bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — LU1980/81:4 Bilaga 3 132 politiska styrkeförhållandena i kommunen. Motionärernaanser att bolag av denna typ är mindre väl ägnade för styrelserepresenlation ilagens mening men all del inte får utgöra hinder för atl de anställda i andraformer får ell rältmäligt infiytande. Frågan om hur lagstiftningen om styrelserepresenlalionutfallit undersöks av Arbelslivscenlrum. Inom ramen för ett projekt omsmåförelag har aorls en specialundersökning av lagens tillämpning i företag med25- 100 anställda. Resultatet visar alt det finns åtskillig kritik mol utfalletav lagstiftningen. En genomgående anmärkning är utformningen av informationentill siyrelserepresenianlerna. Denna anses ofta vara svår att begripa.Arbetslivscentrum undersöker också hur lagstiftningen fungerat i störreföretag. När det gäller den av motionärerna påtalade möjlighetenlill undanlag från lagstiftningen vill utskottet framhålla atl reglerna ommöjlighet lill undanlag är restriktiva och all avsikten är alt, om undanlagmedges, villkor skall ställas som tillförsäkrar de anställda inflytande påannat sätt. Det är inle möjligt atl bifalla motionsyrkandet om atlriksdagen nu skall besluta om lagändringar. Utskottet förutsätter att frågan omutformningen av lagstiftningen om slyrelserepresentation las upp i samband medden översyn av aktiebolagslagen som tidigare aktualiserats mol bakgrund av bl.a. utvecklingen på medbestämmandeområdel. Utskottet utgår alltså från atlregeringen - såsom antyds i propositionen - kommer all la upp frågan om översynav delar av akliebolagslagstiftningen med utgångspunkt i vad här anförts.Syftet med översynen skall bl. a. vara alt säkerställa ett vidgat inflytandeför de ansiällda. Kravet på ökat inflytande för anställda i kommunala bolagbehandlas i kommunalföretagskommittén. Med det anförda har utskollel besvarat den aktuella delenav motionen 1477 saml motion 2025 såvitt angår ett yrkande om översyn avaktiebolagslagen. Ingendera av motionerna synes behöva föranleda någon åtgärdi nu berört hänseende. Skyldighet all upprättaårsredovisning föreligger för aktiebolag och ekonomiska föreningar. 1propositionen föreslås att skyldigheten skall utsträckas även lill andraförelagsformer, däribland handelsbolag. Vissa begränsningar föreslås dock.Kretsen av årsredovisningsskyldiga företag föreslås begränsad till de förelagsom skall upprälla årsbokslut och som under räkenskapsåret sysselsatt imedeltal minst 10 anställda. Oavsett antalet anställda föreslåsredovisningsskyldighet om balansomslutningen överstiger 1000 basbelopp, f n.ca 15 milj. kr. Den föreslagna lagstiftningen skall vara av försökskaraklär. I den socialdemokratiska motionen 2025 yrkas allredovisningsskyldig-hel skall införas för alla förelag som enligtbokföringslagen har att upprätta årsbokslut. Till stöd härför åberopas allmöjligheten lill insyn är lika viktig LU1980/81:4 Bilaga 3 133 i små som i stora förelag. Den insyn som möjliggörs genommedbestämmandelagen saknas ofta beträffande mindre förelag eftersom dessa merasällan är bundna av kollektivavtal. Ulskotlel är inle berett alt gå längre än vad som föreslåsi propositionen när del gäller vilken krets förelag som skall vara skyldiga attavge offentlig årsredovisning. Sedan man fått erfarenheter av utfallet av denföreslagna reformen kan del finnas anledning atl la upp frågor av del slag somaktualiserats i motionen. Frågan om koncernbegreppelsutformning har betydelse på aktiebolagslagens område liksom för lagar på delarbetsrällsliga fältet. Enligl I kap. 2 Med 50/50-bolag avses i propositionen en juridisk person ivilken vartdera av tvä juridiskt fristående ägarföretag har hälften avrösterna för samtliga aktier eller andelar och i vars angelägenheterägarföretagen endast kan besluta gemensamt. Med 50/50-bolag jämställs enjuridisk person som ägs av fler än två juridiskt frislående förelag underförutsättning dels all inget av ägarföretagen har röslmajorilel i delunderordnade förelaget och dels