bet · G401SkU44 · 1980-12-31 00:00:00 — Förslaget motiveras bl, a, med att den nuvarande utformningen avenergibeskattningen inte frångår strävandena att minska oljeberoendet,eftersom skatten i förhållande till energiinnehållet är väsentligt lägre påolja än på elkraft. Den föreslagna höjningen avses sfimulera en fortsattenergihushållning och en övergång till andra energikällor än oljor i avvaktanpå den slutliga utformning och avvägning av energibeskattningen somenergiskattekommitténs utredningsarbete väntas leda till, I detta sammanhang konstaterar budgetministern atthöjningen av oljeskatten inte får någon omedelbar betydelse för de företag somenligt regeringens beslut med stöd av lagen om nedsättning av allmänenergiskatt nu medgetts sådan nedsättning fill av de tillverkadeprodukternas saluvärde. Han erinrar om att han i enlighet meduttalanden i den energipolitiska propositionen kommer att ta upp frågan om enbegränsning av denna nedsättning . Även förslaget om nedsättning av skatten påhushållsförbrukningen av elkraft i de nordliga delarna av landet överensstämmermed regeringsuttalanden i det ekonomiska handlingsprogrammet. Med utgångspunktfrån medeltemperaturen föreslås att hushållsabonnenteninom kommuner norr om en gränslinje från norra delen av till traktenav beskattas efter i stället för per kWh, Förslaget att sänka elskatten för hushållen i de nordligadelarna av landet har inte mött några invändningar, men höjningen avenergiskatten på olja godtas inte av m, fl, (vpk), som i motion2038 yrkar avslag på propositionen i denna del. Motionärerna anser atthöjningen skulle slå hårt mot hyresgäster och mot befolkningen i glesbygder somär beroende av biltransporter i olika sammanhang. De konstaterar vidare atthöjningen inte berör de stora företag som medgetts energiskattenedsättning. Utskottet vill med anledning av mofionen först framhållaatt höjningen av oljeskatten får rent marginella effekter påtransportkostnaderna genom att priset på dieseloljan endast ökar med perliter. SkU 1980/81:44 26 posterna i vägtrafikbeskattningen, bensinskatten,kilometerskatten och fordonsskatten påverkas inte av förslaget. Det är däremot riktigt att uppvärmningskostnaderna förhyresgäster -liksom för villaägare - med oljeeldning kommer att öka. Dettaförhållande är enligt utskottets mening en ofrånkomlig följd av de åtgärder föratt minska oljeberoendet som alla riksdagspartier utom vpk ställt sig bakom. Utskottet finner sig mot denna bakgrund inte kunnatillstyrka avslagsyrkandet i motion 2038 utan tillstyrker bifall tillpropositionen också i fråga om de föreslagna ändringarna avenergibeskattningen. Innan utskottet övergår till att behandla motioner rörandeenergibeskattningen som inte har något direkt samband med förslagen ipropositionen vill utskottet något beröra en del skattefrågor sen aktualiseratsav Skogsindustriernas samarbetsutskott i samband med en uppvaktning förnäringsutskottet. har i skrivelse till skatteutskottet lämnaten sammanfattning av sina synpunkter. Av sammanfattningen framgår attskogsindustrierna vill ha en snabb omläggning till en mervärdebaseradenergibeskattning. De anser att en skärpning av nedsättningsreglerna förindustrier bör anstå tills en sådan omläggning genomförs. Vidare motsätter desig införandet av den s, k, styrmedelsskatt som energiskattekommittén skallöverväga och anser att energiskatten och beredskapsavgiften skall behandlas påsamma sätt såväl när det gäller nedsättningsreglerna som vid övergången tillmervärdebaserad energibeskattning. De skattemässiga synpunkterna motiveras främst medangelägenheten av att skogsindustrins internationella konkurrenskraftupprätthålls och om möjligt förstärks och av att förädlingsgraden inom dennaindustri så vitt möjligt höjs. Utskottet vill med anledning av dessa synpunkter framhållaatt åtskilliga av de av skogsindustrins företrädare aktualiserade frågornaredan prövas av energiskattekommittén och att utskottet inte