bet · G401NU44 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:44 över proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående .stålindustrin,m. m., del av proposition 1980/81:100 och motioner om stålindustrin I detta betänkande behandlas dels proposition 1980/81:67 omvissa frågor angående stålindustrin, m. m. (utom moment 5)och elva motioner somhar väckts med anledning av denna proposition, dels proposition 1980/81:100 bilaga17 (industridepartementet) punkterna G 5 och G 6 (anslag till Svenskt StålAB, m. dels sju motioner från allmänna motionstiden omstålindustrin m. m. Proposition 1980/81:67 moment 5behandlas av arbetsmarknadsutskottet i betänkande AU 1980/81:23. Utskottet avser att senare i våravlämna ett betänkande om mineralförsörjning m. m. (NU 1980/81:43). Företrädare för Svenskt StålAB har inför utskottet lämnat upplysningar i ärendet. Företrädare förLindesbergs kommun och för de fackliga organisationerna vid gruva harinför utskottet framfört synpunkter och därvid överlämnat skrivelser. Upplysningar om stålverkensskrotförsörjning har inför utskottet lämnats av ordföranden i Jernkontoretsfullmäktige bruksdisponent . Skrivelser har vidare inkommit frånSvenska gjuteriföreningen, läns och 63 (). Proposition 1980/81:67 I propositionen föreslås, såvitt här är i fråga, attriksdagen 1. till Lån till för rekonstruktionsändamål påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav , NU1980/81:44 2 2. till Lån tillSSAB för strukturändamål på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 3. till på tilläggsbudget II till statsbudgeten /81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav , 4. medger att . av de under anslaget Lån till ett nytt handelsstålbolag förrekonstruktionsändamål [anvisade medlen] används som avskrivningslån förförvärv av aktierna i i enlighet med vad föredragande statsrådet haranfört, 6. till Medelstillskott till vissa utvecklingsbolag påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav . I propositionen redogörs förstålindustrins utveckling i och utlandet. Dessutom presenteras SSAB:sPerspektivplan 1980, som utgör en utvecklingsplan för företaget. Vidareredovisas regeringens syn på stålindustrins skrotförsörjning och på vissaandra aktuella problem inom branschen. Innebörden av förslagen i propositionen är i huvudsak attnärmare 104 milj. kr. anvisas till i form av lån och bidrag bl. a. för enny ugn till universalvalsverket i och för ombyggnad av plastbeläggningslinjeni . För att sysselsättningen i , och Oxelösundskommuner skall stärkas föreslås vidare att 20 milj. kr. anvisas sommedelstillskott till utvecklingsbolag med verksamhet inom dessa kommuner. Proposition 1980/81:100 Under här aktuella punkter iproposition 1980/81:100 bilaga 17 föreslås följande: Betalning av ränta och amortering på statens skuld till Svenskt Stål A B (s. 158 f.) att till Betalning av ränta och amortering påstatens skuld till för /82 anvisar ettreservationsanslag av . Lån til 1 ett ny tt handelsst ålholag för rekonstru k-tionsändamål (s. 159) att till Lån till ett nytt handelsstålbolag förrekonstruktionsändamål för /82 anvisar ett reservationsanslagav . NU1980/81:44 3 De motioner som har väckts medanledning av proposition 1980/81:67 och som behandlas i detta betänkande ärföljande: 1980/81:1923 av . (s). såvitt gäller hemställan att 1. hos regeringen begär en plan för hur specialstålverkensråvarubas skall tryggas, 2. som sin mening ger regeringen till känna attverksamheten vid Spännarhyttan och gruvbrytningen i bör fortsätta till dess en sådan plan redovisats för , 6. hos regeringenhemställer om åtgärder så att prospekteringsarbetet vid Håkansboda kanfullföljas på sätt som anges i motionen, 7. hos regeringenhemställer om åtgärder för att trygga den långsiktiga verksamheten vidMineralprocesser AB i , 1980/81:1926 av m. fl. (m), vari hemställsatt 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen framförts