bet · G401NU11 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:11 över motioner om vissa energifrågor 1 detta betänkande behandlas åtta motioner med förslagrörande anslutning av lokal energiproduktion till elnätet, omläggning aveltaxor i energisparande syfte, bättre utnyttjande av elektrisköverskottsenergi, information rörande elströmmens risker, forskning inomenergiområdet i , utvecklingsprojekt för energisnål framställning avaluminium, åtgärder för att främja alternativa energikällor i . Av motionerna är följande sju från allmänna motionstidenår : 1979/80:171 av RuneTorwald (c) ochAnders (), vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder för att hjälpa attutnyttja de alternativa energikällorna och därmed också skapa en exportmarknadför svenska tillverkare av solfångare, värmepumpsanläggningar, vindkraftverk o.d., 1979/80:315 av m. (s), vari hemställs att hos regeringen begär en utredning för översynav möjligheterna att utnyttja och ackumulera överskottsenergi för attsedan användas , 1979/80:390 av ()och (), vari hemställs att hos regeringen hemställerom åtgärder för en fördelning av fritidshusägarnas elavgifter i enlighet medmofionens intentioner, 1979/80:1417 av . (c), vari hemställs att hos regeringen begär förslag om rätttill anslutning till elnätet för lokal produktion som angivits i motionen, 1979/80:1442 av m.fl. (m), vari hemställs att hos regeringen begär en översyn aveltaxornas utformning och förslag om hur framtida kostnadsökningar på elkraftskall tas ut för att konsumenterna skall stimuleras till energisparande. 1 1980/81. NU 1980/81:11 2 1979/80:1446 av m. (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder föratt igångsätta ett utvecklingsprojekt för energisnål framställning av aluminiumenligt vad som anges i motionen. 1979/80:1775 av (c),vari hemställs att hos regeringen begär åtgiirder för information omelströmmens risker i det dagliga livet. Vidare behandlas motion1978/79:2251 av Per m. fl. (m) såvitt gäller yrkandet (5) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att forskning och försök börske för energisnålare hus i och för uppvärmning med skogsavfall(flis). Motionen har väckts med anledning av proposition1978/79:127 om åtgärder för att främja sysselsättningen i . Yrkande 4i denna motion behandlas av näringsutskottet i betänkandet NU 1980/81:15. Iövrigt har motionen behandlats av jordbruks-, närings- och arbetsmarknadsutskotteni betänkandena JoU 1978/79:25 (yrkandena I. 7 och 8), NU 1978/79:42 (yrkande 2) och AU1978/79:33 (yrkandena 3. 6 och 9). De grundläggande föreskrifterna omelektriska anläggningar finns i lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar (eliagen). Enligt ellagen fordras förframdragande eller begagnande av elektrisk starkströmsledning, dvs. anläggningsom kan vara farlig för person eller egendom, tillstånd av regeringen eller densom regeringen bemyndigar. Tillstånd kan avse ledning med en i huvudsak bestämdsträckning (linjekoncession) eller ledningsnät inom visst område(områdeskoncession). Område för vilket områdeskoncession utfärdas skall utgöraen med hänsyn till eldistributionens ändamålsenliga anordnande lämplig enhet,och koncession får inte medges om inte anläggningen är behövlig och förenligmed en planmässig elektrifiering. Vid prövning av ansökan om områdeskoncessionskall lokala intressen särskilt beaktas. Innehavare av områdeskoncession ärskyldig att om inte särskilda skäl föreligger tillhandahålla ström åt envar sominom området har behov därav för normalt förbrukningsändamål. Koncessionsinnehavare är skyldig att underkasta sigreglering av pris och övriga villkor för leverans eller överföring av strömmen.Prisreglering verkställs av en särskild nämnd och sker efter framställning avden som nyttjar eller som önskar nyttja elektrisk ström från anläggningen.Framställning om prisreglering skall inges till statens industriverk, somsedan överlämnar den till nämnden. NU1980/81:11 3 Anslutning av lokal energiproduktion till elnätet Motion 