alt ägarföretagen i avtal bestämt all de endastgemensamt kan besluta i del underordnade förelagets angelägenheter. Utmärkandeför 50/50-bolag och därmed jämställda företag är atl vart och ett av deöverordnade förelagen endast har en negaliv bestämmanderätt, dvs. en möjlighetalt utöva vetorätt i del underordnade företagets angelägenheter. Vid tillkomsten av den nuvarande aktiebolagslagen uttaladeföredragande statsrådet all 50/50-bolag skulle omfattas av koncernbegreppetenligt lagen (prop. 1975: 103 s. 279). Sedan detta uttalande ifrågasatts (LU1977/ 78:8 s. 18) fick bolagskommiltén i uppdrag alt utreda koncernbegreppetbeträffande 50/50-bolagen. Kommittén fann alt dessa bolag vid tillämpningen avaktiebolagslagen inle borde omfattas av delta begrepp. När del gällde denarbelsrältsliga lagstiftningen gick kommittén i fråga om slyrelserepresentationslagenpå samma linje som beträffande aktiebolagslagen. Däremot ansåg kommittén alt50/50-bolag skulle ingå i koncernbegreppet då del gälldeanslällningsskyddslagen. 1 propositionen går regeringen på bolagskommitténs linjebeträffande 50/ 50-bolagens ställning enligl aktiebolagslagen ochslyrelserepresentationslagen. LU1980/81:4 Bilaga 3 134 I fråga om övriga arbetsrällsligalagar som är aktuella i sammanhanget lar regeringen inle ställning ulanhänvisar till utredningsarbete som pågår beträffande anställningsskyddslagen,medbestämmandelagen och semes-ferlagen. Statsrådet framhåller dock attdel är värdefullt om koncernbegreppet har samma innebörd inom olikarättsområden. Beträffande främst anslällningsskyddslagen med därtill knutnalagar samt semeslerlagen är det enligl utskottets mening angelägel att fråganom 50/50-bolagens ställning snabbt ut och löses på ell enhetligt sätt.Del nuvarande rättsläget är osäkert och del är otillfredsställande altöverlämna frågor av delta slag till rättstillämpningen. När det gäller aktiebolagslagen ochslyrelserepresentationslagen godtar utskottet regeringens förslag. Av det anförda framgår atl utskottet avvisar densocialdemokratiska motionen 2025 i fråga om ståndpunkten alt 50/50-bolagen böromfattas av koncernbegreppet vid fillämpning av slyrelserepresentationslagen.Utskottet vill i del sammanhanget framhålla alt del framstår som ologiskt all50/50-bolagels anställda skall medräknas då det gäller alt avgöra om förutsättningarfinns för arbelslagarrepresentalion i styrelserna för ägarbolagen. Inte hellerbör 50/50-bolagets anställda kunna påverka valet av arbelstagariedamöier iägarbolagen. Utskollel noterar också all departementschefen föreslår en regleringövergångsvis som skall förhindra inskränkning av en redan faktiskt inrättadarbelslagarrepresentalion. Det sagda innebär vidare alt utskottet inle kan biträdadel avslagsyrkande på propositionen som vpk lagt fram i sin motion 2026.Motionärerna är allmänt missnöjda med propositionens uppläggning och vill haett nytt förslag som enligl deras uppfattning bättre tillgodoser de fackligaorganisationernas och andra intressenters berättigade krav på insyn ochkontroll. På arbetsmarknadsutskotlels vägnar ELVERJONSSON Närvarande: (), ().Arne (), (), (), ().Frida (), (), (), ().Filip (), (), (), MarianneWahlberg (fp) och (). LU1980/81:4 Bilaga 3 135 , , och (alla s) har anmältavvikande mening på följande punkter: Socialdemokraterna anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 2 börjar "Man kan" och på s. 3slutar "större handelsbolag" bort ha följande lydelse: Handelsbolag är emellertid enligl utskottets mening enmindre lämplig form för företagsamhet i större skala. Sådan verksamhet börbedrivas som aktiebolag bl. a. med hänsyn till den större insyn och möjlighettill styrelserepresenlation för de anställda som den företagsformen innebär.Särskilt olämpligt är del att använda handelsbolagsformen för moderbolag i koncerner.Utskottet föreslår all nu förordar ell principiellt förbud all användahandelsbolag för företag med fler än 24 anställda. Det kan självfallet finnasfall där undantag från en sådan regel bör