om förberedelse förregeringsmedverkan vid eventuellt förhandlingssammanbrott i pågåendeförhandlingar om skrotfördelningsprinciperna, 2. underförutsättning av bifall till regeringens hemställan i proposition 1980/81:67punkt 1 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omatt beviljat lån för rekonstruktionsändamål ej bör vara bundet vid viss angiveninvestering, 1980/81:1927 av m. fl. (c, m), vari hemställsatt 1. uttalar sig förett fullföljande av prospekteringen vid Håkansboda, 2. uttalar sig föratt ingen inskränkning av gruvdriften i sker förrän prospekteringen vidHåkansboda fullföljts, 3. uttalar attfortsatt och utvidgat samarbete bör ske mellan gruvorna i ochStråssa, 4. hos regeringenbegär att förhandlingar förs med berörda parter i syfte att garantera fortsattdrift av processlaboratoriet i , 1980/81:1928 av m. fl. (s). 1. uttalarsig för att Bondgruvan i inte får vattenfyllas, 3. hosregeringen begär att ett administrationsanslag på . tillutvecklingsfonden i inom propositionens angivna 1980/81:1929 av m.fl. (s), vari hemställs att beslutar att tidigare anvisade 197.7milj. i fortsättningen får utnyttjas av för i motionen angivnaändamål, 1980/81:1930 av m. fl. (s), såvitt gäller hemställan att NU1980/81:44 4 1. begär attregeringen inrättar en särskild kommission med uppgift att planerastålindustrins metallurgiutveckling, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om åtgärder för attsäkerställa en fortsatt drift av masugnen i Spännarhyttan och stålverket iSurahammar, 3. begär attregeringen tar initiativ till att en plan utarbetas för en fortsatt samordninginom den svenska handelsstålsindustrin, 4. begär attregeringen framlägger förslag till en struktur-, investerings-och sysselsättningsplanför specialstålsindustrin i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. som sin meninguttalar att den för granultillverkningen i erforderligainvesteringen igångsätts , 7. som sin meninguttalar att förutsättningarna för en ökad vidareförädling av malmen frånSSAB:s gruvor skall utvärderas och redovisas för , 8. som sin meninguttalar vad som i motionen anförts angående åtgärder som påverkarförutsättningarna för gruvdriften inom , 9. begär attregeringen tar initiativ till en förändring av ägarstrukturen iMineralprocesslaboratoriet AB i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. som sin meninguttalar att produktion av järnvägsräls överförs till , 11. som sin meninguttalar vad som i motionen anförts angående en modernisering av finvalsverket iLuleå, 12. begär attregeringen tar initiativ till en förändring av ägarstrukturen i i enlighetmed vad som anförts i motionen, 13. som sin meninguttalar vad som i motionen anförts angående finansieringen av sysselsättnings-och utvecklingsfrämjande åtgärder inom , 14. till Lån tillSSAB för rekonstruktionsändamål på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 15. tillMedelstillskott till vissa utvecklingsbolag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 1980/81:1931 av (), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna att en ombyggnad av finvalsverket i bör kommatill stånd utan onödigt dröjsmål [och mjedel för de första årens kostnader förombyggnaden, 120 milj. kr., tas ur de av tidigare anvisade 197,7milj. till som utgörs av rekonstruktions- och strukturlån, 2. som sin meningger regeringen till känna att de uppräknade åtgärderna NU1980/81:44 5 för att fullfölja satsningarna vid järnverket i Luleåsnarast bör komma till stånd, 1980/81:1932 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utvecklingen inom handels- ochspecialstålsindustrierna, 1980/81:1933 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. uttalar attsvensk järnmalmsbrytning och stålpolitik bör inriktas på attbefrämja en rättvis och global fördelningspolitik, 2. uttalar attgrundvalen för en ny gruv- och stålpolitik skall vara följande: - hela gruv- ochstålindustrin nationaliseras