bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Antaletplatser för skyddat arbete uppgår till 21800. Stora skillnader finns i denregionala fördelningen av dessa platser. Räknat per 1000 invånare i åldrarna18-66 år har således med 13.1, med 8,6 ochKopparbergs län med 7,4 flest platser medan med 2,6, länoch med 3,2 har minst antal. Ipropositionen avvisas ett krav frän AMS och Samhällsföretag om en utbyggnad medI 000 platser för /82. Skälet anges vara attstiftelseorganisationen tillförts ca I 250 nya platser sedan starten den Ijanuari 1980.1 propositionen föreslås dock att regeringen skall ha möjlighetatt öka antalet platser om särskilda skäl härtill uppkommer. Utskottettillstyrker att lämnar ett sådant bemyndigande. Finansieringenav den löpande verksamheten inom stiftelseorganisationen skall ske genomintäkter och statliga driftbidrag. En schablonteknik har fastställts sominnebär att bidragets storlek skall beräknas pä grundval av lönesumman förarbetstagare i skyddat arbete. Procentsatsen skall fastställas åriigen avriksdagen. Enligt statsrådet bör kostnaderna för fastighetsfonden inteingå i underlaget för beräkning av bidragsprocenten. 1propositionen beräknas rörelseresultatet, fastighetsfonden undantagen, till-1712 milj. kr. En motsvarande anslagspost som utgör av lönesumman föranställda i skyddat arbete föreslås för ändamålet /82. knuten till den centrala stiftelsen redovisas Samhällsföretagsgruppenshela fastighetsbestånd. Enligt propositionen bör en anslagspost om 302 milj.kr. tas upp för fonden /82. Behovetav investeringsbidrag beräknas till 40 milj. kr. för kommande budgetår. Medlenskall användas för ersättnings- och ombyggnadsinvesteringar. Medlen börbeviljas i form av ägartillskott. Detsammanlagda medelsbehovel under anslaget utgör sålunda 2054 milj. kr. Utskottetgodtar alt anslaget för nästa budgetår förs upp med detta belopp och att medelmotsvarande av lönesumman (inkl. lönebikostnader) för arbetslagarna iskyddat arbete anslås till driften av verksamheten. Fråganom en utvärdering av Samhällsföretags verksamhet tas upp i budgetpropositionen.Det sägs alt har gått för att det skall vara meningsfullt att göraen ingående bedömning av den framtida utvecklingen. Trots detta anserstatsrådet alt en begränsad översyn av verksamheten inomorganisationen redan nu bör göras. Del är särskilt det praktiska utfallet av huvudmannaskapsreformensom bör utvärderas. AU1980/81:21 126 I flera motioner förs fram kritiskasynpunkter och förslag när det gäller Samhällsföretag och dess verksamhet. I den socialdemokratiska programmotionen 1433 sägs att denursprungliga målsättningen att via arbetsprövning, arbetsträning och en tidsskyddad sysselsättning ge den enskilde en fast förankring på den reguljäraarbetsmarknaden inte kunnat uppnäs. Därför krävs att de ursprungliga intentionernabakom den skyddade verksamheten nu förverkligas genom att socialdemokraternasprogram för en solidarisk personalpolitik genomförs. Genomarbetsmarknadspolitiska insatser bör arbetskraften inom Samhällsföretag kunnatas till vara på den reguljära marknaden. Därmed borde enligt motionärernabehovet av sysselsättning i särskilda organisationsformer kvarstå endast förgravt handikappade. Även () och () är i motion1441 kritiska mot utvecklingen i Samhällsföretag, bl. a. påtalas den ringaöverföringen av anställda till den reguljära arbetsmarknaden. Motionärerna villatt verksamheten skall ses över. () och () begär i motion824 att förslag till åtgärder skall läggas fram i syfte att minska antaletanställda.vid Samhällsföretag till förmän för Einstållning med lönebidrag.Bakgrunden är motionärernas uppfattning att statens kostnader för verksamhetenär för höga. särskilt med beaktande av att antalet partiellt arbetsföra iverksamheten enligt motionärernas uppfattning är litet. Samhället sägs ocksåha misslyckats med uppgiften att i någon högre grad föra över de handikappadetill arbete pä den reguljära marknaden. En av målsättningarna i Samhällsföretags verksamhet är attarbetet