bet · G401UbU38 · 1980-12-31 00:00:00 — I mofionsyr-kandet hemställs att nu beslutar göra ettprinciputtalande av innebörd att grunderna för regeringens förslag omsammansättning av ämbetsverks styrelse inte godkänns. I proposition 1980/81: 107 hemställs bl. a. attriksdagen skall godkänna vissa riktlinjer för ()organisation. När det gäller innebär förslaget attstyrelsen utöver generaldirektören och överdirektören skall bestå av femledamöter för riksdagspartierna samt en representant för vardera kommunernaoch landstingskommunerna. Övriga intressen som f. n. är representerade i SÖ:sstyrelse skulle enligt förslaget komma att sakna särskild representation.Föredragande statsrådet anför i sin motivering bl. a. att det är omöjligt atti en verksstyrelse av hanterbar storiek samla representation för alla de intressen- myndigheter, organisationer och andra grupperingar i samhället -som på etteller annat sätt berörs av SÖ:s verksamhet. Enligt statsrådet är enstyrelserepresentation inte heller den lämpligaste formen för en samverkanmellan ämbetsverket och skilda samhällsintressen. Verksstyrelsens främstauppgift är enligt statsrådet att företräda verket och därigenom helautbildningsverksamhetens intressen och åsikter, vilket enligt hennes uppfattningstarkt begränsar utrymmet för olika partsintressen i styrelsen. I likhet med deutredningar som ligger till grund för propositionen anser statsrådet att enintresserepresentation i bör fullgöras av företrädare för storagrupper av medborgare och vida sektorer av samhällslivet. Hon anser det därförvara naturiigt att styrelsen innehåller representanter förriksdagspartierna. Vidare bör enligt statsrådet kommunerna ochlandstingskommunerna i egenskap av huvudmän för utbildningen samtverksledningen vara företrädda i styrelsen. I motionen av m.fl. (s) diskuteras motbakgrund av ämbetsverkens självständiga ställning i det svenska samhälletförslaget till ändrad UbU 1980/81:38 39 sammansättning av SÖ:sstyrelse. Enligt motionärerna suddar förslaget ut den rådande gränsdragningenmellan politiskt fattade beslut och verkställigheten av dessa. Det ansvarigastatsrådet skulle på den politiska vägen kunna ge sådana riktlinjer för verketsarbete som inte varit möjligt. Motionärerna anser det anrhärkningsvärtatt föredragande statsrådet i sina konkreta förslag överger sin principiellainställning om vilken kompetensfördelning som skall råda mellan den politiskaoch den administrativa nivån. Genom sitt förslag om en politiskt sammansattverksstyrelse förs enligt motionärerna den politiska nivån in i verkställighetenav de politiskt fattade besluten på ett sätt som har varit främmandeför svensk förvaltningstradition. Motionärernaanför vidare att det, om politiskt sammansatta verksstyrelser skall införas iförvaltningen, också bör övervägas att skifta majoritet i styrelsen i enlighetmed valutslagen. Lekmannastyrelser med ett dominerande politikerinflytande börvara så sammansatta att de speglar partifördelningen vid riksdagsvalen. Ettsådant system innebär enligt nriotionärer-na ett stort antal personbyten isamband med valen, vilket inte skulle befrämja effektivitet och sakkunskap inomverken. I stället skulle rena politiska bevekelsegmnder komma att fällaavgörandet vid beslutstillfällena. Imotionen påpekas att det med något undantag, t. ex. därbehovet av polifisk kontroll av verksamheten är särskilt motiverat, saknas rentpolitiskt sammansatta styrelser i de svenska ämbetsverken. Inslag av politiskaföreträdare är däremot vanligt. Enligt motionärerna förs regeringens förslagfram utan att några principiella motiv anförs för en ändrad sammansättning avverkens styrelser som dessa frågor f.n. är föremål för behandling iförvaltningsutredningen (B 1977:01). Ett ställningstagande av detta slag börenligt motionärerna inte ske utan en ingående behandling av hur verksstyrelserav olika karaktär bör vara sammansatta. Lekmannastyrelser finns i det stora flertaletav de centrala ämbetsverken. Ledamöterna utses av regeringen. Beträffandeinslaget av valda förtroendemän i dessa styrelser framgår följande av enundersökning som utskottet gjorde (se KU 1977/ 78:8). I 51 av de 66lekmannastyrelser som då fanns ingick minst en riksdagsledamot ellerkommunalpolitiker. I fyra styrelser utgjordes inslaget av valda förtroendemänav endast kommunalpolitiker och i 37 av endast riksdagsledamöter. I deåterstående tio styrelserna ingick såväl riksdagsledamöter somkommunalpolitiker. Det