bet · G401NU17 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:17 överdel av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m., Jämtemotioner (industripolitik m. dels proposifion 1980/81:20 bilaga 13(industridepartementet) punkterna 1,2 och 3, punkt 5 i vad avser anslagen B 1och B 2 (statens industriverk), B 6 (sprängämnesinspekfionen), B 7(branschfrämjande åtgärder) och D 3 (uranprospektering) samt punkt 6, delstvå motioner som har väckts med anledning av proposifionen, dels en motion som harväckts under allmänna motionstiden . Propositionen ochmotionerna redovisas i det följande. I proposition 1980/81:20 bilaga 13 redovisarindustriministern - under punkterna 1-3 och 5 - sina överväganden beträffandebesparingar inom industridepartementets område. Underpunkt 3 har regeringen föreslagit att anta ett inom industridepartementetupprättat förslag till lag om upphävande av lagen (1976:349) omuppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Punkt 6 utgör ensammanfattning. Lagförslaget återges på s.53 i bilaga 13 till propositionen. Proposifion 1980/81:20 bilaga 13 punkt 4 behandlasi betänkandet NU 1980/81:18. Vissa delar av punkt 5 i bilaga 13 behandlas avarbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU 1980/81:11. De mofioner som har väckts med anledning avpropositionen och som behandlas i detta betänkande är följande: 1980/81:84 av m. fl. (s) - medmotivering delvis i motion 1980/81:71 - såvitt avser hemställan att 1.som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovetav bättre underlag för industri- och regionalpolifiska beslut, 1 1980/81. NU 1980/81:17 2 3. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen [1980/81:71] anförs om överläggningar mellan statsmakterna ochnäringslivet, 4. inrättar en särskild struktur- och utvecklingsfondi enlighet med vad som anförs i motionen [1980/81:71], 5. till Struktur- och utvecklingsfonden(industridepartementet) på till-läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1980/81 anvisar ett reservafionsanslag om 1 , 6. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen [1980/81:71] anförs om offentlig teknikupphandling och samhällsägdautvecklingsbolag, 7. till Grundkapital för samhällsägda utvecklingsbolag(industridepartementet) på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1980/81 anvisar ett reservafionsanslag om , 8. inrättar en särskild delegation för att ledaarbetet med stora utvecklingsprojekt av nationell betydelse i enlighet med vadsom anförs i motionen [1980/81:71], 9. begär att regeringen utarbetar förslag till formerför stöd fill teknisk upphandling från privata beställare i enlighet med vadsom anförs i motionen [1980/81:71], 10. begär att regeringen inför redovisar ettinvesterings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen [1980/81:71] anförs om de statliga affärsverkens och myndigheternasegna verkstadsrörelser, 12. ändrar reglementet angående allmännapensionsfondens förvaltning i enlighet med vad som anförs i motionen[1980/81:71], 13. begär att regeringen utarbetar ett särskilthandlingsprogram för underleverantörsföretagen, 1980/81:107 av m. fl. (vpk), såvittavser hemställan att 1. avslår proposition1980/81:20 vad avser a) minskat anslag till regionala utvecklingsfonder, b) minskat anslag fill sprängämnesinspektionen, c) minskat anslag till statens industriverk, 2. medavslag på proposition 1980/81:20 beslutar minska anslaget för enkäter rörande företagens framtidsplaner med 1 milj. kr. Den motion från allmänna motionsfiden sombehandlas i detta betänkande är 1979/80:391 av m. fl. (vpk),vari hemställs att hos regeringen begär 1. tillsättande av enutredning om verktygsmaskinindustrin. NU 1980/81:17 3 2. initiativ för att i skapa en statligtägd verktygsmaskinindustri. Motion 1980/81:84 har i övrigt (yrkande2)behandlats av försvarsutskottet (FöU 1980/81:10). Motion 1980/81:107 har iövrigt (yrkandena 1 d, 3 och 4) hänvisats fill arbetsmarknadsutskottet (se AU1980/81:11). I detta avsnitt återges endast motiveringen