bet · G401KU26 · 1980-12-31 00:00:00 — om ändring i vallagen m. m. 1980/81:170 samtmotioner) I detta betänkande behandlas delsproposition 1980/81:170, dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1980/81:2126, 2141, 2142, 2143, 2144 och 2145 och dels de under denallmänna motionstiden väckta modonerna 1980/81:240, 489, 495, 646, 861,866, 1513 och 1515. Regeringen ()föreslår i proposition 1980/81:170 att antar i propositionen intagnaförslag till 1. lag om ändringi vallagen (1972:620), 2. lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, 3. lag om ändringi kommunallagen (1977:179), 4. lag om ändringi lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Till grund för förslagen ligger betänkandet (SOU 1980:45)Översyn av vallagen 2, som har avlämnats av vallagskommitté. I syfte att garantera kommunerna ett avgörande inflytandepå valkretsindelningen föreslås att beslutanderätten i ärenden omvalkretsindelning skall decentialiseras från länsstyrelserna tillkommunfullmäktige. Vidare föreslås att skyddet för registreradepartibeteckningar skall stärkas. Bland övriga förslag kan nämnas de som gällervalkretsindelningen, valmaterialet och sammanräkningsförfarandet vid dekyrkliga valen. För att snabbare få fram valresultatet i dessa val föreslås bl.a. nya rutiner för poströsträkningen. De nya reglerna föreslås träda i kraft föratt kunna tillämpas vid val. Beträffande lagförslagen och den närmare motiveringenhänvisas till propositionen. I motion 1980/81:240 av RuneTorwald (c) och Chrisdna Rogestam (c) hemställs "att hosregeringen begär förslag till ändrat öppethållande av vallokalerna elleralternativt ändrade regler för valdistriktsindelning på sätt som föreslagits imotionen för tillämpning vid val". I motion 1980/81:489 av MargaretaAndrén (fp) hemställs "att hos regeringen inför nästa val begären översyn när det gäller reglerna för ombudsröstning och röstning på sjukhusoch andra insdtutioner". 1 1980/81. KU1980/81:26 2 1 motion 1980/81:495 av ÅkeWictorsson (s) hemställs "att beslutar att hos regeringen begäraförslag om att varaktigt samboende skall jämställas med äkta makar vid röstninggenom ombud vid allmänna val". 1 motion 1980/81:646 av MargaretaAndrén (fp) och () hemställs "att hosregeringen begär en översyn över möjligheterna att ytterligare underlätta förutlandssvenskarna att delta i de svenska valen". 1 motion 1980/81:861 av . ('') hemställs "att beslutar att vallagen skall ändras såatt det klart framgår att endast en beteckning i ord kan godtas förregistrering av partibeteckning". 1 motion 1980/81:866 av KnutWachtmeister m.fl. (m) hemställs "att beslutar att vallokalernaskall hållas öppna valdagen mellan och 19.00". I motion 1980/81:1513 av DanielTarschys (fp) hemställs "att hos regeringen anhåller om enöversyn av vallagstiftningen i syfte att - utan skadeverkningar för demokratin- åstadkomma besparingar i statens och kommunernas utgifter för de allmännavalen". I modon 1980/81:1515 av . (vpk) hemställs "att hos regeringen hemställer om enutredning rörande bestämmelserna för registrering av partibeteckning vid val ienlighet med vad som anförts i denna motion". 1 motion 1980/81:2126 av ArneAndersson i (s) och () hemställs "att riksdagenbeslutar att hos regeringen anhålla om förslag till sådan ändring av vallagensom syftar till att förhindra missbruk av enskild persons namn på valsedlar ienlighet med vad i motionen anförts". I motion 1980/81:2141 av BertilFiskesjö (c) och () hemställs "att antar dettill motionen fogade förslaget om ändring av vallagen". Förslaget harföljande lydelse: KU1980/81:26 3 Lag om ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrives att 2 kap. 1 § vallagen (1972:620)' skall hanedan angivna lydelse. För val till är riketindelat i 28 valkretsar. med undantag av (valkrets), med undantag av (valkrets), , , och Lunds kommuner(Fyrstadskretsen), med undantag av Fyrstadskretsen (Malmöhusläns valkrets). Ale, , ,, , , Le-rums. , , ,, och Åmåls kommuner (läns norra valkrets), , , , Trane-mo och Ulricehamnskommuner (läns södra valkrets), vart ochett av övriga län. För val till är riketindelat i 29 