göras. Regelsystemet bör därförutformas så all dispensmöjligheter infogas i delsamma. I en del handelsbolag finns styrelser. Vidare finnsdel ofta i större handelsbolag direktion eller motsvarande organ. Del ärangelägel atl de anställda blir representerade i sädana styrelser ellerdirektioner. Regeringen bör därför i enlighet med den socialdemokratiskamotionen 2025 framlägga försrag som kan tillämpasövergångsvis i de större handelsbolagen och ha till syfte att tillförsäkra deanställda inflytande efter samma grunder som gäller för aktiebolag. Härigenomtillgodoses även syftet med det i motionen 1477 av m.fl. (s)framförda förslaget om slyrelserepresentation för anställda i handelsbolag. Socialdemokraterna anser atl dendel av ulskollels yttrande på s. 5 som börjar "Utskottet är" ochslutar "i motionen" bort ha följande lydelse: Utskollel delar motionärernas uppfattning om behovet avinsyn även i mindre förelag. Utskottet förordar därför atl bestämmelser attavge årsredovisning införs för alla förelag som enligt bokföringslagen haratiupprätta årsbokslut. Socialdemokraterna anser atl dendel av ulskollels yttrande på s. 6 som börjar "När det" och slutar"inrättad arbelslagarrepresentalion" bort ha följande lydelse: Utskottetgodtar regeringens förslag beträffande aktiebolagslagen. LU 1980/81:4 Bilaga 3 136 Enligt utskottels mening innebär gällande rätt attett koncernförhållande föreligger mellan ell ägarakliebolag och ett50/50-bolag. när det gäller tillämpningen av siyrelserepresenlalionslagen.Regeringens förslag innebär en försämring på denna punkt sett urarbetslagarnas synvinkel. Det är önskvärt alt 50/50-bolagen omfattas avkoncernbegreppet i lagen om styrelserepresenlation även . Yttersthandlar frågan om att de anställda i 50/50-bolagen skall få möjlighet tillinflytande på och information om vad som sker i de sammanhang där de avgörandebesluten för dessa bolag fallas. Reglerna om styrelserepresenlation bör alltsåutformas så att de får den här angivna innebörden. LU1980/81:4 137 1979/80:7 y över motionsyrkande om kommerskollegiets resurser förtillsyn på revisorsområdet har berett näringsutskotleltillfälle att yttra sig över motionen 1979/80:2025 såvitt avser yrkandet 5 d.Motionen, av m.fl. (s). har väckts med anledning avpropositionen 1979/8(1:143 nied förslag till ny lagstiftning om handelsbolag,m. Det berörda yrkandet är alt skall som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om kommerskollegiets resurser för tillsynpå revisorsområdet. Motionärerna åberopar en promemoria frånbrottsförebyggande rådet (Revisorsverksamhel. PM 1978:2), vari rekommenderasalt kommerskolle-giel skall få en kraftig resursförstärkning för atl utövatillsyn på revisorsoin-rådet. Regeringen har, framhåller de, hänvisat till attkollegiets organisation f. n. är under utredning och uttalat atl rekommendationendärför bör prövas . Motionärerna understryker det angelägna i atttillsynen förbättras och atl förslag från regeringen i delta ämne redovisassnarast. Näringsutskollelfår anföra följande. Vid sin behandling av frågan om anslag till kommerskollegielhar utskottet tagit del av kollegiets önskemål om ytterligare medel förtillsynen på revisorsområdet. I sin resultatanalys för /79 anförkollegiet att denna tillsyn inte har kunnat fullgöras på ett tillfredsställandesätt. a. har utrymme saknats för andra former av tillsyn än den sominitierats av anmälningar. En aktiv tillsyn från kollegiets sida riktad molgrundläggande brister i yrkesutövningen - utfärdanden av revisionsberättelserutan att egentlig revision utförts, överträdelser av jävsbestärnmelserna.obefintlig dokumentation över utfört arbete etc. - skulle enligt kollegiet varaett mycket effektivt sätt atl snabbt höja minimistandarden. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1979/80:100bil. 14 s. 64) icke föreslagit någon ökning av kommerskollegiets resurser förverksamheten på revisorsområdet. Totalt har kollegiets avlöningsmedel skuritsned. Näringsutskoltet och har godtagit regeringens förslag (NU1979/80:34. rskr 1979/80:224). sorn motionärerna påpekar,hänvisat till atl en översyn av kollegiets organisation håller på attgenomföras. Den utförs av statskontoret i samarbete med kollegiet.Näringsutskotlel har inhämtat att en rapport över resultatet av översynenberäknas föreligga för att därefter remissbehandlas. Det är f. n.osäkert om översynsresultatet kan hinna läggas till grund för framställningenom kommerskollegiet i nästa års budgetproposition. Näringsutskotlel vill medanledning därav uttala att det LU1980/81:4 Bilaga 4 138 synes angeläget atl frågan om kollegiets resurser förverksamheten på revisorsområdet blir grundligt belyst när regeringen nästa gångföreslår anslag lill kollegiet, oavsett hur långt frågan om kollegiets organisationi stort då har avancerat. Den berörda verksar-nheten finansieras reellt ehuru ickeformellt till en del genom de avgifter som skall erläggas vid ansökan omauktorisalion resp. godkännande som revisor, dvs. under enrevisors verksamma tid. Avgiften sattes lill I ()()() kr. och höjdes år1978 lill 1 601) kr. utgår från att regeringen fortlöpandeföljer relationen mellan kostnader och intäkter och vidtar de justeringar avavgifterna som kan visa sig motiverade. Närvarande: (). ErikHovhammar (m), (). (s). (), TageAdolfsson (m). i Slockholm(fp), (). () och (). LU1980/81:4 139 Remissyttrandenöver motion 1979/80:807 Remissyttranden över motionen harinhämtats från stiflelseulredningen, kommunalföretagskommittén. Stiflelseulredningen framhållerinledningsvis atl bestämmelserna om proportionellt valsätt har utformats medhänsyn till de särskilda förhållandena i kommuner och landstingskommuner. Förde privata rättssubjekten gäller i viktiga hänseenden helt andraförutsättningar. Enligl utredningen bör man därför noga beakta följderna av altvidga tillämpningsområdet för dessa bestämmelser till all även gälla delar avcivilrätten. Utredningen konstaterar att molionsförslagel berör inlebara kommunala företag ulan även förelag i vars styrelse kommun ellerlandsting utsett endast någon eller några ledamöter. När inte samtligastyrelseledamöter har utsetts i ordning kan enligl utredningen delproportionella valsättet inte gärna tillämpas på annat än fördelningen avuppdrag mellan de politiskt utsedda ledamöterna och de övriga saml mellan deförra inbördes. Utredningen anser atl även en sådan begränsning kan medförasvårigheter i den praktiska tillämpningen. Vidare har i dessa fall denföreslagna ordningen etl begränsat värde som minoritelsskydd. Först då andelenpolitiskt utsedda ledamöter är stor kan man utgå från all en minoritetsgruppkan bli företrädd i ell arbetsutskott eller en beredning. En annan svaghet hos förslaget är enligl utredningen atldet rimmar illa med ansvarsförhållandena i aktiebolag, ekonomiska föreningaroch stiftelser. styrelseledamot ansvarar personligen och solidariskt förskada som han uppsålligen eller av vårdslöshet vållar huvudmannen. Detta ansvargäller även val av ledamot lill arbetsutskoll eller beredning. Ledamot som isådanl fall brister i skälig omsorg och därmed skadar huvudmannen drabbas avskadeståndsansvar. Utredningen anser alt bestämmelser om proportionelltvalsätt skulle ändra förutsättningarna för att utkräva ansvar hos styrelsensledamöter. Vid proportionella val har den enskilde ledamoten små möjligheterall påverka utgången av valet. Därmed kan han inle heller hållas ansvarig förvalet i samma utsträckning som enligt gällande rätt. Enligt utredningensuppfattning är del emellertid svårt att närmare ange hur del proportionellavalsättet inverkar på ansvarsförhållandena. Frågan har veleriigen aldrig ställtspå sin spets. 