för de arbetshandikappade skall leda till rehabilitering och helst enanställning på den reguljära marknaden. Utplaceringsarbetet sköts av delregionala företaget i samarbete med länsarbetsnämnd och arbetsförmedlingen. Enviktig uppgift i detta sammanhang har de samrådsgrupper som skall finnas pävarje verkstad eller motsvarande arbetsställe. Arbetet underiältas också avatt den som övergått till anställning på den reguljära marknaden enligt avtalhar rätl till återanställning om den nya anställningen intefaller väl ut. 1 proposition 126 framhålls nödvändigheten av att flerarbetstagare i skyddat arbete går över till anställning på den reguljäraarbetsmarknaden. Det skulle ge stiftelsen ökade möjligheter attla emot arbetslösa med svåra handikapp för vilka inga andra arbetsmöjligheterstår till buds. En ökad utplacering från stiflelseorganisationens verkslädersägs därför innebära vinster såväl för de enskilda individerna som församhället genom att mänskliga resurser bättre kan tas lill vara. För attstiniulera företagen att i ökad utsträckning anställa arbetshandikappade somkommer från verkstäder för skyddat arbete föreslås därför som tidigare nämntsatt en högre lönesubvention skall kunna lämnas i dessa fall. Den möjlighet somnu står till buds att lämna förhöjt lönebidrag lill handikappade ungdo- AU 1980/81:21 127 marunder föreslås även gälla för handikappade över 25 är som går fränskyddat arbete till anställning på den reguljära marknaden. Statsrådet att det förbättrade stödet kommer att utnyttjas motsvarande ca 300heltidsplatser under kommande budgetär. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att en ökad utplacering av arbetstagare frånden skyddade sysselsättningen måste komma till ständ. Både hänsynen tillarbetskraften och ekonomiska skäl talar härför. De hittillsvarande resultatenär emellertid nedslående. har man endast lyckats placera I % avde anställda hos Samhällsföretag på den öppna arbetsmarknaden. uppfattning bör del vara möjligt att nä längre med hjälp av olikautbildningsinsatser, bättre differentiering av arbetsuppgifter, effektivareanpassning av arbetsplatsen m. m. En del av de konkreta förslag som läggs frami prop. 126 liksom aviserade utredningsinsatser har denna inriktning.Utskottet hänvisar härtill och till den aviserade översynen av Samhällsföretagoch finner i övrigt inte skäl att göra något särskilt uttalande i anslutningtill vad som anförs i de aktuella motionerna. PerUnckel (m) tar i sin motion 1833 upp frågan om Samhällsföretagsregionalpolitiska roll. Motionären påpekar att det i vissa skyddade verkstäderfinns personer som har sin sysselsättning motiverad av andra skäl än en nedsattarbetsförmåga. Det huvudsakliga skälet härför är att Samhällsföretag ficköverta de verkstäder i vilka AMS bedrev industriella beredskapsarbeten. Dessaverkstäder har blivit ett permanent inslag i Samhällsföretagsgruppen och ärenligt motionären ett utslag av regionalpolitisk satsning. Motionären anseratt detta är fel och vill ha ett uttalande av den innebörden av . Utskottetvill inledningsvis framhålla att det skyddade arbetet är enarbetsmarknadspolitisk åtgärd i syfte att värna om arbetshandikappades rätttill avlönat arbete. Däremot bör skyddat arbete i princip inte komma i frågaför personer som är arbetslösa av i huvudsak renodlade arbetsmarknadsskäl.Någon regionalpolitisk roll skall de skyddade verkstäderna alltså inte spela. 1de verkstäder som var s. k. industriella beredskapsarbeten finns dockunder en övergångstid ett inslag av regionalpolitisk satsning kvar. Deltahänger samman med svårigheterna för lokalt bunden äldre arbetskraft att fäarbete i områden där sysselsättningslägel är dåligt. Deindustriella beredskapsarbetena tillkom ursprungligen för alt sysselsättaarbetslösa som friställts vid företagsnedläggelser och som inte kunde anvisas"traditionella" beredskapsarbeten. Syftet var alt åstadkomma rådrumför arbetsförmedlingen alt ordna sysselsättning på annat sätt. 1 början av1970-talet tillkom industriella beredskapsarbeten inom vissa regioner medallmänt svag sysselsättning för att mer långsiktigt och skapaarbete för äldre lokalt bunden arbetskraft i glesbygdsområdena. 