finner anledningatt genom särskilda uttalanden föregripa utredningens ställningstaganden somkan förutsättas komma att inbegripa såväl allmänna energipolitiska avvägningarsom ett beaktande av industrins särskilda problem. Frågan om en skärpning avindustrins nedsättningsregler prövas av regeringen utan hörande sålänge den särskilda nedsättningslagen gäller. Om regler av denna typ skallbibehållas efter en omläggning av energibeskattningen kommer främst att bero påhur en eventuell s, k, styrmedelsskatt utformas, I de här berörda frågornaanser utskottet därför att skogsindustrin främst bör informera regeringen ochutredningen om sina synpunkter. När det gäller den särskilda beredskapsavgiftenhar i direktiven för energiskattekommittén särskilt angivits att kommittén inteskall behandla den frågan. Inom har avgiften huvudsakligenbehandlats av försvarsutskottet och näringsutskottet. Förslaget i denenergipolitiska propositionen innebär att avgiften på oljeprodukterna kommeratt uppgå till sammanlagt , per m och att medlen skall användas till fyraolika SkU1980/81:44 ' 27 områden, nämligen förutom för den ursprungligaoljelagringen (,) också för oljeprospektering (,), för stödsystemetför oljeersättande åtgärder (.) och för finansiering avenergiforskningsprogrammet (). Beredskapsavgiften har genom sin höjd -närmare en tredjedel av den totala belastningen på oljorna - och sitt utvidgadeanvändningsområde alltmer fått karaktären av skatt. bördärför kunna få möjlighet att pröva också beredskapsavgiften. Härigenom skulleskogsindustrins synpunkter på beredskapsavgiften kunna granskas avutredningen. Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar denna fråga. Gemensamt för tre av de härbehandlade motionerna är att de behandlar frågor som faller inom eller tangerarenergiskattekommitténs uppdrag. 1 motion 1980/81:1100 av m. (vpk) förordas införandet av en produktionsavgift med per kWh för vattenkraftverkbyggda . Medlen som inflyter härigenom vill motionärerna tillföra encentral fond och olika regionala fonder med syfte att främja basindustrierna.Bakgrunden til yrkandet är att råkraftsprissättningen i princip är baserad påmodernare och dyrare produktionsanläggningar, vilket medför att stora överskottkan uppstå hos ägarna av äldre produktionsanläggningar. Dessa förhållandenskall belysas av energiskattekommittén som också skall bedöma om de börföranleda särskilda åtgärder inom energibeskattningens ram. Då frågan om åtgärder med anledning av övervinster i äldrekraftverk således redan är föremål för översyn avstyrker utskottet bifall tillmotion 1100. På motsvarande grunder avstyrker utskottet också motion1152 av () om en översyn av fördyringen av vissa energislagi syfte att få en rättvis och neutral beskattning som leder till minskatoljeberoende, ett yrkande som nära överensstämmer med energiskattekommitténsdirektiv. En utvidgning av dessa direktiv till att omfatta ocksåfrågorom en regionalt differentierad energibeskattning begärs i motion 1561 avEva (). Motionären ifrågasätter om inte BD-län bör helt befrias frånenergiskatt . Hon anser vidare att kommittén vid sinprövning av frågorna om de nämnda övervinsterna i de äldre kraftverken börfå i uppdrag att väga in regionalpolitiska hänsyn. Utskottet vill i denna fråga endast framhålla attenergiskattekommittén redan fått ett så omfattande utredningsuppdrag att varjemera väsentlig utvidgning kan leda till inte önskvärda förseningar av arbetet.Frågan om ytterligare regionala differentieringar inom energibeskattningens rambör enligt utskottets mening därför anstå tills utredningen slutfört sittnuvarande uppdrag. