat byggföretag. Underförutsättning alt byggföretagen vanligen två stycken, sällan mer än tre - kankomma överens skrivs ett samarbetsavtal. I avtalet anges alt samarbetet skallavse avgivande av anbud och utförande av entreprenad avseende visst i avtaletspecificerat arbete åt viss i avtalet specificerad byggherre (beställare).Avtalet reglerar efter vilka procentsatser fördelning mellan de dellagandebyggföretagen skall ske av andelar i rättigheter och skyldigheter, tillgångaroch skulder, vinst eller förlust saml kapitaltillskott. 1 avtalet reglerasvidare hur beslut beträffande konsortiets angelägenheter skall fattas saml hurröstetalen skall fördelas mellan deltagarna. Vidare anges vilka som skall gesfullmakt att företräda de samarbetande företagen för det byggprojekt samarbetetavser. Dessa personer skall som ombud verkställa ledningens beslul ochgenomföra åtagandet enligl upprättat entreprenadkonlrakl och i enlighet medsamarbetsavlalet. Avtalet innehåller också regelmässigt bestämmelser omförsäkringar, överlåtelser av andelar, vad som skall gälla om konsortiemedlemförsätts i konkurs eller överträder vad som överenskommits i avtalet m. m.Vidare anges all slutlig fördelning av vinst eller förlust får ske först sedangaranliarbetena slutförts och godkänts av beställaren. 1 avtalet anges vidarealt när slutlig avräkning mellan konsoriiemedlemmarna ägt rum, avtalet ickelängre skall äga giltighet förutom vad avser ansvar för s. k. dolda fel. LU 1980/81:4 Bilaga 6 149 Om konsortiets anbud antages av beställarenpåtecknas entreprenad-kontraktet av samtliga konsortiedellagare. Detta innebärall konsortiedeltagarna solidariskt ålar sig ansvar gentemot beställaren föratl åtagandena enligt enlreprenadkonlraktet uppfylls. 1 konsortier inom t. ex. verkstadsindustrin skerofta tillverkningen av en stor del av de produkter del gemensamma åtagandetavser i fabriksanläggningar tillhöriga de olika i konsortiet deltagandeförelagen. Detta innebär all parterna i konsortiet ofta svarar för klartålskiljbara delar av del gemensamma åtagandet. 1 denna lyp av konsortier angesi allmänhet noggrant i konsortialavtalet hur fördelningen av ansvaret för deolika delarna av den gemensamma leveransen skall ske. I byggkonsorlier däremotsker hela tillverkningen på en enda plats. 1 byggkonsorlier delas inle arbetenaupp mellan byggföretagen så att de svarar för olika delar av byggproduktionen.I stället sker produktionen i en för projektet gemensam tillfälligproduktionsorganisation, som beslår av personal från de dellagande förelagen.Konsortiet har inte heller några maskiner. Konsortiedeltagarna ställer därförmaskiner till konsortiets förfogande. Inköp av varor för konsortiet sker oftadireki från arbetsplatsen men kan också skötas från något av byggföretagen.Leveransen av material sker regelmässigt direkt från leverantör tillbyggarbetsplatsen. I ett byggföretag är bokföringen i princip såupplagd atl varje arbetsplats har egen intäkts- och kostnadsredovisning. Detta innebärall byggföretaget tar fram speciella datarapporter för varje arbetsplats därenbart byggarbetsplatsens intäkter och kostnader är medtagna, däremot inga förföretagel gemensamma kostnader. Dessarapporter innehåller bl. a. arbetskraftskostnader för den personal som arbetardireki på byggarbetsplatsen samt maskinhyror för egna eller inhyrda maskiner.Bokföringen för etl enlreprenadkonsortium sköts regelmässigt genom atl en avkonsortiedeltagarna åtar sig alt sköta bokföringen för konsortiet. Som framgåttovan är redovisningssystemet i byggföretagen i allmänhet så uppbyggt altredovisningsrapporter som enbart avser konsortiet enkelt kan framställas.Månadsvis översändes sammanställningar ur bokföringen för konsortiet tillövriga konsorliedellagare. Omkonsortiet drivs som enkelt bolag tillhör konsortiets tillgångar och skulder desamarbetande företagen. Eftersom produktionen sker i en gemensamproduktionsorganisation kan icke individuella intäkts- och kostnadsposter iallmänhet hänföras lill viss samarbetspartner, ulan intäkter och kostnaderhänförs till respektive deltagare efter den procentsats man deltar med ikonsortiet enligl samarbetsavlalet. LU1980/81:4 Bilaga 6 150 utgång görs en speciell bokslutssammanslällning avseendekonsortiet. Samtliga intäkts- och kostnadsposter och tillgångs- och skuldposterdelas upp på respektive konsortiedellagare enligt procentsatserna i samarbetsavlalet.Om två förelag A och B deltar i etl konsortium ' vardera, innebär deltaföljande. Företagen A och B adderar vardera hälften av konsortiets intäkts- ochkostnadsposter, tillgångs- och skuldposter lill motsvarande poster i sina egnabokslut. Principen för delta redovisar SBEF i några lill promemorian fogadeexempel, vilka utelämnats här. I skrivelsen tar uppfrågor om gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag och om nyemissionav aktier lill underkurs. Utskottet lämnar här endast en redogörelse förskrivelsen såvitt avser frågan om gränsdragningen mellan handelsbolag och enklabolag. 