bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — angående ny lagstiftning om handelsbolag m. m. (prop.1979/80:143) och nya redovisningsregler för ekonomiska föreningar (prop. 1979/80:144) 1 belänkandel behandlas tvåpropositioner, vari regeringen () efter hörande avlagrådet framlagt förslag lill ny lagstiftning om handelsbolag m.m. samt tillnya redovisningsregler för ekonomiska föreningar m. m. nämligen delsproposition 1979/80: 143, i vilken föreslagils all skall anta 1. lag omhandelsbolag och enkla bolag, 2. lag omårsredovisning m. m. i vissa förelag, 3. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975: 1385), delsproposition 1979/80: 144, i vilken föreslagils atl skall anta 1. lagom ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, 2. lag om ändringi lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen, 3. lagom ändring ibosladsrällslagen (1971:479), 4. lag om ändringi lagen (1972:262) om understödsföreningar, 5. lag om ändringi lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 6. lag om ändringi lagen (1975:417) om sambruksföreningar, 7. lag om ändringi lagen (1976:351) om styrelserepresentatron för de anställda i akfiebolag ochekonomiska föreningar. Beträffande propositionernas huvudsakliga innehållhänvisas till vad utskottet anför på s. 4 och 5. De i proposilionerna framlagdalagförslagen har intagits i bilagorna 1 och 2 till betänkandet. 1 betänkandet behandlas vidare delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1979/80: 156, 1979/80:807och 1979/80: 1477, dels de med anledning av proposition 143 väckta motionerna1979/80:2016, 1979/80:2025, 1979/80:2026 och 1979/80:2030. Motionsyrkandenaredovisas på s. 2 och 3. Motion 1979/80: 1477 har jämte yttrande överiämnats tilllagutskottet från arbelsmarknadsulskottet. På begäran av lagutskottet hararbetsmarknadsutskottet vidare yttrat sig över de avsnitt i proposition 143och motionerna 2025 och 2026 som rör arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde. Yttrande över yrkande 5 d i motion 2025 har inhämtats frånnäringsulskollel. Yttrandena har fogats lill belänkandet som bilagorna 3 och4. Över motion 807 har remissyttranden inhämtats frånslifielseulredning-en, kommunalföretagskommittén. En sammanställning av remissyllrandena harfogats som bilaga 5 lill betänkandet. 1 1980/81. LU1980/81:4 2 Statsrådet och chefen förjustitiedepartementet och andra företrädare förjustitiedepartementet samt företrädare för och har inför utskottet lämnat synpunkter påförslaget till ny lag om handelsbolag och enkla bolag såvitt avser frågan omutformningen av handelsbolagsbegrep-pel. Beträffande denna fråga har utskotteti samband med ett studiebesök i även inhämtat synpunkter från andraföreträdare för del svenska näringslivet. Spörsmålet har också tagits upp iskrivelser som kommit in utskottet från , . Innehållet iskrivelserna redovisas i bilaga 6 till betänkandet. Utskottet har vidare vid ett studiebesök i synpunkter från företrädare för det danska industridepartementet,danska myndigheter och danskt näringsliv angående den danska lagstiftningen omen särskild bolagsform för mindre företag (anpartsselskaber). 1 samband med enstudieresa lill har utskottet sammanträffat medföreträdare för den tyska arbetsgivareföreningen, Bundes-vereinigung derDeutschen Arbeitgeberverbände (BDA). och därvid informerats om den tyskalagstiftningen om en särskild bolagsform för mindre förelag (Gesellschafl mitbeschränkler Haflung). I anslutning härtill har utskottet också inhämtatupplysningar angående de tyska bestämmelserna om pariletsrepresenlalion ibolagsstyrelser från företrädare för och den tyska centralaarbetstagarorganisationen, Deutschen Gewerkschafts-bund (DGB). Slutligen har i ärendet inkommit skrivelser frånföretagsobeslåndskom-mitlén. Föreningen auktoriserade revisorer och . Vid 1979/väckta fristående motioner 1979/80: 156 av (fp) vari yrkas att riksda gen hos regeringen begär atl en parlamentarisk utredning tillsätts i syfte atl åstadkomma en ny aktiebolagslag i enlighet med vad som anförts i motio nen. 1979/80:807 av () vari yrkas all hos regeringen anhåller om förslag om rätt lill proportionellt val när styrelse för stiftelse, ekonomisk förening eller aktiebolag, till vilken kommun eller landsting utser ledamöter, väljer arbetsutskott eller motsva rande beredning. 