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1561. Regionalpolitiska synpunkter framförs också av BörjeHörnlund och (båda c) i motion 1882 där motionärerna begärutredning SkU1980/81:44 28 om avdrag från slutskatten med vissa belopp som bestämsmed hänsyn till avståndet till affärer och serviceinrättningar. Utskottetavstyrkte ett motsvarande motionsyrkande med hänvisning tillatt utskottet fann denna stödform komplicerad, och det nu framförda yrkandetföranleder inte utskottet att ändra denna bedömning. Utskottet avstyrker därförbifall också till mofion 1980/81:1882. Mot de delar av propositionen somutskottet inte tagit upp till särskild behandling har utskottet inte funnitanledning fill erinran. Lagförslagen i propositionen berör bl. a. punkt 2 avanvisningarna till 22 § och punkt 9 av anvisningarna till 29 § KL, Utskottethar i samband med behandlingen av proposition 1980/81:68 om ändrade regler förden skattemässiga behandlingen av inventarier, fastigheter och pågåendearbeten, m. m,, (SkU 1980/81:25 samt, efter återremiss, SkU 1980/81:47)föreslagit ändringar i andra hänseenden i samma lagrum. Förslagen har bifallitsav . Författningsregleringen i denna del bör därför tas upp tillsammansmed förslagen i proposition 1980/81:139, vilken också berör lagrum sombehandlas i SkU 1980/81:25 och 47, 1, beträffandekostnader för resor till och från arbetet attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:118 och med avslag på mofionerna1980/81:2061,1980/81:2062 yrkande 1 och 1980/81:2038 yrkande 2 antar det ipropositionen framlagda förslaget fill lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) med den ändringen att punkt 2 av anvisningarna till 22 § och punkt 9av anvisningarna till 29 § utgår ur förslaget, 2, beträffandestimulans av skogsavverkningar attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på mofion 1980/81:2062yrkande 5 antar det i proposifionen framlagda förslaget till lag om extraavdrag för vissa skogsuttag, 3, beträffandeöversyn av skogsvårdslagen attriksdagen avslår motion 1980/81:2038 yrkande 7, attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1980/81:2022och 1980/81:294 antar det i proposifionen framlagda förslaget fill lag omändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, A. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1980/81:2038yrkande 3 antar det vid propositionen SkU1980/81:44 29 fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1957:262) omallmän B, attriksdagen avslår 1, motion1980/81:1100, 2, mofion1980/81:1152, 3, motion1980/81:1561, 4, mofion1980/81:1882, 6, beträffandeprogressiv utgiftsskatt attriksdagen avslår mofion 1980/81:1541, 7, beträffandekontroll av nolltaxerare m. m. att avslår mofion 1980/81:1553, aft riksdagenavslår motionerna 1980/81:1564 och 1980/81:1559 yrkande 24, 9, beträffandeskatterna på arv och gåva attriksdagen avslår motion 1980/81:1559 yrkande 26, 10. beträffandeupphävande av lagen om begränsning av skatt att avslår motion 1980/81:1559yrkande 25, 11. beträffandeskattesparande m. m. att avslår a. motion1980/81:2062 yrkandena 2, 3 och 4, b. mofion1980/81:1559 yrkandena 10, 12 och 13, 12. beträffandeföretagsbeskattning m. m. attriksdagen avslår motion 1980/81:1559 yrkandena 1-3,11,14 och 16-18, 13. beträffandebostadsbeskattning m. m. attriksdagen avslår motion 1980/81:1559 yrkandena 5-9, 14. beträffanderealisationsvinstbeskattning av lös egendom att avslår motion1980/81:1559 yrkande 15, attriksdagen avslår mofion 1980/81:1559 yrkandena 22 och 23, 16. beträffanderäntefria lån till anställda attriksdagen avslår motion 1980/81:1559 yrkande 27, SkU1980/81:44 30 Närvarande: (). ()*, RuneÅngström (fp), förste vice talmannen (), iHofors (s), (). (), (), CurtBoström (s), (), (), () *,()*, ()* och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. , iHofors, , , , och (alla s) har till betänkandet fogat fem reservationer, Kostnader för resor till och från arbetet (mom. 1) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s, 18 med "Frågan om" och slutar på s, 20 med"motion 2061" bort ha följande lydelse. Förslaget i propositionen ingår som ett led i detekonomiska handlingsprogram som regeringen offentliggjorde i åroch som syftar fill att skapa balans i den svenska ekonomin. Om man vill