förförslagen i motion 1979/80:391. Mofiveringen för förslagen i övriga motioneråterges i det följande under rubriken . har en viss avancerad produktion avverktygsmaskiner för bearbetning av metaller, konstateras det i motionen. Densvenska marknadens månatliga förbrukning av verktygsmaskiner har stagneratunder , vilket gör att en del företag måste öka sinaexportandelar, anför motionärerna. Då en avancerad inhemsk verktygsindustri ärav stort värde för industrins utveckling bör branschens framtidsutsikterkartläggas. Ävenom läget för verktygsmaskinbranschen inte är alltigenom dåligt finns detföretag med problem, påpekar motionärerna och tar upp förhållandena vidLidköpings () som ingår i . Den kraftiganeddragning av sysselsättningen vid LMV som aviserats och delvis redangenomförts samt riskerna för en avveckling av företaget är ett hårt slag motLidköpings kommun och mot hela näringsstrukturen i denna del av Skaraborgslän, sägs det i motionen. Motionärerna anser att SKF måste ta sitt ansvar föratt säkra fortsatt sysselsättning åt alla anställda vid . Om SKF inte kantvingas att göra detta måste stat och kommun ta sitt ansvar för att denyrkesskicklighet som finns i LMV inte går till spillo, hävdar motionärerna.Detta kan, menar de, ske genom att staten startar ett företag för tillverkningav verktygsmaskiner i , antingen såsom självständigt företag eller isamverkan med något företag som redan ägs av staten. Uppgifteri anslutning till vissa motionsyrkanden Förslag om inrättande av en struktur- ochutvecklingsfond har framförts i en rad socialdemokratiskapartimotioner. använde motionärerna beteckningen struktur- ochindustriutveckHngsfond. Förslagen har avstyrkts av näringsutskottet (NU1976/77:35, NU 1977/78:24, NU 1977/78:3 y, NU 1978/79:1 y, NU 1978/79:59, NU1979/80:43) - vid två fillfällen även av finansutskottet (FiU 1977/78:15, FiU1978/79:10) - med reservation av de socialdemokratiska ledamöterna ochavslagits av . NU 1980/81:17 4 hänvisade näringsutskottet (NU1979/80:43 s. 29 f.) till tidigare uttalanden och anförde att förslaget innebaratt regeringen skulle få ett långtgående bemyndigande att för kapitalinsatserinom näringslivet inrätta en ny insfitution vid sidan av dem som redan finnsoch vid sidan av den omfattande verksamhet fill stöd för särskilda branscheroch företag som statsmakterna är engagerade i. Utskottet ansåg "liksomtidigare" att det inte fanns underlag för ett sådant beslut av riksdagen.Utskottet erinrade i sammanhanget om att anslog 300 milj.kr. för stöd fill industriellt utvecklingsarbete (prop. 1978/79:123, NU1978/79:59, rskr 1978/79:415). Medlen disponeras av Industrifonden, somförmedlar statligt stöd till utvecklingsprojekt med sådana tekniska ochkommersiella risker att de inte kan få stöd av styrelsen för teknisk utveckling(STU), de regionala utvecklingsfonderna, ellerbanker i övrigt. Stödet skall, anförde utskottet, bidra till att öka den totalavolymen av utvecklingsarbete i svensk industri och inriktas mot projekt sombedöms vara väsentliga för svensk industris utvecklings- och konkurrensförmågapå sikt. I enlighet med utskottetshemställan avslog förslaget. Enutförligare redogörelse för den tidigare riksdagsbehandlingen av förslag avsamma innebörd finns i utskottets betänkande NU 1979/80:43 (s. 13). Vissauppgifter om allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet Det grundkapital som har överförts till förvaltningav allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse har utgjort milj. kr. uppsamlade överskottsmedel uppgår till inemot100 milj. kr. Det totala fondkapitalet var alltså vid början 1 350milj. verksamhet gav ett överskott på 67 milj. kr. Fondensvärdepappersinnehav ökade med 82 milj. kr. Marknadsvärdet av fondens portföljuppgick till . Fondens aktieinnehav motsvarar drygt 5 %av det totala börsvärdet av de 36 företag som ingår i fondens portfölj. Frågorom bestämmelser rörande fjärde fondstyrelsens verksamhet behandlades avriksdagen . Regeringen föreslog i proposition 1978/79:165 