1 detta sammanhang pekar utredningen också på ell annatförhållande. Motionärerna talar i allmänna ordalag om arbetsutskott ellermotsvarande beredning. Detta uttryckssätt är något oklart. Det framgår inte omdärmed avses även fall då en eller flera ledamöter eller suppleanter istyrelsen utses all fatta beslut på styrelsens vägnar. LU1980/81:4 Bilaga 5 140 na i 3 kap. 10 och 13 SS kommunallagen (1977: 179) lyderpå att motionärerna har haft även dessa fall i åtanke. Under alla förhållandenär det, framhåller utredningen, viktigt i bl, a. ansvarshänseende atl skiljamellan beredande och beslutande organ. Bortsett från banker gäller nuvarandebestämmelser om minoritetsskydd för offentliga styrelseledamöter ocharbelstagariedamöier endast beredande organ. Slutligen framhåller utredningen att den fråga sommotionärerna berör bör sättas in i ell större sammanhang. Del rör sig härytterst om behov av ökad insyn i företagens verksamhet. Proportionella val kandärvid vara ell av flera länkbara sätt alt tillfredsställa sådana behov. Manbör emellertid i delta sammanhang inle överskatta värdet av atl ingå iarbetsutskott eller beredning. Till följd av bestämmelserna omskadeståndsansvar är ledamot i stor utsträckning förhindrad all fill kommuneller annan tredje man yppa förhållanden som gäller huvudmannen. Men delhindrar naturiigtvis inle, fortsätter utredningen, alt det för den enskildeledamoten kan vara av visst värde att ingå i sådanl organ för att aktivt kunnadelta i styrelsearbetet. Når del gäller stiftelserna kommer utredningen i sillfortsatta arbete all särskilt beakta behovet av ökad insyn i deras verksamhet.Del är en av utredningens huvuduppgifter alt föreslå åtgärder i dettahänseende. Del är emellertid ännu för tidigt all säga vad detta arbete kankomma atl leda fram till. Men med hänsyn till vad som ovan anförts omproportionella val i privata rättssubjekt anser utredningen det troligt all deni första hand försöker att tillgodose kraven på insyn på annat sätt. Kommunalförelagskommdtén framhålleratl den associationsrätlsliga lagstiftningen inle innehåller regler omarbetsutskott och liknande och all det därför saknas förutsättningar för altinföra bestämmelser om utseende av sådana organ. Vidare anförs atl kommittén ietl senare skede av sitt arbete kommer att överväga om denassociationsrätlsliga lagstiftningen bör ändras så all de kommunaldemokraliskakraven vad gäller kommunala företag tillgodoses bättre än för närvarande.Finner kommittén vid dessa sina överväganden atl del finns behov av alt införaregler i den associationsrätlsliga lagstiftningen rörande arbetsutskott m.fl.dylika organ blir det tillfälle all återkomma till frågan hur dessa i så fallskall utses. upplyseralt f n. finns omkring I 200 kom-munägda förelag, dvs. förelag där kommunenensam eller tillsammans med annan kommun äger hälften eller mer avaktiekapitalet eller där en eller flera kommuner annars har ett bestämmandeinflytande. får motionen ses som ellfullföljande av en av de principer om proportionellt valsätt som ligger bakomkommunallagen, nämligen alt skydda minoritetsintressena vid val av politisktsammansatta organ. delar därför motionärernas uppfattning omatl frågan kan behöva lagregleras. Då konsekvenserna av en sådan lagregle- LU 1980/81:4 Bdaga 5 141 ringbör närmare analyseras föreslår alt motionen överlämnas lillsliflelseutredningen och kommunalföretagskommittén. framhåller lill en början alt ide fall landslingen är engagerade i frislående juridiska personer det vanligenrör sig om stiftelser. yttrar sig därför övermolionsförslagel främst såvitt del avser stiftelserna. är de verksamheter som under medverkan frånlandstingskommunerna bedrivs i stiftelseform av mycket skiftande karaktär.Förhällandet mellan t. ex. politiskt och fackligt inflytande i stiftelsernasstyrelser växlar också och kan visa upp många olika varianter. Därtill kommerall de stadgar som gäller för olika stiftelser kan ha mycket varierande valör;de kan sålunda vara fastställda i författning, grunda sig på avtal mellanstaten och den enskilda landstingskommunen (de regionala utvecklingsfonderna)e||er beslutas av ensamt. Medhänsyn lill all del endast är i vissa fall som landslingen utser samtligaledamöter i en stiftelsestyrelse med en politisk fördelning enligl delproportionella systemet som enda utgångspunkt, finner deltveksamt om förslaget i motionen