1979/80: 1477 av . (s) vari yrkas atl beslutar om förstärkning av lagen om styrelserepresenlalion för de anställ da i enlighet med vad som sägs i motionen. LU1980/81:4 3 Med anledning av proposition 1979180:143 väcktamotioner 1979/80:2016 av . (c, m, fp) vari yrkas all riksda gen ullalar angelägenheten av atl en översyn igångsätts av förslaget till andelsbolagslag för mindre företag i enlighet med vad som anförs i motio nen. 1979/80: 2025 av m.fl. (s) variyrkas all 1. antar deändringar i förslaget lill lag om årsredovisning m. m. i vissa företag somföljer av förslagen beträffande årsredovisning och koncernredovisning, 2. antar deändringar i förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) somföljer av förslagen beträffande de s.k. 50/50-bolagen. kvalificerad revisor iaktiebolag saml byte av firma och säte. 3. fattarprincipbeslut om aktiebolaget som obligatorisk form för näringsverksamhet medminst 25 anställda saml hos regeringen hemställer om utredning i anslutninghärtill i enlighet med vad som anförs i motionen. 4. hos regeringenbegär förslag till lagstiftning om representation för de anställda i vissahandelsbolags styrelser eller direktioner i enlighet med vad som anförs imotionen, 5. beslutar somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om a) en översyn avaktiebolagslagen i syfte atl vidga de anställdas inflytande, b) utredning ominformationen beträffande s. k. sidoordnade koncerner. c) en övergripandeutredning om företagsrevisionen, d) kommerskollegietsresurser för tillsyn på revisorsområdet. e) aktiekapitaletsstorlek. 1979/80:2026 av . (vpk) vari yrkas all beslutar att avslå propositionen 1979/80: 143 och hos regeringen hemställa om ett nytt förslag som bättre tillgodoser de fackliga organisationernas och andra intressenters berättigade krav om insyn och kontroll. 1979/80:2030 av () vari yrkas atl beslutar atl enireprenadkonsortier inom byggnadsbranschen som bildats för ge nomförande av visst projekt icke skall omfattas av de nya bestämmelserna om handelsbolag. Lagen om handelsbolag och enklabolag (BL) är i det närmaste och har under de senaste decenniernaundergått endast mindre ändringar. I syfte alt få till stånd en moderniseringav lagen lillkallades år LU1980/81:4 4 1974 särskilda sakkunniga, vilka antog namnet 1974 årsbolagskommitlé. Enligl direktiven skulle bolagskommiltén göra en översyn av BLsamt överväga införande av lagregler om offentlig årsredovisning, revision ochkoncerner för andra förelagsformer än aktiebolag och ekonomiska föreningar.Bolagskommitléns uppdrag omfattade också hemställan om skyndsamutredning angående införande av en särskild bolagsform för mindre förelag (LU1974: 19, rskr 1974: 238). 1978 fick bolagskommiltén även iuppdrag atl verkställa en av (LU 1977/78:8, rskr 1977/78:112) begärd utredning av frågan om en ändamålsenlig utformning av delaktiebolags-rättsliga koncernbegreppet i vad avser s. k. 50/50-bolag och alldärvid även uppmärksamma de problem som är förknippade med förelag som utan attvara dotterförelag är på något sätt associerade med ett aktiebolag. Bolagskommiltén har redovisat sitt arbete i trebetänkanden (SOU 1978:66) Andelsbolagslag, (SOU 1978:67) Nya bolagsregler m.m.saml (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m.m. Vid remissbehandlingen mötte förslaget till en nybolagsform, s. k. andelsbolag, betydande invändningar. Departementschefen hardärför inle ansett sig kunna lägga förslaget till grund för förslag tillriksdagen. Bolagskommitléns övriga tvä betänkanden fick ell positivtgensvar vid remissbehandlingen och har lagts till grund för i proposition 143intagna förslag till lag om handelsbolag och enkla bolag, lag om årsredovisningm. m. i vissa företag samt vissa ändringar i aktiebolagslagen. Till grund för proposition 143 har vidare lagts två avBrottsförebyggande rådet (BRÅ) avlämnade promemorior (BRÅ PM 1978:2) Revisorsverksamhet och (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärkt skydd fördelbundna kapitalet m.m. samt en av . och Föreningen revisorer till juslitiedepartementetingiven skrivelse beträffande frågan om nyemission av aktier till underkurs m.m. Promemoriorna och skrivelsen har remissbehandlats. 