bet · G401NU64 · 1980-12-31 00:00:00 — Motionären framhåller att en ökning av garantiernaskulle betyda mycket för den enskilde företagaren utan att därför medföra någrastörre kostnader för samhället eller något avsevärt risktagande från dess sida.Den utökade utlåningskapaciteten hos AB Handelskredit bör enligt motionärenåstadkommas dels genom ett ägartillskott till bolaget, dels genom att statenutfärdar en kompletterande kreditgaranti. Motionären anför att det är avväsentligt intresse för att konkurrensen skall vidmakthållas i detaljhandelnatt de köpmän som så önskar genom upplåning i ett från leverantörer friståendekreditinstitut kan agera självständigt och därigenom minska sitt beroende avleverantörerna. Utskottet är ense med motionären om att det är en fördelför en detaljhandlare om han i en lånesituation har möjligheter att väljamellan flera kreditgivare. Frågan om mindre och medelstora företags finansiellasituation är, som utskottet redan nämnt, f. n. föremål för utredning. Utredarenskall lägga fram de förslag han anser vara motiverade av kartläggningen avdessa företags finansiella läge. NU1980/81:64 21 inte begränsat till en viss grupp av företag. Med hänsyntill att serviceföretagsutredningens betänkande f. n. bereds inomregeringskansliet och till att hithörande frågor torde kunna komma attbehandlas i den kommande småföretagspropositionen anser utskottet att motion1980/81:1786 inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Mindre och medelstora företag I motion 1980/81:1784 läggs fram enrad förslag avsedda att leda till förbättrade villkor för mindre och medelstoraföretag. Bland förslagen märks följande. Man bör överväga att utvidgaskattefondssparandet till att gälla även sparande i familjeföretag och andraicke börsnoterade företag. Lagstiftningen bör ändras så att det blir möjligtatt bilda lokala och regionala investmentbolag. Frågan om en särskildföretagsform för de mindre företagen bör åter tas upp. Koncernbegreppet börliberaUseras, vilket skulle underlätta kapitalrörelser mellan företag inomsamma koncern. Principerna för arvs- och förmögenhetsbeskattningen bör ändrasnär det gäller familjeföretagen. Arbetsrättslagstiftningen bör ändras bl. a.så att arbetsgivarnas möjligheter att provanställa framför allt ungdomar utvidgas till att gälla alla företag. Ledighetsuttag bör begränsas.En effektivisering av arbetsmarknadspolitiken bör syfta till en ökad rörlighetmellan företag, branscher och yrken. bör uppmuntras ekonomisktatt placera arbetshandikappade i lämpliga sysselsättningar. Motionärerna önskaratt skall ge regeringen dessa synpunkter till känna som sin mening. Utskottet konstaterar att de frågor som motionärernaaktualiserar i stor utsträckning redan är föremål för utredning i skildasammanhang. Motionärernas önskemål är av den arten att de torde komma attberöras i den småföretagsproposition som regeringen planerar att lägga fram år1982. Ett ställningstagande i sak till de olika spörsmålen från sidabör därför anstå i avvaktan på den propositionen. Motion 1980/81:1784 avstyrkssålunda av utskottet. Att stora problem av personell ochekonomisk natur ibland uppstår i mindre företag i samband medföretagsöverlåtelser och generationsskiften, understryks i motion 1980/81:2020(s). Det är enligt motionärerna ett samhällsintresse att undvika att företagfinansiellt urholkas exempelvis vid överlåtelser. De anser att maninte kan bortse från fördelningsfrågorna. Detta bör enligt motionärernabeaktas vid beredningsarbetet inför den aviserade småföretagspropositionen. Utskottet instämmer i att en överlåtelse av eller ettgenerationsskifte i ett litet företag ibland medför stora svårigheter förföretaget och dess ägare, inte minst när det gäller arvsskatt och förmögenhetsskatt. NU1980/81:64 22 regeringen beslutade om vissa lättnaderi arvs- och gåvobeskattningen. Alla svårigheter är emellertid inte därigenomundanröjda. Hithörande frågor behandlas av företagsskattekommitté (B1979:13). Utskottet utgår från