om densvenska kapitalmarknaden att en gräns vid skulle sättas förpensionsfondens innehav av aktier i ett och samma bolag. Förslaget fillstyrktesav näringsutskottet (NU 1979/80:10 s. 33) med reservafion av desocialdemokratiska ledamöterna och bifölls av . socialdemokrafisk motion vid detta fillfälle begärdes att ytterligare 1miljard kronor skulle ställas fill fjärde fondstyrelsens förfogande. Som motivangavs den svaga utveckhngen av industriinvesteringarna, vilken enligtmofionärerna gjorde det angeläget att fjärde fondstyrelsen fick ökade resurser.Utskottet ansåg (s. 34) att något behov av medelstill- NU 1980/81:17 5 Vidare hänvisades till att regeringen planerade fortsattaöverväganden om en femte delfond, likaledes avsedd för aktieplaceringar.Utskottet avstyrkte mot denna bakgrund motionsförslaget. Enligt utskottetskulle det få ankomma på regeringen att, när så syntes påkallat, aktualiserafrågan om avsättande av ytterhgare medel ur allmänna pensionsfonden tillaktieköp. Förslagetom förstärkning av fjärde fondstyrelsens resurser med 1 miljard kronorupprepades i en socialdemokratisk motion om näringspolitiken.Motionärerna upprepade även sin kritik mot den beslutade begränsningenför allmänna pensionsfondens innehav av akfier i ett och samma bolag ochföreslog att reglerna härom skulle upphävas. (NU 1979/80:43s. 42) avstyrkte förslagen, och de avslogs av . uttalade med anledning avförslag från socialdemokraterna och från att nationellasamhällsägda utvecklingsbolag skulle inrättas, i första hand inom områdenaenergi, miljövård och transportsystem (NU 1978/79:59 s. 42, rskr 1978/79:415).Det borde ankomma på regeringen att närmare utforma föreskrifter för verksamheten.För vart och ett av de tre bolagen anvisades ett grundkapital av 5 milj. kr. Ijanuari 1980 redovisade regeringen i budgetproposifionen (bilaga 17 s. 260) attden ansåg att de nämnda bolagen inte borde inrättas . Skälenför detta ställningstagande utvecklades av statsminister iett interpellationssvar i (RD 1979/80:93 s. 87).Statsministern konstaterade där att regeringens ståndpunkt inte betydde atttanken som sådan var avskriven. Det fanns enligt regeringens uppfattning skälbl. a. att avvakta resultatet av den verksamhet som STU bedriver inom områdenaenergi, miljövård och transportsystem innan man bestämmer sig för vilkaorganisatoriska förändringar beträffande utvecklings- ochforskningsverksamheten som borde göras inom dessa områden. Statsministernpekade också på möjligheten att utnyttja redan existerande utvecklingsbolag. Enytterligare precisering av regeringens planer redovisades i ett brev i mittenav från statssekreteraren i industridepartementet tillplaneringsdirektören vid styrelsen för teknisk utveckling ,som hade fått i uppdrag att t. v. biträda iindustridepartementet med vissa arbetsuppgifter rörande nationella utvecklingsbolag.Av brevet framgick att avsikten är att frågan om det energiinriktade bolagetskall kunna behandlas i samband med regeringens förslag om ett nyttenergiforskningsprogram och om den fortsatta verksamheten vid . Frågorna om de två övriga bolagen borde också behandlas år1981 och i anslutning fill frågan om ett treårsprogram för STU:s verksamhet. NU1980/81:17 6 Med anledning av ensocialdemokratisk partimotion under allmänna mofionstiden med krav på attde tre nämnda utvecklingsbolagen skulle inrättas utan dröjsmål uttaladenäringsutskottet (NU 1979/80:43 s. 31) att det godtog regeringensredovisade uppfattning i frågan om tidpunkten för inrättande av de tre beslutadeutvecklingsbolagen. I en reservafion föreslog de socialdemokratiska ledamöternai utskottet att skulle begära att de beslutade bolagen skulleinrättas av regeringen utan dröjsmål. Vissa uppgifter om verktygsmaskinindustrin m. m. Svensk verktygsmaskinindustribestår av ett drygt 30-tal företag. Flertalet är relativt små familjeföretag.Drygt 60 % av de omkring 4 000 sysselsatta inom verktygsmaskinindustrin äremellertid anställda inom större koncerner. Den totala omsättningen i branschen