1979/80:1417 Allmänheten är intresserad av attbidra till energiförsörjningen genom att utnyttja egna produktionsanläggningarför bl. a. leveranser till det ordinarie elnätet, hävdar motionärerna. Enviktig del i ett effektivt energisystem är därför att ta tillvara lokalaförnybara energikällor. Möjligheterna att få leverera elström och få skäligtbetalt för denna är av avgörande betydelse för hur snabbt utbyggnaden sker.Motionärerna vill att det skall införas laglig rätt till anslutning av lokalenergiproduktion till elnätet. De förordar att statens industriverk skallutarbeta ett normalkontrakt för lokalproducerad elström till distributionsnätetmed rekommendation om ett minimipris.för levererad ström. Uppgifter i anslutning till motionen 1 statens industriverks promemoria(SIND PM 1980:9) Distribution och överföring av elkraft redovisas bl. a. attSvenska elverksföreningen har gjort en viss översyn av sina rekommendationerfill medlemsföretagen om de ekonomiska villkoren för samköming mellan mindreproduktionsanläggningar och eldistributionsnät. Denna översyn, som blev klar ijuli 1979, har utförts för att rekommendafionerna skall vara användbara även ifråga om små kraftverk med mindre effekt än 10 kW. harbibehållit den grundläggande principen att kraftverksägaren får en ersättningsom motsvarar den kostnadsminskning som den inmatade kraftproduktionen medför föreldistributören. Utöver dessa rekommendationer bar elverksföreningen år 1980gett ut tekniska anvisningar för anslutning av små kraftverk tilldistributionsnäten. Det påpekas i promemorian att en förutsättning för attdessa rekommendationer skall vara till gagn för ägare av små kraftverk givetvisär att eldistributörerna följer rekommendationerna. Av promemorian framgår vidare att industriverket har låtitgöra en studie av de ekonomiska villkoren för leverans av elkraft från småproduktionsanläggningar. Denna studie visar bl. a. att de ekonomiska villkorenför små vattenkraftverk är relativt ogynnsamma trots möjligheterna att erhållastatligt bidrag av investeringskostnaderna. Ofta blirinvesteringarna stora i relation till stationseffekten. Detta beror på att vissbasutrustning erfordras även i små stationer. De avsättningssvårigheter förelproduktionen som har förekommit vid små kraftstationer följer av attproduktionskostnaden blivit alltför hög. Detta sammanhänger i sin tur med att ävensmå kraftstationer måste utföras med en sådan teknisk standard att anläggningenär driftsäker och uppfyller gällande föreskrifter för elektriska anläggningar. I studien hävdas att svårigheterna för ägarna av småvattenkraftverk att på rimliga villkor få ersättning för den produceradeelkraften kan antas komma 1* 1980181. NU 1980/81:11 4 att gälla även andra slag av lokala elproduktionsanläggningar, t, ex, vindkraftverk. bedömer det som sannolikt att betydelsen avdet tillskott av elkraft som kan tillföras nätet från de små kraftverken kommeratt öka . Eftersom, av tekniska skäl, kretsen av köpare är mycketbegränsad- i de flesta fall torde distributören inom det område där kraftverketär beläget vara den ende som kan komma i fråga - är det enligt verkets meningangeläget att ägarna till sådana kraftverk ges en starkare ställning iförhållande till kraftköparna än de har, f. n. Ett ställningstagande till hurdetta bäst skall ske förutsätter emellertid ett bättre imderlag än som hittillskommit fram. a. bör den praktiska effekten pä prisbildningen av derekommendationer som utfärdat studeras närmare.Industriverket kommer därför att göra en sädan studie. Innan resultatet däravföreligger är verket inte berett att lägga fram något förslag i förevarandefråga. behandling av liknande förslag Förslag med samma syfte som det nuföreliggande har behandlats av näringsutskottet åren 1978och 1979 (NU1977/78:61. 