att de nu berörda frågorna kommer att tas upp iden aviserade småföretagspropositionen även utan någon uttrycklig begäran däromfrån sida. Det nu aktuella yrkandet i motion 1980/81:2020 (s)avstyrks på denna grund. bör hos regeringen begäraåtgärder för att öka tillgången på s. k. frilanskonsulter för nystartade ochredan existerande mindre företag. Detta yrkande framställs i motion1980/81:1038. Enligt motionärerna skulle dessa företags utvecklingsmöjligheterförbättras om fler frilanskonsulter fanns att tillgå. Åtgärderna kan enligtmotionärerna bestå i att en ny typ av lån ("konsultetableringslån")med betydhgt gynnsammare lånevillkor än utvecklingsfondernas införs eller attdessa fonder aktivt hjälper till att marknadsföra frilanskonsulternas tjänster. Utskottet vill framhålla att det givetvis är av värde attäven små företag kan utnyttja konsulter för olika ändamål. Utvecklingsfondernamedverkar aktivt för att åstadkomma kontakter mellan företag ochlämpliga konsulter och torde ha vissa möjligheter att i mån av resurserfinansiera konsulttjänsten för småföretagen. Utskottet är dock inte berett attnu ta ställning i frågan huruvida generella "konsultfrämjande"åtgärder av det slag motionärerna föreslår bör införas. Frågor av denna naturtorde komma att tas upp i den småföretagsproposition som regeringen planeraratt lägga fram . På grundval av det anförda avstyrker utskottet motion1980/ 81:1038. I motion 1980/81:1412 föreslås attriksdagen skall begära en kartläggning av den inhemskainsatsvarutillverkningen. Bakgrunden till förslaget är bl. a. den att andelenimporterade insatsvaror har ökat kraftigt. Kartläggningen börenligt motionärerna omfatta bl. a. följande moment: importens fördelning påolika näringslivsgrenar, möjligheter till substitution mellan importerade ochsvenskproducerade varor , beredskapssynpunkter samtinsatsvaruproduktionens betydelse för konkurrensen. Analysarbetet bör enligtmotionärerna göras av industridepartementet i samarbete med och berörda fackhga organisationer. Som utskottet redan påpekat (s. 14) har chefen för industridepartementetanmält att han, mot bakgrund bl. a. av att andelen utländska insatsvaror ökat ivissa branscher , avser att ta upp diskussion med företrädare förindustrin och de fackliga organisationerna om ett åtgärdsprogram. Åtgärdernaskall inriktas på att stärka de svenska underleverantörernas ställning. NU1980/81:64 23 En informell arbetsgrupp har bildats för ändamålet (prop.1980/81:130 s. 38 f.). Genom de av regeringen i propositionen aviseradeåtgärderna blir motionsyrkandet i viss mån tillgodosett. har i dennasituation enUgt utskottets mening inte någon anledning att begära en sådankartläggning som motionärerna begär. Motion 1980/81:1412 avstyrks följaktligen. Även socialdemokraterna kräver enöversyn av möjligheterna att förbättra underleverantörernas situation.Önskemålet framställs i motion 1980/ 81:2020. Ett viktigt led i en sådanöversyn är att förslag utarbetas till åtgärder för att stärka dessaleverantörers ställning gentemot enskilda köpare. Man bör bl. a. undersöka omdet är möjligt att införa särskilda regler för de fall då ett enda företaggenom sina beställningar engagerar stora delar av ett underleverantörsföretagskapacitet, exempelvis bestämmelser om varselskyldighet vid störreproduktionsomläggningar hos köparföretaget. En annan viktig uppgift för enutredning vore att underlätta underleverantörernas finansieringssituation. Imotionen erinras om att socialdemokraterna krävde attförutsättningarna för en factoringverksamhet i anslutning till de regionalautvecklingsfonderna skulle undersökas och att riksdagsmajoriteten avslog dettayrkande. Motionärerna ser med tillfredsställelse att regeringen nu ämnar se överunderleverantörernas problem. De framhåller att det är väsentiigt att de imotionen berörda problemen -underleverantörernas beroende av köparföretag ochderas ibland speciella finansiella problem - tas upp i översynen och önskar attriksdagen skall göra ett