och samordnas i ett "svensktmetallbolag", - gruv- ochstålindustrin skall byggas upp efter samhällsekonomiska intressen, - en satsninggörs på ny teknik och nya produkter samt högt driven förädling enligt vad imotionen anförs, - en samordningav gruv-, stål- och verkstadsindustrin sker där planer fastställs förlokalisering av förädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter, - nya marknaderinom landet skapas genom en offensiv industripolitik, - självförsörjningsgradenav stålprodukter ökas, - långsiktigahandelsavtal bör ingås med planekonomierna och länderna i den tredje världen, - inom stål- ochgruvsektorn förverkligas en samhällsstyrd forskning och utveckling enligt vad imotionen anförs, - processteknik,teknik för vidareförädling och gruvteknik utvecklas med sikte på att utnyttjasvenskt kunnande. 3. hemställer hosregeringen om att konsortialavtalet om upptas till ny förhandling varvidsamhällsekonomiska utgångspunkter skall vara vägledande i ett nytt avtal därsamhället är ensamägare, 4. hemställer hosregeringen om åtgärder för att lösa ut de privata ägarna -ochGränges/- ur med ett symboliskt belopp och att deras fordringarpå skall anses förverkade enligt vad i motionen anförs, 5. hemställer hosregeringen om initiativ för att den kraftförsörjning som vid bildandeställdes utanför bolaget tillförs samhället enligt vad i motionen anförs, 6. uttalar attstålindustrin bör betraktas som en basnäring som kräver resurser från samhälletoch att hemställer hos regeringen om förslag om erforderliga medelför investeringar i enligt vad i motionen anförs, 7. uttalar att enny plan för framtidsinriktning bör utarbetas, vilken grundas påsamhällsekonomi, integrerad produktion, ny teknik. NU1980/81:44 6 förädling och i övrigt enligt vad i motionen anförs, 8. hos regeringenbegär förslag till investeringsmedel till för att tillverka granuler(mikropellets) i , 9. hemställer hosregeringen om att vidta erforderliga åtgärder för att trygga gruvbrytningen i i , och Danne-mora, varvid ingen gruvbrytning börtilllåtas upphöra förrän malmen är utbruten och ersättningsjobb anskaffats, 10. hemställer hos regeringen om erforderliga åtgärder föratt stoppa nedläggningen av Spännarhyttan och ytterligare nedläggningar och avskedanden inom specialstålsindustrin i avvaktan på att en samhällsekono miskt grundad plan för framtida verksamhet och råvaruförsörjning presen terats, 11. hemställer hos regeringen om att framlägga en krisplanför de mindre handelsstålverken, med målsättning att rädda stålindustrin och sysselsätt ningen på de berörda orterna, 12. hemställer hosregeringen om att ta initiativ för att samordna metallurgikapaciteten förhandels- och specialstålsindustrin för att minska andelen importerat skrot ochsäkerställa behovet av malmbaserad metallurgi- 13. hemställer hosregeringen om att ta initiativ för att de nya reduktionsprocesserna uppförs ifull skala enligt vad i motionen anförs, 1980/81:1934 av iHofors (s), såvitt gäller hemställan att 2. hos regeringenbegär en plan för hur specialstålverkens råjärns- och skrotförsörjning skalltryggas, 3. som sin meningger regeringen till känna behovet av ett aktivt stöd för utvecklingen av plasmateknologin, 1980/81:1938 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan att 1. uttalar att en samordnad plan för specialstålsindustrinskyndsamt skall utarbetas, 4. begär att regeringen medverkar till att ett långsiktigtavtal om skrotfördelningsprinciperna kommer till stånd. Yrkande 3 i motion 1980/81:1938avser utskottet att behandla i betänkandet NU 1980/81:43 (jfr s. 1). Återstående delar av motionerna 1980/81:1923,1980/81:1928, 1980/ 81:1930,1980/81:1934 och 1980/81:1938 har hänvisats tillarbetsmarknadsutskottet, som behandlar dem i sitt betänkande AU 1980/81:23. De motioner från allmännamotionstiden som behandlas! detta betänkande är följande: 1980/81:324 av m. fl. (s), vari hemställsatt hos NU1980/81:44 7 regeringen