skulle få någon nämnvärd betydelse om detgenomfördes. Förbundet delar uppfattningen atl de politiska minoriteternasintressen kan behöva skyddas bättre. Enligl förbundels mening borde manemellertid, i stället för all redan nu vidta separata åtgärder för atltillgodose syftet med motionen, lämna över frågan lill den statligastiflelseulredningen, så alt ämnet efter ytteriigare överväganden inom ramenför dess arbete kan las upp till ny bedömning i ell senare och mer fylligtsammanhang. förslag bör då kunna bilda underlag för ellställningstagande lill frågan om proportionellt valda arbels-utskolt inom allade juridiska personer som avses i motionen. framhåller atl de av kommunerna ägdaallmännyttiga bostadsföretagen är organiserade antingen som aktiebolag ellersom stiftelser. 1 något fall är formen ekonomisk förening. F. n. finns ca 460allmännyttiga företag i riket. Av dessa är 260 anslutna till . DeSABO-anslulna förelagen äger 685 000 bostadslägenheter, vilket utgör avsamtliga allmännyttiga lägenheter. 1de SABO-anslulna företagen, framhålls vidare, finns ca 2000 ordinarie styrelseledamöteroch revisorer. Med undanlag av ell mindre antal ledamöter, som representerarminoritetsintressen, är samtliga ledamöter och revisorer kommunall valda. Huruvidavalen sker proportionellt eller ej undandrar sig bedömande. Deuppgifter över styrelsernas sammansättning, som förfogar över, lyderemellertid på all de olika polifiska partierna i myckel stor utsträckning ärrepresenterade i relation lill sin styrka i vederbörande kommuns beslutandeorgan. saknar även kunskap om i vilken LU 1980/81:4 Bilaga 5 142 ulslräckningförelagens styrelser har utsett verkställande utskott, arbetsutskott ellerutskott av annat slag. Iyttrandet anförs vidare alt för egna beslutande organ -kongress,fullmäktige och styrelse - saknas formella bestämmelser om politisksammansättning. De partier, som är representerade i fullmäktige och styrelse,har emellertid gemensamt uttalat atl den politiska sammansättningen i organ bör återspegla den politiska sammansättningen ifullmäkligeförsamlingarna i de kommuner, som har SABO-företag. Detta harresulterat i en strikt proportionell politisk fördelning när det gäller såvälkongressombud som ledamöter i fullmäktige och styrelse. SABOanser del självklart all de allmännyttiga bostadsföretagen, som är kommunernasorgan för bostadsförsörjningen, skall följa övergripande kommunala beslul påsamma sätt som annan verksamhet. Atl samhället har funnit delpraktiskt all organisera förelagen på sådant sätt atl de inte är formelltkommunalrällsligl reglerade, kan enligl mening inle ändra dennagrundprincip. Eftersom motionen syftar till alt införa "rätt lillproportionellt val", innebär den all samma möjligheter skall föreligga vidval inom de allmännyttiga bostadsföretagen som vid val inom annan kommunalverksamhet. förutsätter att kommunalföretagskommittén ochsliflelseutredningen kommer all belysa denna fråga och föreslå lämpligaåtgärder. LU1980/81:4 143 Till lagutskottet inkomna skrivelser angående gränsdragningenmellan handelsbolag och enkla bolag () lämnar i skrivelse nedanstående synpunkterpå frågan om avgränsningen mellan handelsbolag och enkla bolag saml betydelsenhärav för projeklinriklade konsortier. Skrivelsen syftar till all kompletteraoch sammanfatta vad organisationerna anfört vid en hearing inför utskottet. Etl skatteproblem som kan uppkomma i samband medinternationell verksamhet är följande. Enligl 38 S 2 mom. kommunalskaltelagen(KL) räknas lill intäkt av kapital bl. a. inläkt av utomlands självständigtbedriven rörelse. Enligt punkl 4 av anvisningarna till 38 S avses med rörelse iutlandet sådan rörelseverksamhet som därstädes självständigt bedrivits.Huruvida rörelsen i utlandet skall betraktas som självständig eller osjälvständigsynes avgöras med ledning av om den utländska rörelsen utgör en särskildförvärvskälla eller ej. 1 doktrinen har ansetts alt rörelseinkomsler frånhandelsbolag i princip skall hänföras till särskild förvärvskälla.