uttalande av denna innebörd. Enligt utskottets uppfattning ligger det i sakens naturatt den undersökning av underleverantörernas situation som har påbörjats genomregeringens försorg måste behandla frågan om förhållandet mellan leverantörenoch köparen. Detsamma gäller självfallet i finansieringsspörsmålen. Vadsärskilt beträffar frågan om factoring vill utskottet erinra om att riksdagentidigare inte funnit några bärande skäl för att staten skulle engagera sig ifactoringverksamhet (NU 1979/80:43 s. 46). Det anförda hindrar enligtutskottets mening inte att en förutsättningslös utredning bör kunna övervägaäven skilda frågor rörande factoring. Något uttalande från sida i nuberörda frågor är enligt utskottets mening ej erforderligt. I motion 1980/81:273 (s) anförs attstrukturomvandlingen går hårt fram över näringslivet, inte minst det skånska.Ofta ägnas underleverantörerna liten uppmärksamhet i detta sammanhang. Denställning som småföretagen i intar som underleverantörer bör därförutredas, anser motionärerna. Utskottet vill framhålla att det i princip torde ankommapå de regionala organen att om det anses erforderligt göra en sådan utredningsom begärs i motionen. Resultatet av den av industriministern aviseradeutredningen bör NU1980/81:64 24 emellertid kunna bli av värde även för näringslivet iSkåne. Utskottet avstyrker med det anförda motionen. De regionala utvecklingsfonderna m. m. En väsentlig del av statens stödtill mindre och medelstora företag går genom de regionala utvecklingsfonderna.Till fondernas företagsservice, utbildningsservice, låneverksamhet ochadministration utgår bidrag över anslaget Bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. Medel för fondernas utlåningsverksamhet har innevarandebudgetår anvisats över anslaget Medelstillskott till regionalautvecklingsfonder. beslutar om fördelningen avtillgängliga medel. 1 detta avsnitt tar utskottet först upp frågor om ökaderesurser till de regionala utvecklingsfonderna. Därefter behandlas frågor omfondernas målgrupp, företagsservice m. m. och om styrelsernas sammansättning.Slutligen berörs utvecklingsfondernas kreditverksamhet. Regeringen anförde i proposition1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten att med hänsyn till detstatsfinansiella läget en större andel av fondernas kreditstöd borde lämnas iform av garantier. Någon medelsanvisning avsågs /82 inte skeunder anslaget Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder. Riksdagenlämnade vad som anförts utan erinran (NU 1980/81:17 s. 11, rskr 1980/81:103).Förslag om utökade möjligheter för utvecklingsfonderna att lämna garantier förlån har lagts fram i proposition 1980/81:100 (bilaga 17 punkt B 4). Näringsutskottethar tillstyrkt förslaget (NU 1980/81:52). I motion 1980/81:1468 föreslås olika åtgärder för attfrämja sysselsättningen i . Innebörden av det i detta sammanhangaktuella förstaget är att ytterligare 10 milj. kr. skall anslås till denregionala utvecklingsfonden i för att förstärka fondensutiåningskapacitet. Motionärerna hänvisar till att utvecklingsfonden iVärmlands län efter ett riksdagsbeslut har fått 3 milj. kr. för attfrämja utvecklingen av mindre och medelstora företag i länet. Deras förslagskall ses mot bakgrund av bristen på riskvilligt kapital och de positivaerfarenheterna av de tidigare erhållna medlen . Utskottet vill erinra om att inom dengällande totalramen för regionalpolitiska medel på förslag avarbetsmarknadsutskottet (AU 1980/81:23 s. 96, rskr 1980/81:233) har beslutatom stöd på upp till 20 milj. kr. till fortsatta insatser för att främja denindustriella utvecklingen i . Medlen får användas för olika åtgärder.Det ankommer på regeringen att i samråd med de regionala myndigheterna, iförsta hand , bestämma i vilka former medlen skall användas. NU1980/81:64 25 Utskottet utgår ifrån att vid denavvägning som här görs mellan olika angelägna insatser även de mindre ochmedelstora företagens situation beaktas liksom har gjorts tidigare. Beträffande motionärernas