begär en utredning om den svenskaspecialstålsindustrins råjärnsförsörjning samt att i avvaktan på resultatet aven sådan utredning beslutet om Spännarhyttans nedläggande inte får verkställas, 1980/81:325 av m. (s), vari hemställs att hos regeringen begär en omedelbar översyn ochredovisning av möjligheterna till stödjande åtgärder för gruvhanteringensframtida utveckling, varvid särskild hänsyn tas till situationen vid gruvfälteni i enlighet med vad i motionen anförts, 1980/81:599 av m. (s), vari hemställs att beslutar tillförsäkra utvecklingsfonden iKopparbergs län för stöd till sådana successiva resurser somförutsattes i beslut i anslutning till proposition 1978/79:126, 1980/81:602 av m. (s), vari hemställs att begär att regeringen upptar en omförhandlingmed som utmynnar i att den del av bolagetskraftresurser som utgjort en integrerad del av dess tidigare stålframställningi framtiden överförs i samhällets ägo, 1980/81:847 av (vpk),såvitt gäller hemställan (3) att hos regeringen begär åtgärder delsför att beslutade och planerade inskränkningar inom specialstålsindustrin inteverkställs, dels för att motutredningar i facklig regi läggs fram för deaktuella produktionsenheternas framtid och att dessa utredningars alternativallvarligt prövas innan några andra förändringar får äga rum, 1980/81:1022 av (vpk),vari hemställs att hos regeringen begär åtgärder dels för attbeslutade och planerade inskränkningar vid rörverk i inteverkställs, dels för att motutredningar i facklig regi läggs fram för StorforsBruks framtid och att dessa utredningsalternativ allvarligt prövas innan någraandra förändringar får äga rum, 1980/81:1385 av ()och (), vari hemställs att hos regeringen begären fördelningsplan av skrot så att specialstålsindustrins och de mindrehandelsstålverkens råvarubas tryggas. Uppgifter i anslutning till vissa av de aktuella förslagen samarbetar nästanalla stålverk om inköp av det skrot som behövs i stålframställningen.Samarbetet sker enligt i huvudsak följande system. * Utförligare redogörelser finns bl. a. i betänkande NU1974:46 och i Pris- och kartellfrågor 1980:6. .sU1980/81:44 8 Allt skrot - även importerat - somverken behöver upphandlas i princip genom AB Järnbruksförnödenheter (JBF).Detta företag ägs till av 17 samverkande stålverk. JBF fördelar dettillgängliga skrotet mellan verken. Till grund för fördelningen ochprissättningen ligger ett särskilt avtal mellan järnbruken. För att få leverera skrot till svenska stålverk måsteskrotförsäljarna träffa s. k. verksleverantörsavtal med JBF. Dessa avtalförutsätter att leverantören kan utfästa sig att leverera vissaminimikvantiteter till JBF. garanterar JBF avsättningen för alltskrot som verksleverantörerna kan uppbringa inom landet. Sedanmitten av råder exportförbud för skrot. har behovet av importeratskrot varierat. vår emellertid importen relativtobetydlig. Den omfattade ca , dvs. Prognoser som gjordes inom JBF kring årsskiftet 1979-1980pekade på en kraftig ökning av behovet av importerat skrot under de närmasteåren. Vissa bedömare bland stålverken menade att det årliga importbehovetskulle stiga mot en nivå av redan i mitten av 1980-talet.Bakgrunden angavs vara bl. a. planer att basera en ökad andel av sinstålframställning på skrot. Förhandlingar mellan stålverken om ett nytt avtalrörande leveranserna från JBF ledde inte till någon uppgörelse. Som redovisasi proposition 1980/81:67 (s. 27) - liksom av utskottet (NU1979/80:51 s. 17 f.) -begärde vissa järnbruk åtgärder av regeringen i syfte attlösa skrotförsörj-ningsfrågan. Kraven påstatlig~a åtgärder avvisades av industriminister , som i olikasammanhang har uttalat att frågan om stålindustrinsskrotförsörjning och fördelningsprinciperna bör lösas genom överläggningarmellan företagen i branschen. En promemoria rörande skrotförbrukningen har utarbetatsinom industridepartementet och förelåg . Vid ungefär denna tidpunkt inleddes överläggningar mellanföreträdare för vissa stålverk om situationen på skrotmarknaden.