1 proposition 144 föreslås vissa ändringar i lagen omekonomiska föreningar saml vissa följdändringar i andra lagar. Till grund förförslaget ligger en inom justitiedeparlemenlel upprättad och därefterremissbehand-lad promemoria (Ds Ju 1979: 14) Nya redovisningsregler förekonomiska föreningar m. m. Proposition 1979/80:143 I propositionen läggs fram etlförslag till lag om handelsbolag och enkla bolag, som skall ersätta 1895 årslag i samma ämne. Förslaget överensstämmer i många avseenden med gällanderätt. Bland nyheterna märks en ändrad gränsdragning mellan handelsbolagen ochde enkla bolagen, som i princip innebär atl ell handelsbolag skall ansesföreligga så snart en nä- LU 1980/81:4 5 ringsverksamhelutövas i bolagsform. Utrymmet för de enkla bolagen minskas alltså. Vidareföreslås en begränsning av möjligheterna atl arbeta med enmanshandelsbolag. Enannan nyhet är alt stiftelser eller ideella föreningar inte längre får varakomplementärer i ett kommanditbolag, dvs. svara fullt ut för bolagelsförpliktelser. Ipropositionen läggs också fram etl förslag till lag om årsredovisning m.m. ivissa förelag. Förslaget, som saknar motsvarighet i gällande rätt, gällerhuvudsakligen handelsbolag och enskilda näringsidkare. Enligl förslaget skallett förelag med minst tio anställda upprätta en offentlig årsredovisning samlanlita en revisor. I de flesta fall kan årsredovisningens innehåll stämmaöverens med årsbokslutet enligl bokföringslagen. 1 allmänhet skallårsredovisningen sändas in till endast på begäran. Vidareföreslås bestämmelser om koncernredovisning i koncerner med ett annatmoderförelag än aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse. Ipropositionen föresläs slutligen vissa ändringar i aktiebolagslagen. a. på de två promemoriorna från BRÅ om revisors verksamhet och omförstärkt skydd för del bundna aktiekapitalet. Aktiebolagslagen föreslåsvidare ändrad så att det skall framgå att s.k. 50/50-bolag i fortsättningeninte skall anses som koncernförelag. Del öppnas också en möjlighet förbörsnoterade förelag all göra en nyemission, trots atl börskursen ligger underaktiernas nominella värde. Slutligen föreslås vissa regler som är särskiltavsedda för de mindre aktiebolagen och som möjliggör en bättre insyn i sådanabolags verksamhet. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft den . I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen omekonomiska föreningar. Enligl förslaget införs för de ekonomiska föreningarnaredovisningsregler som har samordnats med bokföringslagen och som i principstämmer överens med vad som gäller för aktiebolagen. Vidare föreslås regler omkoncernredovisning i koncerner med en ekonomisk förening som moderförelag samtskärpta regler om revision. Även dessa regler stämmer i princip överens medmotsvarande regler i aktiebolagslagen. Ändringarnai lagen om ekonomiska föreningar föranleder åtskilliga följdändringar i andralagar som bl. a. gäller jordbrukskasserörelsen, bostadsrättsföreningar,understödsföreningar, arbetslöshetskassor och sambruksföreningar. Iekonomiska föreningar fördelas överskottet på verksamheten normall i förhållandetill den omfattning i vilken medlemmarna har utnyttjat föreningens tjänster.Om utdelningen beräknas på annat sätt gäller f n. atl den får fastställas tillhögst av inbetalda insatser. I propositionen föreslås all denhögsta tillåtna insatsränlan skall motsvara gällande diskonto med ett tilläggav . Lagändringarna föreslåsträda i kraft den . LU1980/81:4 6 Som utskottet inledningsvis framhållitär den nuvarande handelsbolagslagen i del närmaste . Det framlagdaförslaget till ny handelsbolagslag innebär, även om det i stora delaröverensstämmer med gällande rätt, en välbehövlig anpassning till modernaförhållanden. I vissa delar innebär förslaget också en kodifiering av denpraxis som utvecklats. En fördel med förslaget är att användningsområdet förenkelt bolag begränsas. Med hänsyn lill all insynen och kontrollen liksom ävenborgenärsskyddet är väsentligt bättre i ett handelsbolag än i ett enkelt bolagär del enligl utskottets mening angelägel alt näringsverksamhet i annat bolagän aktiebolag bedrivs som handelsbolag. En brist i gällande lagstiftning om handelsbolag är alldet saknas bestämmelser som tar sikte på det allmännas och de anställdasintressen av insyn i företaget. Regler om l.ex. offentlig årsredovisning ochrevision finns f. n. endast för aktiebolag och ekonomiska föreningar. Del nuframlagda förslaget lill lag om årsredovisning m. m. i vissa förelag, vilketlagförslag innehåller bestämmelser om årsredovisning, revision ochkoncernredovisning, fyller enligl utskottets mening därför etl angelägel behov.Utskollel vill också peka på all reglerna kommer- atl få stor betydelse ävenför förelagens borgenärer. Utskottet vill vidare understryka betydelsen av alt dentidigare så omdiskuterade frågan huruvida de s.k. 50/50-bolagen skall ansessom koncernförelag nu får en lösning liksom av all också vissa andra problempå akliebolagsrätlens område löses. Utskottet vill i detta sammanhang ocksä erinra om attaktiebolag, vars aktiekapital understiger , måste före utgången av är1981 antingen höja aktiekapitalet till . eller omvandlas lill etthandelsbolag, om delägarna vill fortsätta verksamheten. För ägarna av dessabolag är del nödvändigt atl i god lid få vela vad den nya lagstiftningen omhandelsbolag kommer alt innehålla. Del är därför synnerligen angelägel attbeslut nu kan fattas om en ny handelsbolagslag. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet atl proposition143 innehåller flera angelägna reformförslag. Som kommer att framgå av delföljande råder inom utskottet enighet om flertalet av förslagen. Med hänsyn till vad utskottet sålunda anfört kan utskottetinte ställa sig bakom yrkandet i motion 2026 (vpk) atl skall avslåproposition 143 och hos regeringen begära ett nytt förslag som bättretillgodoser de fackliga organisationernas och andra intressenters berättigadekrav om insyn och kontroll. Utskollel avstyrker följaktligen bifall till motionen.De i motionen särskilt berörda frågorna om representation för de anställda ihandelsbolags styrelser och om årsredovisning i företag med mindre än 10anställda kommer utskottet all behandla närmare i de två följande huvudavsnitten. LU1980/81:4 7 Handelsbolag och enkla bolag Gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag Handelsbolaget och del enklabolaget regleras av BL. Enligl 45 S första stycket föreligger etl enkelt bolagom två eller flera sluter bolag för visst företag eller för fortsattverksamhet. Har bolaget gemensam firma och skulle bokföringsskyldighet haförelegal beträffande verksamheten enligt bokföringslag, om denna hadegällt åven efter utgången av , föreligger ett handelsbolag. Enligl 45 §andra stycket kan ell handelsbolag dessutom uppkomma genom alt ell enkeltbolag förs in i handelsregistret. Handelsbolaget utmärks av dels atl det är juridisk person,vilket bl. a. innebär atl borgenärerna har företräde lill bolagsförmögenhelenframför bolagsmännens privata borgenärer, dels all bolagsmännen ansvarar solidarisktför de förbindelser som ingås å bolagets vägnar. Det enkla bolaget däremot ärinle juridisk person. En bolagsman svarar därför i princip endast förförpliktelser på grund av avtal som han själv har deltagit i. Eftersom all näringsverksamhet inte är bokföringspliktigenligt bokföringslag kan följaktligen viss näringsverksamhet bedrivasi enkelt bolag. 