förslag om ytterligare resurserför utlåning vid utvecklingsfonden i vill utskottet erinra omredogörelsen i inledningen till detta avsnitt för beslutet att en större andelav fondernas kreditstöd skall lämnas i form av garantier, vilket innebärutökade utlåningsmöjligheter. Detta ställningstagande hade stöd avett enhälligt utskott. Med hänvisning till vad utskottet här har anförtavstyrker utskottet motion 1980/81:1468 i ifrågavarande del. Anslaget Bidrag till regionala utveckUngsfonder m. m. I proposition 1980/81:100 bilaga 17(s. 29 f.) föreslår regeringen att anvisa 95 milj. kr. som bidragtill regionala utvecklingsfonder m. m. för /82. Förslagetinnebär att regeringen räknar med ett ökat medelsbehov av 10 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. Enligt budgetpropositionen har vid medelsberäkningenhänsyn tagits till en utvidgad försöksverksamhet med arbetskooperativ. Dennafråga har sedermera behandlats i proposition 1980/81:130 (s. 61-68). I dennaredovisas att kostnaderna för en försöksverksamhet med löntagarägda företag harberäknats till 2,5 milj. kr. och att dessa kostnader skall täckas inom ramen avdet föreslagna bidraget av 95 milj. kr. I den socialdemokratiska partimotionen 1980/81:2020föreslås en ytterligare ökning av statens bidrag till de regionalautvecklingsfonderna. Motionärerna nämner en rad olika omständigheter som enligtderas mening motiverar att utvecklingsfonderna skall få ett bidrag på 20 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. a. anför deatt fondernas personella resurser bör byggas ut vad gäller service i marknadsföringsfrågor.De betonar också vikten av att utvecklingsfondernas service till de mindre ochmedelstora företagen förstärks vad gäller exempelvis produktutveckling, export,kalkylering, finansiell planering och investeringsplanering. Vidare pekar depå angelägenheten av att den pågående försöksverksamheten med regionalaexportsäljbolag kan föras vidare. Enligt motionärernas uppfattning är det intemeningsfullt att på det sätt som regeringen nu gör ställa ökade anspråk på verksamhetenvid de regionala utvecklingsfonderna utan att anvisa i motsvarande mån ökadeekonomiska resurser för verksamheten. Enligt utskottets mening svarar de regionalautvecklingsfonderna för betydelsefulla insatser på regional nivå för attutveckla mindre och medelstora företag. Den ökning av det statliga bidraget tillutvecklingsfonderna som regeringen föreslår i budgetpropositionen finnerutskottet väl avvägd med hänsyn till dels angelägenheten av stöd till de mindreoch medelstora företagen, dels det NU1980/81:64 26 Utskottet har inte heller någotatt erinra mot förslaget i proposition 1980/81:130 aU 2,5 milj. kr. avifrågavarande anslag skall användas för försöksverksamheten med löntagarägdaföretag. Med hänvisning till vad utskottet här har anfört tillstyrkerutskottet förslaget i budgetpropositionen att anslaget skall uppgå till 95milj. Motion 1980/81:2020 (s) avstyrks sålunda i här aktuell del. Frågor kring arbetarkooperativaföretag behandlas även i motionerna 1980/81:2044 och 1980/81:2068. Motionärernaföreslår att den i proposition 1980/81:130 åsyftade försöksverksamheten medföretagsservice till löntagarägda företag i fortsättningen särskilt inriktaspå de arbetarkooperativa företagen. I motionerna framhålls bl. a. att det finnsrisk för att, om kooperativa principer inte tillämpas, karaktären avlöntagarägt företag ändras genom att de anställda delas upp i tvågrupper - delägare och icke delägare. Utskottet vill erinra om att det pågår enförsöksverksamhet med fördjupade företagsserviceinsatser i samband med attlöntagarägda företag bildas (prop. 1980/81:130 s. 61 f.). Verksamheten bedrivsav statens industriverk och vissa regionala utvecklingsfonder i samråd medkooperationsutredningen (I 1977:01). Utskottet ser positivt på dennaförsöksverksamhet och har som framgått tillstyrkt att 2,5 milj. kr. avbidraget till regionala utvecklingsfonder används för detta ändamål. När detgäller