valkretsar. med undantag av (valkrets), med undantag av (valkrets), Bjuvs, Eslövs, , ,, , och kommuner (norra valkrets).Burlövs, Käv-linge. , , , , , ,, och Ystads kommuner (södra valkrets), Ale, , , , ,, Le-rums. , , , ,och Åmåls kommuner (läns norra valkrets), , , , Trane-mo och Ulricehamnskommuner (läns södra valkrets), vart ochett av övriga län. Denna lag träder i kraft den 1 juli1981. ' 1* 1980/81. KU 1980/81:26 4 I motion 1980/81:2142 av m. fl. (c)hemställs "att beslutar att vallagens 2 kap. 9 § skall ha nedanangivna lydelse: För val av kommunfullmäktige skall kommunen indelas ivalkretsar, om i kommunen finnas flera än 24 000 röstberättigade invånare ellerför kommunen skall utses minst 51 fullmäktige. Överstiger antalet röstberättigadeinvånare i konmiun 6 000 får kommunen indelas i valkretsar. Annan kommun fårindelas i valkretsar endast om synnerliga skäl föreligger på grund av kommunenssärskilt betydande utsträckning eller liknande förhållanden. Valbarhet är ejinskränkt inom valkrets. Som röstberättigad anses den som har upptagits igiMlande röstlängd. Vidvalkretsindelning iakttages att Vidvalkretsindelning iakttages att 1. skallutformas så att varje krets 1. skallutformas så att varje krets 2, om det är möjligt, skall utformas så att varje krets kan oinslutas med en sammanhängande gränslin- 3, skall utformas så att territoriell församling, om det är möjligt, läm- kanberäknas komma att enligt kan beräknas komma att enligt bestämmelserna i 10 § utse minst bestämmelserna i 10 § utse minst femton kommunfullmäktige, tjugo kommunfullmäktige. 2, om det ärmöjligt, skall utformas så att varje krets kan omslutas med en sammanhängandegränslinje, 3, skall utformasså att territoriell församling, om det är möjligt, läm- nas odelad och icke i något fall delas nas odelad och icke i något fall delas på flera än två kretsar och på flera än två kretsar och 4, i den mån det kan ske utan 4, i den mån det kan ske utan olägenhet skall utformas så att anta- olägenhetskall utformas så att anta let fullmäktige för hela kommunen letfullmäktige för, hela kommunen kan beräknas bli lika fördelat på de kanberäknas bli lika fördelat på de särskilda kretsarna, särskilda kretsarna," I motion 1980/81:2143 av () hemställs "att beslutar att dubbelröstning vid allmänna valendast får ske fram till kl, ", I motion 1980/81:2144 av DanielTarschys m, fl. (fp) hemställs "att som ny lydelse av 2 kap, 9 Svallagen antar följande lydelse: KU1980/81:26 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För val av kommunfullmäktige skall kommun indelas ivalkretsar, om i kommunen finnas flera än 24 000 röstberättigade invånare ellerför kommunen skall utses minst 51 fullmäktige. Överstiger antalet röstberättigadeinvånare i kommun 6 000 får kommunen indelas i valkretsar. Annan kommun fårindelas i valkretsar endast om synnerliga skäl föreligger på grund av kommunenssärskilt betydande utsträckning eller liknande förhållanden. Valbarhet är ejinskränkt inom valkrets. Som röstberättigad anses den som har upptagits igällande röstlängd. Vidvalkretsindelning iakttages att Vidvalkretsindelning iakttages att 1, skall utformas så att varje krets 1, skall utformas så att varje krets kan beräknas komma att enligt kan beräknas komma att enligt bestämmelserna i 10 § utse minst bestämmelserna i 10 § utse minst femton kommunfullmäktige, tjugo kommunfullmäktige, 2, om det ärmöjligt, skall utfor- 2, om det är möjligt, skall utformasså att varje krets kan omslutas mas så att varje krets kan omslutas med ensammanhängande gränslin- med en sammanhängande gränslinje, je, 3, skall utformasså att territoriell 3, skall utformas så attterritoriell församling, om det är möjligt, läm- församling, om det är möjligt,lämnas odelad och icke i något fall delas nas odelad och icke i något falldelas på flera än två kretsar och på flera än två kretsaroch 4, i den mån detkan ske utan 4, i den mån det kan ske utanolägenhet skall utformas så att anta- olägenhet skall utformas så att antaletfullmäktige för hela kommunen let fullmäktige för hela kommunen kan beräknasbli lika fördelat på de kan beräknas bli lika