Överläggningarna, vilka fortfarande pågår, leds av ordföranden i Jernkontoretsfullmäktige bruksdisponent . Som ett led i dessa överläggningarhar ytterligare underlagsmaterial avseende bl. a. det framtida skrotbehovettagits fram inom . Av uppgifter som publicerats ipersonaltidningen framgår att senaste bedömningarindikerar ett väsentligt lägre behov av importerat skrot än som antogs för ettår sedan. I ett anförande i togindustriministern upp frågan om fördelningen av skrot inom stålbranschen.Anförandet har sammanfattats i ett pressmeddelande från industridepartementet(1981:17) av följande lydelse: Fördelningen av skrot är en frågasom stålbranschen har alla förutsättningar att klara internt, utan statliginblandning. De överläggningar som pågår inom branschen bör kunna leda framtill en principöverenskommelse mellan de berörda stålverken omskrotförsörjningen. De krav som reses på att statenskall ingripa i branschens förhandlingar om skrotet och därmed ta ettkostnadsansvar för stålindustrins skrotförsörjning, är inte rimliga. Dettainte minst mot bakgrund av att vi har ett betydande kapacitetsöverskott iråstålstillverkningen i . Det är bättre att stålföretagen ägnar sig åtatt gå igenom möjligheterna att utnyttja landets stålresurser, i stället föratt ropa på staten, sade industriministern. Bakgrunden är att ett ökande behov från stålbranschenssida att köpa skrot kan förutses . Flera faktorer liggerbakom denna utveckling. Såväl specialstålverken som handelsstålverken har underde investerat i stränggjutningsanläggningar, som ger en merrationell och lönsam drift, men mindre spill i form av skrot. , som ilikhet 'med ett par andra specialstålföretag lämnat malmbasen i sinstålframställning, planerar ett ökat behov av att köpa skrot. kommer attförbruka skrot som kylmedel i konvertrarna om man går över till enbartstränggjutning. läggs dessutom metallurgin i Domnarvet ned. När dessaåtgärder fått full effekt kan det resultera i en ökad skrotförbrukning som kangöra det nödvändigt att importera skrot i betydande omfattning. Men industriministern pekade på fyra alternativ för attmöta en växande skrotförbrukning. Dessa alternativ har tagits fram av enbranschexpert på industridepartementets uppdrag: Ökad användningav tackjärn i elektrostålugnarna. Kylning avLD-konvertrar i och med malm och tackjärn. Ökning avjärnsvampsproduktionen i respektive i befintliga anläggningarmed ny teknik. Leverans avmalmbaserade stränggjutna ämnen från och till mellansvenskastålverk. Industriministern konstaterade att det på detta sätt ärmöjligt att med inhemska råvaror täcka det väntade skrotbehovet. Avgörande förvilken stålproduktion och råvaruförbrukning vi får inom branschen ärsjälvfallet den internationella efterfrågan på stål, som ärstarkt vikande. Eftersom man även internationellt ökar användningen avskrot i stålindustrin kommer sannolikt prisnivån på importskrot att ökabetydligt, oavsett vilka åtgärder vi vidtar i . Det är därför bättre attde svenska stålverken går in för att utnyttja den malm och det stål som stårtill förfogande inom landet och träffar avtal om råvaruförsörjningen som gagnarhela branschen. Därmed minskar faran för en växande skrotimport, som skullemedföra stora merkostnader och sämre konkurrenskraft för svensk stålindustri. Utanför finns ett antal mindrehandelsstålföretag, nämligen , . NU1980/81:44 10 AB och AB . Vid riksdagsbehandlingen av proposition1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstålsindustrin m. m. tognäringsutskottet särskilt upp situationen för dessa mindre handelsstålverk (NU1977/78:45). Utskottet underströk (s. 21) vad som hade anförts i proposition1977/78:87 (s. 46 f.) om det angelägna i att dessa verk även kanbevara sin konkurrenskraft. Åtgärder som vidtar som ett led i sinstrukturomvandling får, anförde utskottet, inte utformas så att de leder