ökastatens inkomster genom avdragsbegränsningar bör emellertid enligt utskottetsmening av rättviseskäl begränsningarna avse andra avdrag än reseavdragen.Regeringens förslag innebär att flertalet vanliga löntagare föriorar helaeller en stor del av sitt enda egentliga avdrag. Företagare ochhöginkomsttagare slipper lindrigare undan. Begränsningen föreslås visserligenomfatta också jordbrukare och andra egenföretagare. Men när det gäller dessayrkeskategorier är avdragsbegränsningen ett slag i luften. Jordbrukare har inteannat än undantagsvis några kostnader för resor till och från arbetet, ochdetsamma gäller många andra egenföretagare. Höginkomsttagare har i allmänhetmöjligheter att kompensera sig på annat sätt. Trots att således flertaletkollektivresenärer berövas hela sitt reseavdrag, föreslås i proposifionen ingainsatser för att främja kollektivtrafiken. Utskottet kan inte ställa sig bakomett förslag av denna innebörd. Med det anförda tillstyrker utskottet s- och vpk-yrkandenaom avslag på propositionen såvitt avser en beloppsmässig begränsning avreseavdragen. Genom utskottets ställningstagande har yrkandet i motion 2061förfallit. Förslaget om en höjning av minsta tidsvinst för rätt tillavdrag för kostnader för resa till och från arbetet med egen bil från 90 till120 minuter torde främja ett ökat kollektivresande. SkU1980/81:44 31 vinster i form av förenklad taxeringskontroll och färreskattetvister mellan myndigheter och enskilda. Utskottet tillstyrker därförpropositionen och avstyrker partimotionen från vpk i denna del, dels att utskottet under mom, 1 bort hemställa att med bifall till motion 1980/81:2062 yrkande1 och med anledning av proposition 1980/81:118 och motion 1980/81:2038 yrkande2 samt med avslag på motion 1980/81:2061 antar det i proposifionen framlagdaförslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med de ändringaratt dels punkt 2 av anvisningarna till22 § och punkt 9 av anvisningarna till 29 § utgår ur förslaget dels punkt 4 av anvisningarna till33 § erhåller följande såsom reservanternas förslag betecknade lydelse: Utskottets förslag Reservanternas förslag Anvisningar fill 33 § Även för-------------------- särskiltfortskaffningsmedel. Omavståndet----------------- dessa fall. Förskattskyldig----------------- skrymmande last. Avdragför kostnader för resor till och från arbetsplatsenmedges bara för den del av kostnaderna som överstiger under beskattningsåret. Stimulans av skogsavverkningar (mom. 2) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s, 20 som börjar med "Av proposifionen" och slutar med"av skogsvårdslagen" bort ha följande lydelse. har en rad åtgärder vidtagits i syfte attsfimulera skogsavverkningarna. Trots det har enligt propositionenexportmöjligheterna under den senaste högkonjunkturen för skogsindustrin intekunnat tas till vara fullt ut på grund av brist på råvara. Virkesbristen harför vissa företag varit en bidragande orsak till driftsinskränkningar. Motdenna bakgrund kan enligt utskottet på goda grunder antas att inte heller dennu föreslagna stimulansåtgärden får någon märkbar effekt på avverkningarna. Denbör därför inte genomföras. Utskottet tillstyrker bifall till motion 2062yrkande 5 SkU1980/81:44 32 och avstyrker följaktligen propositionen i denna del.Detta ställningstagande ligger i linje med beslut i samma frågaunder /79 (prop, 1978/79:199, SkU 53, rskr 428), avslogdå med stor majoritet regeringens förslag om ett motsvarande avdrag vid 1980och taxeringar. Utskottet anser sig inte ha anledning biträda yrkandet imotion 2038 om en översyn av skogsvårdslagen, dels att utskottet under mom, 2 bort hemställa att med bifall till motion 1980/81:2062 yrkande5 avslår det i propositionen framlagda förslaget till lag om extra avdrag förvissa skogsuttag, Skogsvårdsavgiften (mom. 4) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s, 21 som börjar med "I likhet" och slutar med "och294" bort ha följande lydelse. Av vad utskottet