den närmare inriktningen av verksamheten vill utskottet framhålla, somockså påpekas i propositionen (s. 63), att det är önskvärt att ett löntagarägtföretag redan från starten får en lämplig företagsform, så att inte formen somsådan lägger hinder i vägen för en tillfredsställande utveckling. Det ärsjälvklart att den kooperativa företagsformen bör prövas inom ramen för ensådan försöksverksamhet. Något uttalande från sida av innebörd attverksamheten särskilt skall inriktas på denna företagsform bör dock inte göras.Motionerna 1980/81:2044 och 1980/81:2068 avstyrks därför av utskottet. Målgrupp, serviceverksamhet m. m. I tre motioner lämnas förslag somgår ut på att turistnäringen skall ingå i utvecklingsfondernas målgrupp.Sålunda föreslås i här aktuell del av motion 1980/81:183 om åtgärder för attfrämja svensk turism, att turistnäringen skall få ta del avutvecklingsfondernas kreditgivning och företagsservice. Motionärerna anför attstöd från utvecklingsfonderna är naturiigt eftersom turistnäringen är ensmåföretagarnäring. I motion 1980/81:596 föreslås att utvecklingsfondernasmålgrupp skall kompletteras med turistnäringen i län där turismen har karaktärav basnäring. Motionärerna pekar på att utvecklingsfonden i medhjälp av särskilda försöksmedel bedriver rådgivningsverksamhet till turistföretageni länet. Det är av största betydelse, anför de, att försöksverksam- NU1980/81:64 27 I motionen hänvisas vidare till attserviceföretagsutredningen i sitt betänkande (SOU 1979:74) Serviceföretagen -vägar till utveckling bl. a. har föreslagit en successiv utvidgning avfondernas målgrupp. Motionärerna nämner att några av remissinstanserna särskilthar framhållit att turistnäringen är en lämplig bransch att påbörja en sådanutvidgning med. I motion 1980/81:786 anförs att turistnäringen harutvecklats explosionsartat och att den rymmer många små och medelstoraföretag. Det är naturligt, säger motionärerna, att turistnäringen får möjlighetatt ta del av utvecklingsfondernas verksamhet i form av kreditgivning,produktutveckling, personaUedning och utbildning. Den sistnämnda motionen innehåller också vissa förslagangående utvecklingsfondernas företagsservice. Motionärerna önskar att fondernai högre grad än nu skall dels initiera samarbete mellan högskolornas forskareoch småföretagen, dels förenkla kontakterna mellan företag och olikamyndigheter, dels arbeta för samverkan mellan småföretag, dels rekryterapersonal med bred kunskap om små och medelstora företags villkor. Vidare villmotionärerna att det inom industriverket eller utvecklingsfondskall göras en grundlig undersökning om förutsättningar för kvinnorsföretagande. De anför att kampanjer särskilt riktade till kvinnor bör initierasav utvecklingsfonderna i de län där turismen kommer att ha betydelse. Också i motion 1980/81:476 berörs utvecklingsfondernasmålgrupp. Motionärerna begär en översyn och utvärdering av utvecklingsfondernasoch de till dem knutna utvecklingsbolagens uppgifter och verksamhet. Vid ensådan utvärdering bör serviceföretagens lånemöjligheter särskilt beaktas, anförmotionärerna. De framhåller att det i och för sig kan anses rimligt attutvecklingsfondernas rörelselån i så stor utsträckning som möjligt kanaliserastill tillverkningsindustrin. finner de det svårt att förstå varförservicenäringarna skall sättas på undantag. Andra saker som borde utvärderas ärbl. a. för- och nackdelar med det delade huvudmannaskapet för utvecklingsfonderna,nödvändigheten av att bilda regionala utvecklingsbolag och utvecklingfondernasbedömning i låneärenden av var gränsen för tillfredsställande lönsamhet går. De regionala utveckUngsfondernas målgrupp består av mindreoch medelstora företag inom tillverkningsindustrin samt sådana mindre ochmedelstora tjänsteproducerande företag som riktar sina tjänster till tillverkningsindustrin(prop. 1977/78:40 bil. 1, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110). Det finns dock vissflexibilitet i målgruppsavgränsningen. I vissa fall kan