i kan beräknasuppgå till ca 800 milj. kr. Det största företaget är , belagtdotterbolag till , med omkring 1 000 anställda och en omsättningpå ca 350 milj. kr. Ett av de övriga större företagen inomverktygsmaskinindustrin är . En betydande del av den svenska produktionen avverktygsmaskiner exporteras. varierade exportandelenmellan och av produktionen. Samfidigt förekom en omfattande import avverktygsmaskiner fill . För vart och ett av överstegvärdet av importen exportvärdet. var dock den svenskahandelsbalansen för verktygsmaskiner positiv. Detta kan delvis förklaras av dennedgång i maskininvesteringar i som ägde rum . Inom branschorganisationen finns uppfattningen att branschen behöveromstruktureras för att få god förmåga att utnyttja elektronikens landvinningaroch för att möta den hårdnande internationella konkurrensen. Därför pågårdiskussioner inom branschorganisationen om vilka strukturgrepp som kan varalämpliga. Vidare behandlar data- och elektronikkommittén (11978:04) teknikenför numerisk styrning av verktygsmaskiner och hur denna teknik påverkarbranschens utveckling i olika hänseenden. Kommittén beräknar att avge sittbetänkande . I statens industriverks höstrapport1980, Industriutvecklingen i (SIND 1980:12), behandlas bl. NU1980/81:17 7 (s. 73). Därvid analyseras bl. a.sambandet mellan industrins investeringar och maskinindustrins lönsamhet. Densvenska maskinindustrins ökade beroende av den internationellainvesteringsutvecklingen belyses i rapporten. anför att densnabba utvecklingen på elektronikområdet har spritt sig till maskinindustrinoch att detta har lett till att tillverkning av produkter som numeriskt styrdamaskiner har blivit allt viktigare. Den tekniska utvecklingen påhalvledarområdet har på många områden revolutionerat produktions- ochefterfrågefömtsättningarna, säger verket. Elektroniken och datateknikens snabbaframväxt har fått en allt större betydelse. För att svensk maskinindustri äveni fortsättningen skall kunna hävda sig internationellt krävs enligtindustriverket en fortsatt intensiv forskning inom branschen. Utvecklingenkommer troligen att leda till ökad specialisering men också till ökat samarbetemellan olika företag. För att djupare analysera maskinindustrin bör man därförinrikta sig på studier av hur tekniskt avancerade produkterna är hos den svenskamaskinindustrin jämfört med våra främsta konkurrenter. I fortsatta studier avmaskinindustrins utvecklingsmöjhgheter kan, uttalar industriverket, dettraditionella branschbegreppet visa sig otillräckligt. Det bör då kompletterasmed en produktorienterad analys. () är dotterbolag till , . LMV tillverkar i Lidköpingslipmaskiner för rullningslagertill-verkningen i SKF:s fabriker,centerlesslipmaskiner, finborrmaskiner och gjutgods. Företaget är ocksåSKF-koncernens utvecklingscentrum för slipmaskiner och för elektroniskakontrollsystem för maskiner. LMV:s försäljning uppgick till 93 milj. kr.Medelantalet anställda i var ca 660 och ca 550. LMV:sresultat före extraordinära intäkter och kostnader, bokslutsdispositioner ochskatter uppgick till drygt -23 milj. kr. Som koncernbidrag från moderbolagetAB SKF erhöll företaget drygt 29 milj. kr. Av LMV:s årsredovisning för år 1979framgår att 130 anställda vid företaget, efter förhandlingar med de anställdasorganisationer, sagts upp omkring . Tillsammans medpensioneringar och naturiig avgång beräknades detta enligt årsredovisningenleda till att LMV:s personalstyrka skulle reduceras med ca 200 personer fill slutet av . Efter vissa återanställningar avtidigare uppsagd personal beräknar LMV:s företagsledning attden totala personalreduktionen vid företaget kommer att uppgå till ca 165personer, räknat från mitten av till och med . NU1980/81:17 8 Interpellationsdebatt om Mekaniska VerkstadsAB och om verktygsmaskinindustrin Industriminister (RD 1979/80:56 s. 136) en interpellafion(1979/80:71) av (vpk) om verktygsmaskinindustrin.Interpellanten hade frågat dels om regeringen var beredd att filisätta enutredning om den