1978/79:60), har vid båda dessa tillfällen följtutskottet och avslagit motionerna. hänvisade utskottet till den översynav ellagen (1902:71 s. 1) som pågick inom industriverket. Utskottet ansåg siginte böra föregripa resultatet av denna översyn. representanteri utskottet reserverade sig . De förutsatte att förslag omskyldighet för distributör att ta emot elkraft skulle föreläggas såsnart denna översyn hade slutförts. Eltaxor m. m. Motionerna 1979/80:315, 1979/80:390 och 1979/80:1442 En förändring av eltaxornasutformning i energibesparande syfte önskas i motionerna 1979/80:390 och1979/80:1442. Motionärerna förordar att den del av eltaxan som utgör en fastavgift skall sänkas och förbrukningsavgiften höjas. Det förhållandet attelkonsumtionen inte har minskat trots att avgifterna stigit kraftigt under desenaste åren kan enligt motion 1978/ 79:1442 förklaras med att kraftbolagen hartagit ut en orimligt stor del av det ökade energipriset i form av höjning av defasta kostnaderna. För den enskilde konsumenten medför därför en kraftigtminskad förbrukning en procentuellt sett liten ekonomisk besparing. Därmedminskar eller försvinner självklart viljan att spara, säger motionärerna. Deanser att det finns skäl att se över i vad mån en annan utformning av eltaxornaskulle kunna positivt påverka sparviljan hos elkonsumenterna. Även i motionen 1979/80:390 hävdas att kraftbolagenstaxepolitik innebär att förbrukarna inte uppmuntras att spara, Motionärei-natar särskilt upp NU 1980/81:11 5 fritidshusägarnas elförbrukning och anför att det finnsrisk för att dessa slösar med energi för att kompensera sig för de höga fastakostnaderna. Man borde därför undersöka möjligheterna att för fritidshusägarnasänka de fasta avgifterna till ett minimum och i stället öka priset perförbrukad kWh. Detta skulle enligt motionärerna betyda en rättvisare fördelningav elutgifterna för fritidshusägare och uppmuntra dem att spara elektriskenergi. I motion 1979/80:315 aktualiserasfrågan om det ärmöjligt att åstadkomma en utjämning av elkraftsförbrukningenöver dygnet. Motionärerna anser att konsumenterna måste kunna ackumuleravarmvatten för att sedan använda det . Härigenom skulle detvara möjligt att spara energi, framför allt om man kan kombinera med andraenergibesparande åtgärder. Särskilt borde metoden prövas i flerfamiljshus ochandra anläggningar där stora mängder energi förbrukas pä . Lika väl somförutsättningar i form av ekonomiska stimulanser, t. ex. bidrag, lån ochskattelättnader, skapas för en rad andra energibesparande åtgärder borde ocksådetta slag av energisparande bli föremål för stimulerande åtgärder, menarmotionärerna. De erinrar om att frågan om nattaxor och värmeackumulering harvarit föremål för överväganden i expertgrupp för styrmedel.Gruppen ansåg att de gjorda analyserna visade att det inte finns anledning attstimulera ackumulering av varmvatten hos elkonsumenterna. Eftersom man i prissättningen från råkraftleverantörernatill distributörerna tar hänsyn till belastningskurvan borde det finnasanledning att stimulera ackumulering av varmvatten, säger motionärerna.Intresset för energisparande måste vara störst under värmesäsongen, och dåborde hänsyn till natt- och dagförbrukningen mest kunna ge utslag undervinterhalvåret. En utredning om taxe- ochprissättningen på energi (ordförande: f. d. statsrådet ) tillkalladesi . I direktiven (Dir 1980:69) framhålls att sambandet mellanprissättning och beskattning av energi är grundläggande för en analys avstatens möjligheter att styra energianvändningen genom att påverka det priskonsumenterna får betala för utnyttjande av olika energislag. Beskattningenutgör till skillnad från prissättningen ett energipolitiskt styrmedel somstaten direkt förfogar över. En viktig utgångspunkt måste därför vara att maninte kan studera styreffekterna av energipriser och taxestrukturer utan attsamtidigt beakta beskattningens utformning. Det sägs vidare att det är viktigt att vara medveten omatt frågor om utformning av taxor, priser och tariffer inom energiområdet ärkomplexa och har starka samband med övriga villkor för produktion ochdistribution av NU1980/81:11 6 energiprodukter, t. ex. tekniska förhållanden ochkostnadsstruktur. Trots