tidigare anförtframgår att utskottet avstyrker bifall till förslaget i propositionen om extraavdrag för skogsägarna. Någon höjning av skogsvårdsavgiften av denna anledningär därför inte påkallad. En höjning är däremot motiverad av de skäl somredovisas i den till jordbruksutskottet hänvisade motionen 2021, I likhet medmotionärerna anser utskottet att avgiften bör bestämmas till av 1981 årsskogsbruksvärden fr, o, m, , Utskottet avstyrker följaktligen bifalltill propositionen även i denna del. Genom utskottets ställningstagande ärmotion 294 tillgodosedd, dels att utskottet under mom, 4 bort hemställa att med bifall till motion 1980/81:2022 och medanledning av propositionen och motion 1980/81:294 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgiftmed den ändringen att 1 § erhåller följande såsom reservanternas förslagbetecknade lydelse: Utskottets förslag Reservanternas förslag 1§ Den, för vilken vid taxering till Den, för vilken vid taxering till kouimunal inkomstskatt såsom kommunalinkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits ga- skattepliktiginkomst upptagits ga rantibelopp för jordbruksfastighet, rantibeloppför jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts del- somvid fastighetstaxering åsatts del värdet skogsbruksvärde, skall betala värdetskogsbruksvärde, skall betala SkU1980/81:44 33 Avgiften utgör för skogsvårdsavgift.Avgiften utgör för varje beskattningsår av varje beskattningsår en procent av skogsbruksvärdet, skogsbruksvärdet. Har garantibeloppet--------- skogsvård.savgift jämkas. Skogsvårdsavgift utgår--------- hela krontal, Förmögenhetsskatten (mom. 8) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s, 22 som börjar med "Avsikten med" och slutar med"behandlade motionsyrkandena" bort ha följande lydelse. Utskottet anser att höstens riksdagsbeslut i fråga om förmögenhetsskatteninte enbart borde ha gått ut på att anpassa skiktgränserna till den allmännaprisutvecklingen. En skärpning av skatten på större förmögenheter bordesamtidigt ha ägt rum. Den skatteskala som presenteras i motion 1564 är enligtutskottets mening väl avvägd. Utskottet tillstyrker därför bifall till densamma.Utskottet tillstyrker också bifall fill förslaget om ett särskilt fribelopp vidförmögenhetsbeskattningen. Genom utskottets ställningstagande får yrkande 24 imotion 1559 anses vara i huvudsak tillgodosett. Utskottet är inte berett att medverka till att lagen ombegränsning av skatt upphävs och avstyrker följaktligen bifall till motion 1559i denna del. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa att med bifall till motion 1980/81:1564 och medanledning av motion 1980/81; 1559 yrkande 24 antar följande såsomreservanternas förslag betecknade Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt dels att 10 § och 11 § 1 mom. skall ha nedan angivnalydelse, dels att i 3§ skall införas ettnytt mom., 3 mom., av nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 3 mom. Vid beräkning av förmögenhet som inte ingår i förvärvskällanjordbruksfastighet eller rörelse skall 1980/81:42 (fr. o. m. avräknas ett belopp som motsvarar skUlnaden mellan denskattskyldiges bankmedel, aktier, obligationer, lånereverser och liknandevärdehandlingar och hans skulder, dock högst . Fysisk person, dödsbo, utländskt bolag eller i 10 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse skall intebetala statlig förmögenhetsskatt, om den beskattningsbara förmögenheten inteöverstiger . Fysisk person, dödsbo, utländskt bolag eller i 10 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse skall intebetala statlig förmögenhetsskatt, om den beskattningsbara förmögenheten inteöverstiger , --. Statlig förmögenhetsskattskall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom, lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbaraförmögenheten inte överstiger : en procent av den del av denbeskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600 000 men inte . 