fördelat på de särskildakretsarna, särskilda kretsarna," I motion 1980/81:2145 av LarsWerner m, fl, (vpk) hemställs att beslutar "1, att hosregeringen hemställa om förslag till ett valsystem med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat utan särskild spärregel i kretsindelad kommun, 2, att hosregeringen hemställa om en utredning rörande bestämmelserna för registrering avpartibeteckning vid val i enlighet med vad som i motionen anförs". Frågor som tagits upp i motionerna Vallokalernasöppethållande och valdistriktens storlek 1 motion 1980/81:240 av RuneTorwald (c) och () anförs att det finns anledningöverväga om inte bestämmelserna om KU 1980/81:26 6 indelning i valdistrikt och vallokalernas öppethållandebör ändras. Som skål hårtill anförs att väljarna poströstar i allt störreomfattning, att valförrättarna skulle få rimligare arbetsförhållanden samt atticke oväsentliga besparingar skulle kunna uppnås. Motionärerna framhåller att arbetsdagen för valförrättarnaär mycket lång och arbetskrävande. En viss förbättring kan enligt motionärernaåstadkommas om man såsom redan sker i vissa kommuner förstärker de storavaldistrikten med extrapersonal för rösträkning m, m. Om så sker, borde enligtmotionärerna valdistrikten utan olägenhet kunna göras större. Om man vill behålla valdistriktens storlek, borde manenligt motionärerna i stället kunna reducera öppethållandet genom att stängavallokalerna mitt , förslagsvis mellan kl, 13 och 15, Enligtmotionärernas uppfattning torde detta vara den åtgärd som är att föredra,eftersom den svarar mot de framförda skälen för ändringar som den iendast ringa mån påverkar väljarnas bekvämlighet och gör att de kan fåfortsätta att rösta i den gamla invanda vallokalen, I motion 1980/81:866 av m, fl, (m)framhålls att den omfattande poströstningen har fått negativa konsekvenser förett snabbt slutresultat genom den möjlighet som finns att på valdagen ändra entidigare avlämnad poströst. De som arbetar i vallokalerna kan inte påbörjaarbetet med att öppna poströsternas ytterkuvert och lägga ner valkuverten ivalurnan förrän vallokalerna stängts kl, 20, Härigenom fördröjs enligtmotionärerna säkerligen det slutliga valresultatet . Det finnsenligt motionärernas uppfattning skäl att söka åstadkomma förbättringar. Motionärernapåpekar att vallagskommittén inte varit beredd att föreslå ett slopande avmöjligheten att ändra en avgiven poströst. Inte heller har kommittén velatsätta en viss tidpunkt på valdagen efter vilken ändring av poströst inte skulletillåtas. Enligt motionärerna kommer en fortsatt väntad ökning av poströstandetytterligare att fördröja sammanräkningen, som arbetet i vallokalernaunder öppettiden kommer att minska. Med anledning härav kan det enligt motionärernavara motiverat att vid valet stänga vallokalerna tidigare,dvs, kl, 19, Enligt motionärerna har erfarenheterna från de senaste valen visatatt ett mycket begränsat antal väljare röstar den sista timmen. Gällande bestämmelser m, m. Enligt 9 kap, 1 § vallagen skallvallokal hållas öppen för röstning mellan kl, 8 och 20, Centrala valmyndigheten() får dock bestämma att vallokalen i ett visst valdistriktskall vara öppen , om det kan antas att väljarna ändå hartillfredsställande möjligheter att utöva sin rösträtt. Reglerna om vallokalernas öppethållande fick sittnuvarande innehåll genom lagändringar efter förslag av 1978 årsvallagskommitté i betänkandet (SOU 1978:64) Översyn av vallagen 1 (prop, 1978/79:48,KU KU1980/81:26 7 1978/79:15, rskr, 1978/79:77), Enligt tidigare reglerskulle vallokalerna hållas öppna till kl, 21, Utskottet anförde i sittbetänkande bl, a, följande: Fördelarna med en tidigare stängningav vallokalerna måste vägas mot riskerna för ett lägre valdeltagande. Undersenare år har ett flertal reformer genomförts med syfte att underlättaröstandet och därmed främja ett högt valdeltagande. Valdeltagandet i vårt landhar också successivt ökat till en internationellt sett hög nivå. En tidigarestängning av vallokalerna kan enligt utskottets mening accepteras endast underförutsättning att valdeltagandet därmed inte kan förutses minska. Erfarenheterna