1 andra falllåg sålunda också ett regionalpolitiskt motiv bakom elableringarna. En allmänerfarenhet av de industriella beredskapsarbete- AU 1980/81:21 128 navar att de med tiden tenderade att fä en sammansättning av arbetskraften somliknade den som fanns viid verkstäder för skyddat arbete beroende på bl. a. attarbetsförmedlingens m.öjligheter att omplacera arbetstagare är sämst för äldrepersoner med arbetshinder. Vid tillkomsten av den nya organisationen förskyddat arbete beslutades att de regionala stiftelserna också skulle svara fördriften av de industriella beredskapsarbetena. Ibudgetpropositionen (s. 159) tar statsrådet upp frågan om de fidigareindustriella beredskapsarbetena. Han framhåller att relativt lågpersonalomsättning, olämplig produktion och dåliga lokaler är skäl till att manmåste räkna med en övergångstid innan dessa verkstäder helt kan omvandlas tillverkstäder för skyddat arbete. För att bl. a. påskynda denna utveckling finns ipropositionen förslag om att investeringsmedel anvisas till stiftelsen. Utskottetdelar motionärens uppfattning att Samhällsföretags verksamhet skall varainriktad på den handikappade arbetskraften. kan alltså såsom f.ö.framgår av propositionen inslagen av industriellt beredskapsarbete försvinna.Med hänsyn härtill behöver motionen inte föranleda nägon åtgärd. Fråganom Samhällsföretags ställning på marknaden i förhällande till andra företag tasupp i tre motioner. m.fl. (m) vill i motion 1421 ha en översyn av de regler som gäller förSamhällsföretagsgruppens marknadsföring såväl pä den svenska som på denutländska marknaden. Motionärerna anser att Samhällsföretag bedriver en osundkonkurrens med hjälp av skattemedel. Detta sägs fä till följd att livskraftiga,välskötta svenska företag hotas. Företagsgruppens säljbolag påståskunna satsa oproportionellt mycket pengar på marknadsföring i form avreklamjippon, introduktionsrabatter och förmänliga krediter. Äveni motion 1806 av m.fl. (c) behandlas Samhällsföretags konkurrensmed andra företag. Av ungefär samma skäl som i motionen ovan begärs attverksamheten inom Samhällsföretag prövas utifrån kravet att undvika otillbörligkonkurrens med del övriga näringslivet. Imotion 1441 av () och () sägs att den målsättningsom lagt fast att Samhällsföretag skall hälla marknadsmässiga priseroch inte konkurrera med andra förelag genom en orealistisk prissättning interäcker. Enligt motionärerna finns det också andra möjligheter alt bedriva osundkonkurrens. Ett sätt sägs gratis lagerhållning åt kunderna vara. bördärför enligt motionen uttala att Samhällsföretag inle heller genom andraåtgärder än varans pris skall bedriva illojal konkurrens gentemot andraföretag. Utskottetvill inledningsvis erinra om att det i lagen om regionala stiftelser förskyddat arbete (2§) slås fast alt de regionala stiftelsernas verksamhet skallbedrivas effektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. Det innebäratt verksamheten inle får bedrivas pä sådant sätt att AU1980/81:21 129 företag med likartad produktion utsätts för endiskriminerande konkurrens. Det bör också påpekas att det i proposition1977/78:30, som låg till grund för beslut om nytthuvudmannaskap för det skyddade arbetet, framhölls att prissättningen skallgrundas på marknadsmässiga principer för kalkylering. Organisationen skallsåledes ses som en del av näringslivet som konkurrerar med andra företag pålika villkor. Därav följer också att kraven inom denna sektor på effektivaformer för marknadsföring, försäljning, ekonomi och personalfrågor är storaoch att de satsningar som görs är motiverade från de utgångspunkter somstatsmakterna angivit för verksamheten. Samhällsföretag har fastställt riktlinjer förprissättningen av varor och tjänster som skall gälla inom företagsgruppen. 