1 propositionen framhåller departementschefen som sinprincipiella uppfattning all bolag som driver näring skall i en ny lagstiftningbetraktas som handelsbolag. Undanlag bör dock göras för näringsverksamhet inomjord- och skogsbruk vilken drivs i bolag av fysiska personer. 1 syfte all på angivet sätt minska utrymmet för enklabolag föreslås i I kap. 1 § första stycket i förslaget lill ny handelsbolagslagatt handelsbolag skall föreligga, om två eller flera har avtalat alt utövanäringsverksamhet i bolag. 1 andra stycket görs dock undantag från denna regelför verksamhet som medför skyldighet att föra räkenskaper enligljordbruksbokföringslagen. Ett enkelt bolag föreligger enligl 3 § i samma kap.om två eller flera har avtalat atl utöva verksamhet i bolag ulan allhandelsbolag föreligger. På motsvarande sätt som enligl gällande rätt kanenligt förslaget etl enkelt bolag övergå lill atl bli handelsbolag genom altföras in i handelsregistret. För alt ge delägarna i rörelsedrivande enkla bolag en vissövergångstid all inrätta sig efter den nya ordningen föreslås alt iövergångsbestämmelserna förs in en regel av innebörd all den nyagränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag skall gälla först efterutgången av för bolag som har bildals före den nya lagstiftningensikraftträdande. Under utskottels behandling av ärendet har den föreslagnagränsdragningen mellan handelsbolag och enkelt bolag visat sig kunna medföravissa problem. Särskilt har frågan om lill vilken bolagsform s. k. konsortierskall hänföras väckt stort intresse och blivit föremål för ingående överväganden. Frågan har lagils upp i motion 2030 (m), vari yrkas altenireprenadkonsortier inom byggnadsbranschen som bildas för genomförande avvisst LU1980/81:4 8 projekt inle skall omfattas av de nya bestämmelserna omhandelsbolag. Vidare har frågan om konsortier behandlats i skrivelser frånSveriges industriförbund och . samt och framhåller atl det förnäringslivels praktiska behov skulle vara tillfredsställande atl del i motiventill den nya lagstiftningen sades all enkelt bolag skall anses föreligga då tvåeller flera förelag sluter avtal för gemensamt utförande av visst arbelsbetingför viss beställare. hemställer atl utskottet skall föreslå enlagtext som är så utformad alt nu befintliga bankkonsorlier, som är all ansesom enkla bolag, inte heller framgent kan komma all anses som handelsbolag.Försäkringsbolagens riksförbund förordar all i I kap. I § görs ett undanlagfrån handelsbolagsdefinitionen för bank- och försäkringsverksamhet. Redareföreningenslutligen tar i sin skrivelse upp del samarbete som svenska rederier har medutländska redare i s. k. sjöfartspooler. är detnödvändigt all utskottet gör en klar markering atl sådana samarbelsavlal intekonstituerar handelsbolag. En redogörelse för de skäl organisationerna anfört försina yrkanden saml för de olika slag av konsortier som förekommer inom resp.branscher har tagits in i bilaga 6, lill vilken utskottet hänvisar. Frågan om konsortiers associationsrättsliga status harockså behandlats vid hearings med justitieministern och andra företrädare förjustitiedepartementet saml med företrädare för . 1 samband med ell besök i slutligen harutskollel inhämtat synpunkter på frågan från olika företrädare för del svenskanäringslivet. Genom vad sålunda förekommit har utskottet kunnatkonstatera atl konsortialavtal blivit en vanlig form för samarbete mellannäringsidkare. Som framgår av bilaga 6 reglerar konsortialavtalet mångskiftandeverksamhetsformer. konsortium kan sålunda ha tillkommit för ett visstbestämt projekt, l.ex. en byggnadsenlreprenad, medan i andra fall syftet medkonsortier kan vara ett mer långsiktigt samarbete, l.ex. sjöfartspoolerna,bankgirocenlralen, patientförsäkringen. Organisationerna har i sina skrivelser förtecknat sädanakonsortier vilka organisationerna ansett vara enkla bolag. För denhändelse bolagen genom den föreslagna ändringen av handelsbolagsbegreppelskulle komma atl hänföras lill handelsbolag, skulle delta enligtorganisationerna innebära avsevärda ölägenheter. 