sålunda även andraföretag än de nyssnämnda inräknas i målgruppen. En förutsättning för detta ärdock att en sådan utvidgning inte innebär att insatserna försämras för denprioriterade målgruppen, dvs. de tillverkande företagen. Som nämns i motion1980/81:596 har serviceföretagsutredningen föreslagit bl. a. att de regionala utvecklingsfondernas målgrupp skall NU1980/81:64 28 utvidgas till att omfatta även serviceföretag. Vad gällerturistnäringen anför serviceföretagsutredningen i sitt betänkande (SOU 1979:74)Serviceföretagen - vägar till utveckling (s. 169) att denna näring tillövervägande del består av små företag som ofta står utanför kedjegrupperingaroch samordnande branschorganisationer. Detta gör att det för mångaturistföretag skulle vara av mycket stor betydelse att kunna utnyttjautveckUngsfondernas företagsservice och kreditutbud. Enligt vad utskottet inhämtat har det övervägande antalet remissinstanserbl. a. med hänvisning till resursskäl avstyrkt en så betydande ökning avmålgruppen som utredningen har förordat. Flera av de remissinstanser somavstyrker utredningens förslag om en avsevärt utökad målgrupp föreslår dock attmålgruppen i vart fall utökas med företag inom turistnäringen. Utredningen (Jo 1979:07) om den statiiga rekreations- ochturistpolitiken har i skrivelse till chefen förindustridepartementet hemställt att utvecklingsfondernas målgrupp kompletterasmed turistnäringen. förslag bereds f. n. inomregeringskansliet. Som framgår av proposition 1980/81:130 (s. 46) har statensindustriverk påbörjat en utvärdering av utvecklingsfondernas verksamhet, bl. a.vad gäller företagsservice. Denna utvärdering beräknas bli slutförd underhösten 1981. Regeringen har i propositionen aviserat att den pågrundval av bl. a. denna utvärdering skall ta upp frågan om allmän inriktningoch utformning av utvecklingsfondernas verksamhet. Av propositionen framgårockså att industriverket i rapporten utvecklingsbolag -problem ochmöjligheter (SIND 1980:14) har studerat de regionala investment- ochutvecklingsbolagens verksamhet. Enligt utskottets mening finns det med hänsyn till industriverketspågående utvärdering och regeringens beredning av serviceföretagsutredningensförslag inte anledning för att nu ta ställning till omfattningen avutvecklingsfondernas målgrupp eller till de förslag angående företagsservicesom framförts i här aktuella motioner. Någon översyn därutöver avutvecklingsfondernas eller utvecklingsbolagens verksamhet anser utskottet inteheller vara motiverad. Utskottet förutsätter att flera av de frågor som tas uppi motionerna kommer att behandlas i industriverkets utvärdering. När det gällerönskemålen beträffande kvinnors företagande utgår utskottet ifrån attindustriverket och utvecklingsfonderna beaktar alla möjligheter att stimuleratill nyföretagande och därvid givetvis uppmärksammar den potential förnyföretagande som finns bland kvinnor. Utskottet anser inte att något uttalandefrån till regeringen i här berörda frågor är motiverat. Utskottetavstyrker sålunda motion 1980/81:183 i förevarande del samt motionerna1980/81:476, 1980/81:596 och 1980/ 81:786. NU1980/81:64 29 Utskottet övergår så till frågan omsammansättningen av de regionala utvecklingsfondernas styrelser. I motion 1980/81:808 anförs att regeringen bör utredahuruvida statsmakternas intentioner angående sammansättningen av fondernasstyrelser har blivit tillgodosedda. Det har under de år utvecklingsfonderna hararbetat framförts kritik mot att företagarintresset inte har blivittillräckligt representerat i fondernas styrelser, säger motionärerna. De anseratt detta speciellt bör uppmärksammas i den förordade utredningen. gällande ordning innebär att de regionalautvecklingsfondernas styrelser utses av landstingen (jfr prop. 1977/78:40 s.141). Vid sin behandling av frågan uttalade näringsutskottet (NU1977/78:34 s. 19 f.) följande: Som anförs i propositionen börstyrelserna få en så allsidig sammansättning som stiftelsernas verksamhet måsteanses kräva.