verkstadsindustri som producerar avancerade verktygsmaskiner,dels om regeringen skulle vidta några åtgärder för att förhindra attavskedshoten vid () gick i verkställighet.Vid samma tillfälle besvarade industriministern en fråga (1979/80:166) av JanFransson (s) om arbetsmarknadsproblemen i . Frågan gällde dels omindustriministern ansåg att STAB- och SKF-koncernerna borde ta sitt ansvar ochskapa ny produktion i stället för att avskeda folk, dels vilka konkretaåtgärder industriministern skulle vidta för att hindra en fortsatt minskning avantalet arbetstillfällen i . Industriministern beklagade i sitt svar de nedskärningarsom genomförts och planerats vid LMV. Han framhöll att det pågick ett intensivtarbete på det lokala och regionala planet för att med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder mildra effekterna av nedskärningen vid företaget. Vidare pekade han påatt och den regionala utvecklingsfonden i hadeupprättat en näringspolitisk plan i syfte att främja bl. a. nyetablering,produktutveckling och marknadsföring. Ett samarbete hade etablerats med SKF:sutvecklingsbolag , syftande till att tillverkningen av produkter somtas fram inom bolaget skall förläggas till . Med hänsyn till detarbete som sålunda pågick med att skaffa ny industrisysselsättning tillLidköpings kommun ansåg industriministern att det inte var påkallat med någrasärskilda åtgärder från regeringens sida. Han bedömde det inte heller sommotiverat att nu tillsätta en statlig utredning om verktygsmaskinindustrin,eftersom det inom branschens egen organisation pågick analys och diskussion avvilka strukturgrepp som var lämpliga att ta. Av den fortsatta debatten framgick att industriministernansåg att SKF borde lämna ett verksamt bidrag för att skaffa alternativsysselsättning för de människor som blir friställda vid LMV. Han sade också attdet är självklart att regeringen, när det föreligger konkreta projekt från deregionala och lokala myndigheternas sida, är beredd att med de instrument somstår till förfogande hjälpa till att förverkliga den alternativa produktion somkan komma i fråga. Han pekade vidare på att data- och elektronikkommittén isitt utredningsarbete behandlar tekniken för numerisk styrning av verktygsmaskineroch i samband därmed också vissa aspekter på verktygsmaskinbranschensstruktur. NU1980/81:17 9 Propositionen jämte vissa motionsyrkanden I den del av proposition 1980/81:20bilaga 13 som behandlas i detta betänkande aviserar regeringen dels att denavser att i budgetpropositionen 1981 inte föreslå någon medelsanvisning underanslaget Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder (detta anslag uppgårinnevarande budgetår fill 125 milj. ), dels att den i budgetpropositionen1981 ämnar föreslå minskningar under följande anslag med "i huvudsakangivna belopp" (s. 12): milj, kr. Inkl, kostnader för B 1, Statens industriverk:Förvaltningskostnader B 2, Statens industriverk:Utredningar B 6,3 Övergång till avgifts- B 7.Branschfrämjande åtgärder 2 geologiska under sökning: Prospektering 10 Uranprospektering Av det i tablån vid anslagen B 1och B 2 upptagna beloppet av sammanlagt 5 milj. kr. utgör ca 2 milj. kr. enberäknad besparing som följd av att regeringen avser att avvecklainformationssystemet företag-samhälle (DIS-systemet). I propositionen föreslårregeringen att lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågorupphävs vid utgången av innevarande Utskottet behandlar först vad somanförs i propositionen om avveckling av DIS-systemet (bilaga 13 punkt 3). Somskäl för en sådan åtgärd anges sammanfattningsvis (s. 8) att de väsentligastedelarna av systemet inte har fungerat effektivt och att målet med verksamheteninte har uppnåtts. Enligt industriministern uppstår inte några omedelbaranackdelar med en nedläggning av DIS-systemet. torde emellerfid,fortsätter han, systemet behöva ersättas med andra och effektivare former förinformationsutbyte mellan företag och samhälle. Socialdemokraterna motsätter sig inte förslaget omnedläggning av DIS-systemet