att principerna för prissättning på t. ex. elektrisk energii skilda sammanhang har utretts grundligt från såväl teoretiska som praktiskautgångspunkter både i och utomlands råder alltjämt delade meningar omhur taxorna bör utformas. Detta torde, åtminstone delvis, ha sin grund i atttaxorna har stor betydelse för så skilda förhållanden som t. ex. effektiviteteni utnyttjandet av den befintliga produktionskapaciteten, energiföretagensintäkter, olika konsumentgruppers energikostnader, incitament tillenergisparande och lönsamhet för investeringar i såväl konventionell sonn nyteknik. Taxornas utformning blir således beroende av vilka mål man vill uppnåmed dem. Översynen bör enligt direktiven delas in i två etapper.Arbetet i en första etapp bör inriktas på att redovisa hur prissättningen inomenergiområdet f. n. sker och analysera effekterna härav på kort och lång sikt.Efter att kommittén till redovisat detta arbete bör en bedömninggöras om det i en andra etapp finns skäl att utarbeta förslag till åtgärder föratt få en annan prissättning till stånd. I direktiven lämnas bl. a. följande riktlinjer för denförsta etappen i utredningsarbetet. Kommittén bör beskriva hur prisernaf. n. bildas på viktiga energiprodukter i och vilka principer somligger till grund för prissättningen. Vidare bör anges hur inflytandet vidprisbildningen är fördelat mellan och utövas av olika producent- ochkonsumentgrupper. För de energiprodukter vilkas pris är sammansatt av fastaoch rörliga avgifter, främst el och hetvatten, skall redovisas hur taxe- ochtariffstrukturen är uppbyggd. Härvid bör framgå och förklaras vilka principersom fillämpas för avvägning mellan fasta och rörliga avgifter liksom grundernaför prisskillnader mellan låg- och högspänd elenergi och olika slag avhetvattenleveranser. I den mån de faktiska energipriserna avviker från deofficiella tarifferna för vissa kategorier av kunder eller vissaanvändningsområden bör kommittén redovisa i vilken omfattning och i vilkaformer det sker. Kommittén bör vidare redovisa i vilken utsträckningpriserna på de olika produkterna direkt ansluter fill kort- eller långsiktigakostnadsförhållanden vid deras framställning. En jämförelse med förhållandena i vissa andra länder, bådesådana där monopol föreligger och sådana där friare marknadsförhållanden råder,bör ingå i redovisningen. Kommittén bör också analysera effekterna i olika avseendenav de priser och tariffer som f. n. tillämpas. Hit hör att bedöma om prisernaär så utformade att de bidrar till ett från samhällsekonomisk synpunkt effektivtutnyttjande av energiråvaror och produktionsresurser på kort och lång sikt.Vidare bör bedömas vilken roll prisernas utformning spelar eller kan spela föratt stimulera energisparande och investeringar i konventionell eller nyenergiteknik i syfte att ersätta olja med andra bränslen. Även prisernasbetydelse i fråga om inkomstfördelning och förmögenhetsbildning för såvälkonsumenter som producenter samt deras inverkan på den regionala utvecklingenbör belysas. I sammanhanget bör också anges vilken betydelse energipriserna harför den allmänna prisutvecklingen i konsumentledet. En analysoch redovisning av energiprisernas effekter i ovan nämnda NU1980/81:11 7 avseenden skall syfta till att ge ett underlag för attbedöma om samhällsekonomiska eller energipolitiska fördelar skulle kunnauppnås om priserna vore annorlunda utformade. Det är därför värdefullt omkommittén så långt möjligt kan redovisa resultatet av sina analyser ochöverväganden i form av översiktliga jämförelser mellan de nuvarandeenergipriserna och energipriser utformade efter principer som kan tänkasutgöra alternativ till de nu tillämpade. Kommittén är härvid oförhindrad attange vilka förändringar av de nu tillämpade prissättningsprinciperna som enligtkommitténs mening är motiverade. Uppgifter om nattackumulering av varmvatten Enligt förordningen (1977:332,ändrad 1979:422) om statligt stöd fill energibesparande åtgärder i bostadshusm.m. utgår energisparbidrag och