1dessa konstateras inledningsvis att betydande statliga bidrag utgår tillföretagsgruppen för att kompensera de merkostnader som är förbundna medverksamheten i jämförelse med andra företag. Det gäller merkostnader för t.ex. fler arbetsledare, särskilt anpassade maskiner och elt lugnarearbetstempo. En annan merkostnad är att verkstäderna är lokaliserade eftersociala och arbetsmarknadspolitiska kriterier i stället för efterföretagsekonomiska grunder. I riktlinjerna'slås vidare fast attprissättningsbesluten måste tillmätas stor vikt inom företagsgruppen. Somhuvudregel skall därvid gälla att priset pä varor och tjänster skall sättas säatt - sedan de sociala och arbetsmarknadspolitiska målen är tillgodosedda -resultatet över blir det bästa möjliga i företagsgruppen. Medbästa möjliga resultat menas lägsta möjliga krav på statliga bidrag tillföretagsgruppen. Priset får dock inte understiga det pris som i Jämförelse medkonkurrenter får anses vara normalt marknadspris med hänsyn också tagen tillandra villkor som allmänt anses böra påverka priset, t. ex. försäljningsvolym,kvalitet, distribution och service. Skäl att underskrida det normalamarknadspriset kan dock motiveras av påvisbara effektivitetsfördelar förföretag i jämfört med andra företag. Det främsta hjälpmedlet föra» utröna det normalamarknadspriset sägs enligt riktlinjerna vara en god och fortlöpande kontakt medmarknaden. Härvid sägs undersökningar av konkurrerande företags prissättningoch försäljningsvillkor vara ett hjälpmedel. För att bl. a. illojala konkurrensförhällanden skall kunnabedömas har ett samrådsorgan etablerats. Häri ingår förutom Samhällsföretagockså , och . Av vad som sagts ovan framgår att priset inte är det främstakonkurrensmedlet i Samhällsföretags verksamhet. I stället har mot bakgrund avföretagsgruppens särskilda förutsättningar andra lämpliga konkurrensmedelfastställts, exempelvis kvalitet på produkter och tjänster, stora samladeproduktionsresurser, väl differentierad produktion, närhet till kunden ochleveranssäkerhel. 9 1980/81. AU1980/81:21 130 Utskottet har ovan redovisatprinciperna och riktlinjerna för Samhällsföretags affärsmässiga verksamhet.Dessutom har utskottet pekat på olika åtgärder som vidtagits inomföretagsgruppen för att komma till rätta med problem av det slag som tas upp imotionerna. Av särskild vikt ser utskottet de kontakter som företagsgruppenhar knutit med det svenska näringslivet både pä central och regional nivå.Frågor som rör prissättning, konkurrensförhällanden m. m. bör bäst kunna tasupp i dessa sammanhang. Det finns anledning att avvakta ytteriigareerfarenheter av detta samråd innan man omprövar de metoder som används.Med hänsyn härtill och då utskottet förutsätter att frågor av här berört slagtas upp av den aviserade utredningen avstyrker utskottet att nu skallta något initiativ pä grund av någon av motionerna 1421, 1441 eller 1806. 1979/80 Utgift 224100000' 1980/81Anslag 428500000' 1981/82Förslag 420400000 ' Avser det nuvarande anslaget Bidrag för yrkesinriktadrehabilitering. Avser detnya anslaget Yrkesinriktad rehabilitering enligt förslag i prop. Anslaget omfattar ett program.Yrkesinriktad rehabilitering, och två delprogram. för metodutveckling och forskning. Det sistnämnda delprogrammetföresläs fr. o. m. /82 bli benämnt Metodutveckling, forskningoch utbildning. Beträffande de nya formerna för finansiering av denyrkesinriktade rehabiliteringen hänvisas till avsnittet Arbetsmarknadspolitiskafonder. Under delprogrammet upptaskostnader för den utredande, vägledande och arbelsförberedande verksamhet somskall bedrivas för yrkesobestämda och arbetshandikappade vid de () som finns inom arbetsmarknadsverket. Delprogrammet Metodutveckling, forskning och utbildningsvarar för kostnaderna för verksamhet medi metodutveckling, forskning och personalutbildninginom den yrkesinriktade rehabiliteringen, främst med avseende på praktiskmetodutveckling inom arbetsmarknadsverkets område. Arbetsmarknadsinstituten - -började sin verksamhet . Instituten tillkom för att samordnaden tidigare verksamheten som bedrevs av främst landstingskomimunala huvudmänvid arbetsvårdsinsti-tut, vissa förberedande och orienterande kurser inomarbetsmarknadsutbildningen samt arbetspsykologiska insatser som i huvudsaktillhandahölls AU1980/81:21 131 av privata institut. Institutens uppgift är att ta sig anarbetssökande med särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. 