800 000 men inte / , . och 1,av återstoden; , för , och av återstoden; ,för , och av återstoden. Statlig förmögenhetsskattskall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom, lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbaraförmögenheten inte överstiger : en procent av den del av denbeskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger SkU1980/81:44 35 500 000 men inte . : , för . återstoden; 700 000 men inte / . återstoden; / 000 000 men inte ,: /O . för / 000 000 och av /ör 2 000 000 och av Denna lag träder i kraft den 1januari 1982 och fillämpas första gången vid taxering. Skattesparande m. m. (mom. 11) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 23 med "I nuvarande" och slutar på s. 24med "nämnda motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Syftet med skattesparandet var enligt det ursprungligaregeringsförslaget att öka det totala sparandet i ekonomin. Det finns ännudrygt efter det att de första kontona öppnades inga klarabelägg för att systemet haft denna effekt. Tvärtom torde man på goda grunderkunna anta att den ökade behållningen i skattesparandet motsvaras av en ihuvudsak lika stor minskning av behållningen på andra konton eller av ettnysparande som ändå skulle kommit till stånd. Utskottet vill inte bestridabehovet av ytterligare riskvilligt kapital. Det finns dock otvivelaktigt församhället billigare metoder att åstadkomma detta än genom skattesparande. Bara1980 års insättningar i skattesparandet på bank (totalt 1 800 milj. kanvid nuvarande räntesats för skattesparkonton beräknas komma att kosta statensammanlagt betydligt mer än , varfill kommer kostnaderna förnysparande i aktiesparfonder . Reglerna om aktiefondssparande i företagsknutna fonder harfått effekter som enligt utskottets mening inte är tillfredsställande. a.kan med fog ifrågasättas om de som amorteringsfritt lånar pengar harkvalificerat sig för skattereduktion. Skattelättnaden är avsedd att vara enpremie för ett sparande. Den som lånar pengarna och under inkomståret inteerlägger någon amortering har emellertid under det året inte gjort någonsparpres-tation. Ändå är han berättigad till skattereduktion. Skattesparandet kan ifrågasättas även frånfördelningspolitiska utgångspunkter, eftersom det - enligt vad som framgår aven av sparbanksföreningen genomförd stickprovsundersökning - endasti liten utsträckning torde användas av de breda löntagargrupperna. SkU1980/81:44 36 Det kan alltså sägas vara den storamajoriteten av skattebetalare - särskilt de med mindre inkomster och sämresparmöjligheter - som får betala förmånerna för en minoritet skattskyldiga somdeltar i skattesparandet. Den av beslutade skattereduktionen föraktieutdelningar och höjningen av det s. k. schablonavdraget frånrealisationsvinst på äldre aktier motiverades med önskemålet att underlättaföretagens anskaffning av riskvilligt kapital. Det är enligt utskottets meningtveksamt om ändringarna kommer att få denna effekt. Allvarligare är emellertid att man med införandet av dessaregler tagit ytterligare ett steg mot lindrigare beskattning av arbetsfriainkomster jämfört med arbetsinkomster. Även från fördelningspolitisk synpunktär ändringarna enligt utskottets mening oacceptabla, eftersom de i första handgynnar höginkomsttagarna. Av det anförda framgår att utskottet delar de synpunktersom framförs i mofion 2062. Utskottet fillstyrker därför bifall till motionen.Utskottets ställningstagande innebär bifall också till de yrkanden i motion1559 som avser upphävande av lagstiftningen om skattesparande i bank och iakfiefonder och skattelättnader för aktieutdelning samt om nedsättning avschablonavdraget vid beräkning av realisationsvinst på äldre aktier. Förslag avnu angiven innebörd bör föreläggas . dels att utskottet under mom. 11 bort hemställa att med anledning av motion 1980/81:2062yrkandena 2, 3 och 4 samt motion 1980/81:1559 yrkandena 10, 12 och 13 fattarprincipbeslut av innebörd