energisparlån för bl. a. anordningar förindividuell mätning av varmvatten, el och gas eller för nattackumulering avvarmvatten. expertgrupp för styrmedel har ibetänkandet (Ds I 1977:18) "Styrmedel för en framtidaenergihushållning" undersökt styrmedel för att påverka energitillförsel,energiomvandling och energianvändning. En delstudie (bilaga 18) har rubriken. Sammanfattningsvis anförs där bl. Den svenska försörjningen avelektrisk energi är uppbyggd mot ett behov som fluktuerar dels mellan dagar ochnätter, dels mellan sommar och vinter och dels mellan olika år av torka ellerregn. Det kan då synas önskvärt att jämna ut behovet och pä så sätt bättreutnyttja existerande kapacitet för produktion och distribution. Det finns olika tekniska möjligheter att åstadkommabelastningsutjämning. T ex kan kraftproducenterna lagra uppöverskottsenergi via pumpkraftverk. Konsumenterna kan å sin sida tänkasackumulera varmvatten för att sedan användas . Belastningsutjämning kan ske pä tre sätt. Ett är att dämpahögbelastningen, ett annat att stimulera lågbelastningen att öka och etttredje att samfidigt dämpa högbelastning och stimulera lågbelastning. De gjorda analyserna visar att det ej finns anledning attspeciellt stimulera ackumulering av varmvatten hos elkonsumenten. Varje nedgångav vinterns högbelastning är lika värdefull. Det kan t o m ställas för troligtatt dämpningar lättast åstadkommes inom industrin genom omläggning avproduktionen och ändring av semestertiden (t ex mot mer vintersemester). Det kan också ifrågasättas om den användahögbelastningsavgiften är ett tillräckligt medel för dämpning. Den stimulerartill att begränsa maximiut-taget men uppmuntrar till att inom dettauttag använda så mycket energi som möjligt. Högbelastningsavgiften utgårnämligen på kapacitetsbehovet (effekten) och ej pä den ianspråktagnaenergimängden. Den rekommendation som då utkristalliserar sig är att införaprisdifferenfiering mellan dag och natt som komplement till den mellan sommaroch vinter. Några bidrag till nattackumuleringsanläggningar bör ej ges. Dekonsumenter som finner denna attraktiv bör finna en tillräcklig stimulans ikraftigt differentierade priser. NU 1980/81:11 8 behandling av förslag om eltaxornas utformning avstyrkte våren1979 (NU 1978/79:60 s. 58) ett motionsyrkande om att en utredning skulletillsättas med uppgift att föreslå hur i energibesparande syfte de fastaavgifternas andel i eltaxorna skulle kunna minskas och de rörliga avgifternasandel ökas. Utskottet hänvisade till att regeringen hade aviserat att frågan ombehovet av en särskild energihushållningslag skulle prövas. Det var enligtutskottet naturligt att bl. a. frågan om eltaxornas utformning skulle komma attnärmare utredas i detta sammanhang. Information om elströmmens risker Molion 1979/80:1775 "Vi omger oss i vår vardag meden mängd farliga saker, inte minst elektrisk ström", säger motionären. "För att skydda oss finns ett stort antal säkerhetsbestämmelser förelektrisk materiel över huvud taget", fortsätter hon och nämneri dettasammanhang särskilt de uppgifter som åvilar (Semko) och statens industriverk. Motionären anseratt det är "av största vikt att alla i samhället får god information ochrådgivning angående elektrisk materiel och dess risker". Flera olycksfallsom inträffat i motionärens omgivning tycks tyda på otillräcklig information omelströmmens risker. Hon anser att "det är nödvändigt att vi påminns om defaror trasiga sladdar o. d. kan åstadkomma i hem, skolor och på arbetsplatser". Uppgifter i anslutning ull motionen I elinstallatörsförordningen(1975:967) lämnas föreskrifter beträffande utförande, ändring och reparation avelektrisk starkströmsanläggning, anslutning av anordning som är avsedd att fastanslutas till starkströmsanläggning och losskoppling av anordning som är fastansluten till sådan anläggning (elinstallationsarbete). 