totala antalet lekmän i ämbetsverkens styrelser uppgicktill 454. Av dessa var 110 riksdagsledamöter och 22 kommunalpolitiker. Endasti styrelserna för två myndigheter UbU 1980/81:38 40 - ochstatens lantmäteriverk - var samtliga lekmanna-ledamöter valda förtroendemän. Inio andra styrelser var de valda förtroendemännen i majoritet, och i trestyrelser utgjorde de lekmannaledamöter. Resterande 37styrelser hade alltså ett inslag av förtroendemän som uppgick till mindre änhälften av antalet lekmannaledamöter. Vidarekan nämnas att länsstyrelsernas styrelser förutom landshövdingen består av 14ledamöter vilka samtliga väljs av landstingen. har genom tilläggsdirektivden (Dir 1979:33) fått i uppdrag att kartlägga de förändringar somskett i den statliga förvaltningens organisation - bl. a. genom inrättandet avlekmannastyrelser och att mot bakgrund härav beskriva och analysera nurådande förhållanden och problem i relationerna mellan regering, riksdag ochförvaltningsmyndigheter. Initiativ till uppdraget hade tagits av påförslag av utskottet (KU 1977/78:38). Resultatet av förvaltningsutredningensarbete i dessa delar beräknas föreligga i ett slutbetänkande före utgången avår 1981. Vid 1975/behandlades en mofion avBirgitta () om sammansättningen av statliga myndigheters styrelser.Enligt motionären borde statliga myndigheter företräda alla medborgaresintressen. Det var därför, anförde motionären, olämpligt att representanter förpartsintressen ingick i myndigheternas styrelser. I motionen begärdes en över:syn i detta avseende. I sitt enhälliga och av godkända betänkandeföreslog utskottet (KU 1975/76: 13) att motionen skulle avslås. Utskottetanförde därvid bl. a. följande: Genom lekmannastyrelserna har nya vägar öppnats förett ökat medborgarinflytande över förvaltningsverksamheten. Systemet har ocksågett ökade möjligheter för bl. a. samordning mellan verk med närbesläktadeuppgifter och för tillvaratagande av den sakkunskap och erfarenhet som finnsinom de organisationer och samhällsintressen som berörs av en viss myndighetsbeslut. Hurenskilda myndigheters styrelser bör vara sammansatta kan inte avgörasgenerellt. Enligt utskottets mening bör denna fråga som avgöras frånfall till fall med beaktande av myndigheternas uppgifter och verksamhetensinriktning. Självfallet är det av vikt att styrelserna får en så allsidigsammansättning som möjligt. UtskoUet kan med hänvisning till det anförda intebiträda mofionsyrkandet. UbU 1980/81:38 41 I motionen hemställs att beslutar göraett principuttalande av innebörd att grunderna för regeringens förslag omsammansättning av ämbetsverks styrelse inte godkänns. Motionärerna pekar påproblem som politiskt sammansatta styrelser kan leda till när det gällerförhållandet mellan ämbetsverken och regeringen. Utskottetkonstaterar att några allmänna principer för sammansättningen avlekmannastyrelser inte har formulerats i den nu aktuella propositionen om denstatliga skoladministrationen m.m. eller tidigare i annat sammanhang.Regeringen får därför i det enskilda fallet - ofta efter det att grundernafastställts av - avgöra hur ett ämbetsverks styrelse med hänsyn tillverkets uppgifter bör vara sammansatt. Utskottet vill liksom motionärernaerinra om att en närmare belysning av dessa frågor sker iförvaltningsutredningen. Utskottet anser att något principiellt uttalande omsammansättningen av ämbetsverks styrelser inte bör göras innan resultatet avförvaltningsutredningens arbete föreligger. Motionsyrkandet kan följaktligeninte tillstyrkas. Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), (), (), Per (), (), (), (), i (m), (), (), (), () och (). avHilding , , , , KurtOve , och (alla s) vilka ansett att sistastycket i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Propositionensförslag till ändrad sammansättning av innebär en principiellavvikelse från vad som gällt. Förslaget läggs fram somförvaltningsutredningen behandlar olika frågor med anknytning tilllekmannastyrelsers sammansättning. Enligt utskottets mening bör resultatet avdetta utredningsarbete avvaktas innan så genomgripande förändringar i ett stortämbetsverks styrelse som det här är fråga om genomförs. Utskottet anser detockså väsentligt att understryka att regeringens förslag i propositionen omden statliga skoladministrationen m. m. inte bör få utgöra en mall för framtidabeslut om sammansättningen av ämbetsverks styrelser. Utskottet tillstyrker medhänsyn härtill bifall till motionsyrkandet.