tillväsentliga svårigheter för de mindre verken. När dessa uttalanden gjordes pågick samtal mellan demindre handelsståls-företagen och med . Dessa samtal leddes av förreLO-ordföranden , som hade tillkallats av regeringenför denna uppgift. redovisade till industriministernresultatet av sitt arbete. Han skisserade därvid vissa förslag till ändringarav ägarstrukturen. Folkpartiregeringen beslöt att inte vidden tidpunkten ta initiativ till förhandlingar om ägarmässig och organisatorisksamordning mellan och andra företag i branschen. Skälen till beslutet harredovisats i näringsutskottets betänkande NU 1979/80:51 (s. 13 f.). Ettsocialdemokratiskt motionsyrkande om uppmaning till regeringen att ta initiativtill samordningsförhandlingar avslogs av på förslag avutskottet (NU 1978/79:43 s. 25). föreslogs på nytt i en socialdemokratiskpartimotion att skulle uppmana regeringen att ta initiativ angåendeen fortsatt samordning inom svensk handelsstålsindustri. Utskottet (NU1979/80:51 s. 28) redovisade att samråd mellan industriministern ochföreträdare för de mindre handelsstålverken hade inletts . Ibörjan av hade kontakt också tagits med de berörda fackligaorganisationerna. Diskussionerna torde, anförde utskottet, i väsentlig månpåverkas av resultatet av pågående utredningsarbete om ett nyttmediumvalsverk i . Utskottet, som hade erfarit att avsåg attdiskutera mediumvalsverksutredningens resultat med övriga handelsstålverk, sadesig räkna med att regeringen, när resultatet av dessa diskussioner förelåg,skulle ta de initiativ som kunde behövas. Det fanns därför enligt utskottetsmening inte något behov av att gjorde ett sådant uttalande som hadeföreslagits i motionen. I en reservation pekade utskottets socialdemokratiskaledamöter på att företrädare för branschen hade krävt åtgärder för samordningmellan handelsstålverken. De ansåg statlig medverkan fordras för att enönskvärd samordning inom svensk handelsstålsindustri skulle komma till stånd. NU1980/81:44 11 För att underlättastrukturomvandlingen inom specialstålsindustrin - och även stålgjuteriindustrin- beslöt om vissa tidsbegränsade stödåtgärder (prop.1977/78:47, NU 1977/78:30, rskr 1977/78:84). Förslagen i propositionen utgickfrån bedömningar och förslag som specialstålsutredningen hade lagt fram irapporten (Ds I 1977:3) specialstålsutredning. De beslutade åtgärderna innebar att berörda företag underåren 1978 och 1979 gavs möjlighet att få statliga lån med sammanlagt högst 700milj. och lånegarantier med sammanlagt högst 600 milj. kr. De närmarevillkoren framgår av förordningen (1977:1123) om statligt stöd tillstrukturåtgärder inom specialstålsindustrin m. m. En delegation för strukturfrågor inom vissa branscher(strukturdelegationen) inrättades av regeringen. I strukturdelegationensinstruktion (1977:1124) angavs två uppgifter, nämligen dels att pröva frågor omlån och lånegaranti enligt nyssnämnda förordning, dels att ta initiativ till,följa och stödja strukturomvandling inom specialstålsindustrin.Strukturdelegationens verksamhetsberättelse har fogatstill proposition 1980/81:67 som bilaga 3. Formerna för det statliga stödet tillspecialstålsindustrin var omstridda under riksdagsbehandlingen . Isocialdemokratiska reservationer till utskottets betänkande NU 1977/78:30 (s.17 f.) anfördes bl. a. att några riktlinjer för strukturdelegationens handlandeinte hade lämnats, att regeringen borde lägga fram förslag till strukturprogramför specialstålsindustrin och att en bättre samordning mellan det föreslagnastödet och det regional- och arbetsmarknadspolitiska stödet borde komma tillstånd. I en reservation till utskottets betänkande NU 1978/79:44- med anledning av proposition 1978/79:194 om ändring av lån till Uddeholms AB-upprepade de socialdemokratiska ledamöterna sin kritik (s. 5f.). De uttaladehärvid att regeringen borde lägga fram en investerings-, struktur- ochsysselsättningsplan för specialstålsindustrin.