1 den omfattning somföreskrivs av statens industriverk gäller förordningen även arbete på anordningsom är avsedd att anslutas till starkströmsanläggning. Enligt förordningen fårelinstallationsarbete med vissa undantag utföras endast av den som harbehörighet som elinstallatör eller av yrkesman. Utförs arbetet av yrkesmanskall det ske under överinseende av elinstallatör hos vilken yrkesmannen äranställd eller vilken är anställd i samma företag som yrkesmannen. w/é-zu/?rt'«.s-//iwA-ärcenrral myndighet förelsäkerhetsfrägor. Målet med verksamheten är att skapa förutsättningar för attelanvändningen kan ske i sådana former att skador på person och egendom undviks.Verket söker nå detta syfte genom att aktivt delta i internationellt ochnationellt samarbete NU 1980/81:11 9 och genom att utfärda föreskrifter. Kontroll av attbestämmelserna tillämpas och följs på fältet genomförs av , för vilken industriverket är huvudman. Inom utarbetas f, n. riktlinjer förmarknadsföring av elmateriel. Dessa riktlinjer avses omfatta marknadsföringtill konsument av elmateriel för starkström, bl. a. stickproppar, sladdställmed fri ledningsände, anslutningsledningar, lamphållare, skarvuttag,lampproppar och vägguttag. Forskning och utveckling inom energiområdet Motionerna 1978/79:2251 och 1979/80:1446 Förbättrad isolering av husresulterar i lägre uppvärmningskostnader, anförs i motion 1978/79:2251,Motionärerna anser att forskning rörande energibesparande åtgärder i Norrbottenbör stimuleras vid högskolan i . Vidare bör försök i stor skala göras medatt använda skogsavfall för uppvärmningsändamäl i såväl enfamiljshus som störrefastigheter i . Den process för framställning avrent aluminium som används i kräver mycket energi, sägs i motion1979/80:1446, Processen - den s, k. Hall-Herault-processen - orsakar även storamiljöproblem. Motionärerna hävdar att en metod för aluminiumframställning somutarbetats av den amerikanske forskaren är helt överlägsen från bådeenergi- och miljösynpunkt. Denna process har, säger de, fått litet utrymme idebatten på grund av att de stora aluminiumkoncernerna, som helt dominerarmarknaden, ej har kommit över processen. Processen borde utvärderas. 1motionen anförs vidare bl. a. följande. Glimmer från anrikningssanden iAitikgruvan skulle kunna användas som råvara för ett aluminium verk. Detta verkskulle också kunna utrustas så att det kalium som finns i glimmern tas tillvara. Detta skulle vara en lämplig forskningsuppgift för det mineraltekniskautvecklingscentrum (MUC) som planeras i . Kalium skulle kunna användas ien eventuell handelsgödselfabrik i länet. Uppgifter om energiinriklat experimenlbyggande för byggnadsforskninghar lämnat en verksamhetsplan för perioden /82-1983/84. a. att medlen för lån till forskningsinriktat experimentbyggandeökas från 31 milj. kr. till 92 milj. kr. för /82 inom enbeslutsram om 115 milj, kr. Vidare föreslås att 110,4 milj. kr. skall anvisasför energiinriktad forsknings- och utredningsverksamhet, planering, uppföljningoch utvärdering av forskningsinriktat experimentbyggande samt industrielltutvecklingsarbete inom energiområdet. För innevarande budgetår har 57.5 milj.kr. anvisats för dessa ändamål. NU1980/81:11 10 Rådets verksamhet är indelat i åttahuvudprogram varav ett omfattar energihushållning. Detta program syftar fillatt få fram effektivare energianvändning, energiplanering och brukarkrav. Ihuvudprogrammet ingår bl. a. delprogrammet exjjerimentbyggnad och demonstration.Rådet anför beträffande detta bl. a. följande. Utöver forskning och utveckling ärexperimentbyggnads- och demonstrationsverksamhet naturliga inslag i rådetsverksamhet. I experimentbyggnadsprojektet utvärderas och prövas ny teknik somutgör resultat av forsknings-och utvecklingsverksamhet. Tekniken kan underexperimentets gång bli föremål för modifieringar och förnyad utvärdering. Idemonstrationsanläggningar har tekniken nått till introduktionsskedet ochanläggningen syftar till att verifiera och demonstrera tekniken. Det är viktigt att kunskaper och erfarenheter frånexperimentbyggande och demonstration överförs och utnyttjas vid introduktion avny teknik på marknaden.