1 princip skallalla arbetssökande som har behov av att klarlägga sina arbetsförutsättningaroch förbereda sig inför arbetslivet ha tillgäng till institutens resurser i denmån arbetsförmedlingens normala insatser är otillräckliga. Enligt de månadsvisa rapporterna över verksamheten uppgickantalet inskrivna lägst till 2031 () och högst till 3812(november). I stort befann sig ca hälften av de inskrivna på instituten, dvs. ivägledning, medan övriga till hade praktik pä öppna marknaden, varvid AMU-centra och vid Samhällsföretag. Av de ca 9500, som skrevs ut år1980, gick till anställning av något slag .och tillarbetsmarknadsutbildning. Relativt mänga tjänster hos har varit vakanta iinledningsskedet. Detta har medfört att instituten inte har kunnat arbeta medfull kapacitet. /82 beräknas verksamhetens uppbyggnad vara slutfördoch därmed kommer ca 18000 personer att kunna tas emot. Metodutveckling, forskning och utbildning Under detta avsnitt behandlas bl.a. frågan om inrättandet av ett särskilt ,forskning och personalutbildning. beslöt om en samordnadorganisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen (prop. 1978/79:73, AU1978/79:20). Det innebar bl. a. att ett centralt ,forskning och personalutbildning skulle inrättas. Basen för detta institutskulle vara delar av statens arbets-klinik i och det till Stockholmsuniversitet knutna psykotekniska institutet. , som beräknades fä knappt 40 tjänster, knytas till AMS. När detgällde frågan om lokaliseringen av det centrala institutet beslöts att enutredning skulle klargöra om institutet kunde lokaliseras utanför ochi så fall vilken ort som var tänkbar med hänsyn till institutets uppgifter ochkontaktbehov. Den nya utredningen (1978:04) om yrkesinriktad rehabiliteringm.m. (NYR) fick uppdraget att i samråd med AMS fullgöra utredningsuppdraget.Resultatet av utredningens arbete redovisades . På grundval häravförelades en proposition 1978/79: 216 om lokalisering av institutettill . Förslaget avvisades av i enlighet med arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /79:40. begärde att frågan skulle utredas på nytt ochdärefter åter redovisas. avlämnades ett nytt utredningsförslag ibetänkandet (Ds A 1980:06) rehabilitering.Förslaget innebar en viss omprövning av tidigare beslut omuppgifter för och organisation av ett centralt ,forskning och personalutbildning. En lokalisering utanför skulle enligt utredningen kräva en ändrad arbetsfördelning mellan . Sålunda borde uppgifterna som innebär en mera traditionell AU 1980/81:21 132 myndighetsutövningföras till AMS medan den långsiktiga metodutvecklingen skulle vara institutetsuppgift. Utredningen föreslog således en delning av det ursprungliga instituteti ett bibehållet Ami-kansli placerat hos AMS med 15 tjänster och i ett institutför arbetsvägledning och rehabi-Htering med 19 tjänster lokaliserat tillGöteborg. Den besparing på fyra tjänster som därmed kunde göras i förhållandetill tidigare beslut bedömdes kunna täcka de merkostnader som en lokaliseringtill väntades medföra. Remissopinionen var slarkt splittrad. Iårets budgetproposition (s. Ii69-172) ifrågasätter statsrådet motbakgrund av det statsfinansiella läget om ett särskilt institut måste inrättas.Som ytterligare skäl till detta ställningstagande anges det faktum att den nyaAmi-organisationen redan inneburit en förstärkning av resurserna förmetodutveckling och personalutbildning. Särskilda tjänster finns inrättade ivarje län för denna verksamhet och separata medel finns avsatta för detutvecklingsarbete som f. n. bedrivs främst vid olika runt om i landet, menockså vid några högskoleinstitutioner. Dessutom hänvisas till att ett särskiltkansli har