1 detta hänseende har bl. En övergång lill handelsbolag skulle fä betydandeskatterällsliga ölägenheter. Detta hänger bi. a. samman med all handelsbolagoch enkla bolag behandlas olika när del gäller bolagsmännens rätt atl utnyttjaunderskolls-avdrag och alt verkställa nedskrivningar. Vidare kan en oberättigadoch konkurrenssnedvridande insyn uppkomma om ett konsortium, som bildats LU 1980/81:4 9 företl visst projekt, räknas som handelsbolag och därigenom - till skillnad frånett enskilt förelag - blir skyldigt atl i särskild årsredovisning uppge delekonomiska resultatet av detta projekt enbart. En sådan konkurrenssnedvridningblir särskilt allvarlig om svenska företag härigenom får en konkurrensnackdelvid sin verksamhet utomlands. När det är fråga om konsortier med utländskadelägare måste vidare observeras all ell utländskt företag inle får ingå i etlsvenskt handelsbolag ulan tillstånd av regeringen. Ett sådant krav påmyndighetsprövning medför tidsutdräkt och andra störningar som kan omöjliggöraeller försvära för svenska företag att få vara med i internationell samverkan.Även på grund av andra omständigheter kan del uppslå svårigheter för svenskaföretag när det gäller all delta i inlemalionella samverkansavtal. Enliglorganisationerna är vidare reglerna för handelsbolag inte anpassade lill denverksamhet som konsortierna bedriver vilket medför atl avlalsskrivningen blironödigt komplicerad. har också pekat på atl om befintligakreditkonsortier förvandlas lill handelsbolag med därav följande offentligredovisning skulle i vissa fall banksekretessen komma atl upphävas. Slutligen harframhållits den särskilda omständigheten all nuvarande bank- ochförsäkringslag-sliftning omöjliggör bankers och försäkringsbolags engagemang ihandelsbolag. Utskottet vill tillägga att motsvarande hinder föreligger ifråga om l.ex. anfört redan under de allmänna övervägandena innebär förslaget ipropositionen alt näringsverksamhet i bolag skall bedrivas som handelsbolag ochinte som enkelt bolag en betydande fördel. Det är emellertid viktigtalt gränsdragningen mellan handelsbolag och enkelt bolag inle görs så attpraktiska och smidiga former för samverkan mellan olika förelag försvåras ellerförhindras. Uppenbart är att del finns ett stort behov av teknisk och ekonomisksamverkan mellan förelag i former som inle i sig utgör en juridisk person. Medhänsyn till del tekniska framåtskridandet och kostnadsutvecklingen kan dettabehov också förväntas öka. Som framgår av vad organisationerna anfört skulledet innebära betydande nackdelar om de av organisationerna beskrivnakonsortierna nu skulle omvandlas lill handelsbolag. 1 vissa fall skulle ensådan omvandling lill och med kunna få allvarliga konsekvenser för t. ex.svensk exportindustri. Såvitt utskottet kunnat finna kan det inle anses stå istrid med de syften och värderingar som ligger till grund för den nyalagstiftningen om handelsbolag atl låta de aktuella konsortierna förbli enklabolag. Genom all kon-sortiedeltagarna i allmänhet är aktiebolag eller andraförelag som med den nya lagstiftningen får skyldighet alt avge offentligårsredovisning kan en tillräcklig insyn och kontroll erhållas hos varje enskildkonsorliedellagare. Molbakgrund av vad utskollel nu anfört finns det enligt utskottets meninganledning atl något närmare dröja vid konsorliebegreppet och vid frågan i vadmån bolagsproposilionens handelsbolagsbegrepp är mer omfattande än motsvarandebegrepp i nu gällande lag. LU1980/81:4 10 Som framgår av bilaga 6 är detmångskiftande företeelser som benämns konsortier. Någon närmare analys avkonsortiebegreppet har inte gjorts vare sig i bolagskommitténs betänkande elleri propositionen. I belänkandel (s. 117) konstateras endast all del ibland kanvara svårt alt juridiskt etikellera de konsortier som bildas för genomförandeav bestämda projekt, ofta av betydande storlek eller komplexitet.