1 skrivelsen hänvisar lill all man tagit del avIndustriförbundets och SBEF:s ovan refererade skrivelse och promemoria.Bankföreningen anför därefter följande. vill fästa utskottets uppmärksamhet på altdet även inom bankområdel förekommer samverkan i form av konsortier, bildadeför olika verksamheter. Dels finns konsortier bildade för tekniskt samarbetemellan bankerna och för att ombesörja vissa gemensamma tjänster inombankväsendet. Dels finns olika typer av konsortier inom kreditgivnings-ochemissionsområdel. För konsortierna gäller nu och bör framgent gälla reglerna omenkla bolag. Nedanstående uppställning avser atl i korthet exemplifierabankkonsortier och deras uppgifter. Samtliga affärsbanker, sparbankeroch föreningsbanker samarbetar i Bankgirocenlralen (BGC) som har lillhuvudsaklig uppgift att sorlera bank-girouppdrag från bankerna, avisera mottagareoch framställa kredilerings-uppgifler lill mottagarnas banker, att"cleara" motsvarande belopp via riksbanks-clearingen, att frånmyndigheter, Värdepapperscenlralen, , m.fl. mottaga uppdrag beträffandeutbetalningar av pensioner, barnbidrag, aktieutdelningar m. m. och framställakredileringsuppgifter lill mottagande banker, att framställadebiteringsunderiag beträffande uttag via bankomat, atl bevaka och framställadebilerings- respektive kredite-ringsunderlag avseende betalning av direki skall,atl fördela, sammanställa och via "cleara" transaktionermellan bankerna. Verksamheten inom BGC är helt dalorbaserad. Uppkommandekostnader fördelas på deltagande banker i förhållande till utnyttjandet. Utöver BGC finns andra konsortier med likartade uppgifter,t. ex. Bygg-lönecenlralen och Bankdala. Verksamheten i konsortierna är enliglbank- LU 1980/81:4 Bilaga 6 151 föreningensmening närmast all se som avdelningar inom de deltagande bankerna. B. Kreditgivningoch garantier Flera svenska banker kan gåsamman för alt finansiera ell stort projekt, t. ex. en fabrik eller etlkraftverk, ofta för senare avlyft av krediten genom obligationslån. Ettkonsortialavtal tecknas då mellan bankerna varvid överenskoms, all en visskredit skall lämnas, fördelad på bankerna. Det kan var-a så, all krediltagarenlämnar separata skuldbevis lill varje bank, men också så. all krediten upplagesi en ledande bank som sedan kasserar in kredilbelopp som skall utbetalas lilllåntagaren och från låntagaren kasserar in ränta och amortering för fördelningbland långivarna. Varje bank svarar för sin andel av krediten, och i regelanges detta i konsortialavtalet. Förluster fördelas i förhållande lillkrediibeloppen liksom givetvis ränta och provision. förelag är flerbankskundoch får alltså krediter från flera banker. Ofta händer del då atl ellkonsortialavtal tecknas mellan bankerna som anger hur kreditbehovet skalltillgodoses av bankerna (checkräkningskre-dil, lån, garantier och remburser). Etl svenskt förelag lar upp ettinternationellt private placemenllån m.ol revers eller enbart enligllånekontrakl ulan revers. Långivare är svenska och utländska banker. Ikontrakten betonas att långivarna ansvarar severally, dvs. var för sig.Konsortierna består tills lånet slutbetalts. har del häntalt konsortier av svenska och utländska banker har bildats för utfärdande avanbuds-, förskotts- och fullgörande-garantier avseende stora projekt i utlandetav svenska entreprenörer. Anledningen är atl beloppen är för stora för en bank. C. Emissionav värdepapper Ett svenskt förelag tar upp ellsvenskt obligationslån genom förmedling av flera banker. Etl konsortialavtaltecknas då av dessa banker som reglerar överlagandel och försäljningen avobligationerna samt inlösen av obligationer och kuponger. ivad det avser tjänster efter obligationernas försäljning får anses beslå tillslånet slulbelalls. Etl svenskt företag tar upp ettinternationellt obligationslån. Avtal härom tecknas mellan ett antal svenskaoch utländska banker som deltar som managers, selling group members ochunderwrilers. 1 varje avtal betonas alt bankerna svarar severally, dvs. var försig (och inle jointly, dvs. Konsortiet är upplöst närobligationerna sålts ut. Vid emission av ell förelagsaktier förekommer ofta alt flera banker går samman i ett konsortium för attutbjuda aktierna på marknaden, mottaga teckningar och aktielikvider m. m. Ellsådanl konsortium beslår lill dess emissionen slutförts. Enligl bankföreningensmening bör konsortier inom bankområdet även LU1980/81:4 Bilaga 6 152 kunna fungera som enkla bolag. En sådan ordningmedför inle och kommer inle heller all innebära alt någotborgenärsintresse åsidosätts. Något behov av särskild insyn i ell konsortiumsekonomiska verksamhet torde, som bankföreningen ser del, inte heller föreligga.Envar av de i ell konsortium dellagande bankerna är bokföringsskyldig. Såledeskan den som önskar insyn la del av respektive banks årsredovisning vari bankensdel i konsortiet ingår. Det bör framhållas atl i förekommande fall någonsärredovisning av krediltagare och krediter inte får ske med hänsyn lillbanksekretessen.