inrättats inom AMS för att handlägga frågor om verksamheten vidarbetsmarknadsinstituten samt utvecklingsarbete och personalutbildning inom denyrkesinriktade rehabiliteringen. Sinuppfattning att ett centralt institut inte bör inrättas knyter statsrådetEliasson samman med bedömningen att det är angeläget att få till ständsärskilda insatser för invandrare. Han förordar att 2,3 milj. kr. under nästabudgetår skall användas för projekt med syfte att utreda metoder för vägledningoch rehabilitering av arbetssökande invandrare med särskilda svårigheter.Verksamheten föresläs bli förlagd till med dess stora andelinvandrare, men utanför regionens kärnområde. Projektmedlen skall kunna sättasin där det finns behov av särskilda utvecklingsinsatser. Utöverde särskilda medlen för invandrarprojektet beräknas för /82oförändrat 2,6 milj. kr. för metodutveckling och 4,7 milj. kr. Dessutom föreslås att AMS skall få medel motsvarande 15tjänster för fortsatt verksamhet vid det nuvarande Ami-kansliet. Sammanlagtberäknas för delprogrammet Metodutveckling, forskning och utbildning 11,6 milj.kr. för /82. Det är en minskning med 2,7 milj. kr. Jämfört medinnevarande är. Femmotioner behandlar budgetpropositionens förslag om inriktning och organisationav insatser för metodutveckling, forskning och utbildning inom denyrkesinriktade rehabiliteringen. I motionerna 1056 av m.fl. (s)och 1808 av m.fl. (fp) förordas att ett institut förarbetsvägledning och rehabilitering skall lokaliseras till m.fl. (s) yrkar i motion 280 att skall blilokaliseringsort för ett institut enligt ursprungliga beslut. Imotion 1831 av m.fl. (m,c, fp) begärs att de 15 tjänsterna vidAmi-kansliet inom AMS i stället skall förläggas utanför . Imotion 1424 vill m.fl. (s) att projektet med särskildAmi-verksamhet för invandrare skall förläggas till . AU 1980/81:21 133 Utskottet anser sig kunna godta propositionensförslag om förändrad inriktning och organisation av insatserna förmetodutveckling, forskning och utbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. Det innebär bl. a. att det fidigare beslutade centralainstitutet inte kommer att inrättas. Därmed faller de motioner som innehållerförslag om lokalisering av ett sådant institut. Däremot bör regeringen varaoförhindrad att pröva den framtida lokaliseringen av den verksamhet inom AMSsom skall fullgöras av de nya tjänsterna. Utskottetbiträder också förslaget om särskilda medel för att utveckla metoder förvägledning och rehabilitering av arbetssökande invandrare med speciellasvårigheter. Med hänsyn till den stora koncentrationen av invandrare tillStorstockholmsområdet bör verksamheten föriäggas dit. Utskottet avstyrkerföljaktiigen motionsförslaget att projektet skall bedrivas i . Regeringen har i årets budgetproposition föreslagitatt det hittillsvarande anslaget Bidrag fill yrkesinriktad rehabilitering förnästa budgetår uppförs med 587,4 milj. kr. I avsnittet Arbetsmarknadspolitiskafonder har utskottet biträtt regeringens förslag i proposition 145 om en nyordning för att finansiera bl. a. den yrkesinriktade rehabiliteringen. Den nyaordningen innebär att kostnaderna för driften av arbetsmarknadsinstituten ochför metodutveckling, forskning och utbildning skall täckas av ett nytt anslagbenämnt Yrkesinriktad rehabilitering. Däremot skall kostnaderna för utbildningsbidragtill eleverna vid insfituten - som i praktiken betalas från det nuvarandeanslaget - i fortsättningen till en del betalas frän det nya anslaget Bidragtill arbetslöshetsersättningar och utbildningsbidrag och i övrigt avarbetsgivaravgiftsmedel. Detnya anslaget Yrkesinriktad rehabilitering föreslås i proposition 145 bliuppfört med 420,4 milj. kr., dvs. det i budgetpropositionen upptagna beloppetmed fränräknande av de beräknade utgifterna för utbildningsbidrag. Utskottetgodtar den nya anslagsberäkningen. Det nya anslaget bör anvisas som ettreservationsanslag. Iproposition 145 har regeringen i och för sig återkallat den framställning omanslag som gjorts i budgetpropositionen.