i dess nuvarande utformning, sägs det i motion1980/81:84. Motionärerna föreslår ett riksdagsuttalande av innebörd attregeringen bör - r* 1980/81. NU1980/81:17 10 i sina aviserade propositioner angående industri- ochregionalpolitikens utformning-redovisa förslag till hur behoven av bättreunderlag för industri-och regionalpolitiska beslut skall fillgodoses. Vänsterparfiet kommunisterna föreslår i motion 1980/81:107att skall minska anslaget för enkäter rörande företagensframtidsplaner med 1 milj. kr. Som tidigare angetts beräknas i propositionen att enavveckling av DIS-systemet innebär en ärlig besparing av 2 milj. kr. Densakliga innebörden av förslaget i den nämnda motionen 1980/81:107 (vpk)synes vara att vissa delar av DIS-systemet skall behållas. Utskottet delar regeringens uppfattning att DIS-systemet inuvarande form bör avvecklas. Förslaget till lag om upphävande av lagen(1976:349) om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor ger inte utskottetanledning till erinran. Av vad utskottet här anfört följer att motion1980/81:107 (vpk) avstyrks i motsvarande del. Något uttalande av den innebörd som föreslås imotion 1980/81:84 (s) är enligt utskottets mening inte behövligt. Utskottetvill peka på att det framgår av proposifionen att regeringen avser attåterkomma till frågan om andra och effektivare former för ett förtroendefulltsamråd och informationsutbyte mellan samhälle, fack och näringsliv. Motionenavstyrks alltså i här behandlad del. De i detta sammanhang aktuelladelarna av bilaga 13 till propositionen har presenterats i det föregående (s.9). LItskottet tar nu upp dessa frågor. I den socialdemokratiska partimotionen 1980/81:71 - sominnehåller motiveringen för flertalet yrkanden i motion 1980/81:84 - anförs (s.13) att åtskilliga förslag från regeringen inte är möjliga att bedöma tillinnehåll eller konsekvenser. Motionärerna syftar bl. a. på de avsnitt inomindustridepartementets område där regeringen förklarar sig avse att återkommamed konkreta förslag . Socialdemokraterna har i allmänhetvalt att avstå från att nu ta ställning i dessa frågor, uttalar motionärerna. De regionala utvecklingsfonderna kan besluta om dels egnakrediter i form av rörelselån eller produktutvecklingslån, dels garantier förlån på den ordinarie kreditmarknaden. Fondernas egen långivning finansierasfrämst av medel som tillförts dem över statsbudgeten. För /81har för detta ändamål uppförts 125 milj. kr. under anslaget B 13.Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder. Sammanlagt har pä detta sätthittills ca tillförts fonderna. Möjligheten för fondernaatt ställa garantier för lån på den ordinarie kreditmarknaden infördes våren1980 (prop. 1979/80:101 bil. 8, NU 1979/80:32, rskr 1979/80:172). Fondernassammanlagda garantiutrymme uppgår f. n. till ca 300 milj. kr. Avpropositionen (bil. 13 s. 3) framgår att regeringen anser att i nuvarande NU1980/81:17 11 statsfinansiella läge en större andel av fondernaskreditstöd bör lämnas i form av garantier. Industriministern avser att ibudgetpropositionen 1981 föreslå en ökning med 125 milj. kr. av fondernasgarantiutrymme som han avser att inte förorda något ytterligaremedelstillskott till fonderna. Om något sådant medelstillskott inte sker /82 innebär det en minskning av anslagen underindustridepartementet med 125 milj. kr. jämfört med /81. kommunisterna motsätter sig i motion1980/81:107 tanken på minskade anslag till de regionala utvecklingsfonderna.Enligt motionärerna är fonderna trots alla brister en betydelsefull källa fören aktiv länspolitik i uppbyggande och nyskapande syfte. Det förefaller inteframsynt att här göra stora reduceringar, uttalar de och föreslår att riksdagenskall avslå propositionen i den nu aktuella delen. Vidare aviseras i propositionen (bil. 13 s. 12) attförslag kommer att läggas fram i budgetpropositionen 1981 om minskning avanslagen till statens industriverk med 5 milj. kr. (inkl. bortfallet avkostnader för DIS-systemet), till sprängämnesinspeklionen med 3 milj.