från de val som genomförts sedan nuvarandeordning infördes visar bl, a, att antalet röstande mellan kl, 20 och 21 varitmycket litet. En förklaring till detta år sannolikt de förbåttrademöjligheterna att poströsta. De väljare, som av olika skäl önskar utnyttjavaldagen till andra verksamheter än röstningen, har goda möjligheter attgenom poströstning i förväg delta i valet. Väljarna har också visat en ökadbenägenhet att poströsta, en utveckling som sannolikt kommer att fortsätta. Påen enkätfråga från RSV uppgav av landets valnämnder attde ansåg att vallokalerna utan olägenhet för de röstande kunde stängas redankl, 20, Det får förutsättas att kortare öppethållandetider vidvallokalerna ges tillräcklig uppmärksamhet i samband med densamhällsinformation rörande valet som planeras. Farhågorna för att väljare avmisstag anländer för sent till vallokalen bör därför vara ringa. När utskottetsenast hade anledning att ta ställning till en tidigare stängning avvallokalerna var antalet nya röstberättigade p, g, a, sänkningen avrösträttsåldern och införandet av rösträtt för invandrare ett viktigt skäl föratt inte då besluta om ytterligare förändringar. Några sådana särskilda skälföreligger inte års val. Utskottet var inte enigt, I enreservation (7 s) förordades att de gällande reglerna om vallokalernasöppethållande skulle behållas oförändrade. Vallokalerna skall i princip hållas öppna . Före1970 års val gällde ett obligatoriskt uppehåll i valförrättningen mellan kl, 11och 13, Som skäl för att slopa uppehållet anfördes behovet av att trygga att dedå införda samtidiga valen till och kommunala församlingar skullekunna genomföras smidigt med en enda valdag (prop, 1969:148 s, 71), Beträffande valdistriktens storlek gäller enligt 3 kap, 3S andra stycket vallagen att valdistrikt bör omfatta 1 200-1 500röstberättigade. Endast om särskilda skäl föranleder det, får valdistriktomfatta mer än 1 800 eller mindre än 300 röstberättigade. Dessa regler infördes (prop, 1975:27, KU 1975:18,rskr 1975:226), saknades normer för valdistriktens storlek, Ipropositionen anförde föredragande departementschefen att det sätt på vilketindelningen i valdistrikt genomförs får betydelsefulla konsekvenser i skildahänseenden. En med tanke på befolkningstalet väl avvägd indelning utgör sålundaen förutsättning för att röstningen skall kunna genomföras smidigt ochstörningsfritt och röstsammanräkningen snabbt och säkert. Distriktensbefolkningsstorlek kan, anförde departementschefen vidare, ha betydelse ocksåför möjligheterna att fullt ut garantera valhemligheten, Avpassningen KU1980/81:26 8 av distriktens geografiska område måste dessutom antaspåverka valdeltagandet (prop, s, 20), Vid 1975/riksmötebehandlades en motion (2 c) om ändrade öppethållandetider för vallokaler.Förslagen innebar bl, a,, liksom den nu aktuella mofionen 1980/81:240, attvallokal skulle hållas stängd mellan kl, 13 och 15, Motionen avslogs i enlighetmed förslag av utskottet som på denna punkt var enigt (KU 1975/76:24), Budröstning m. m. Motionerna I motion 1980/81:489 av MargaretaAndrén (fp) begärs inför nästa val en översyn av reglerna för ombudsröstningoch röstning på sjukhus och andra institutioner. Motionären framhåller att detvid valet på flera platser kunde konstateras att valfusk hade förekommit.Framför allt var det vid röstning på sjukhus och institutioner som detta hadeskett. Ombudsröstningen hade inte ägt rum i den ordning som lagen föreskriver.Några uppmärksammade rättegångar med anledning av valfusket har ocksåförekommit. Enligt motionären behöver det tydligen ske en översyn avreglerna vid röstning på sjukhus, ålderdomshem och andra institutioner. Enskärpning när det gäller ombudsröstning bör enligt motionären också övervägas.Vidare föreslås att en försöksverksamhet med ambulerande röstmottagning påolika sjukvårdsinrättningar prövas. Då skulle enligt motionären sängliggandepatienter i större utsträckning ha möjlighet att rösta personligen, I motion 1980/81:495 av () begärs förslagom att varaktigt samboende skall jämställas med äkta makar vid röstning genomombud. Motionären framhåller att strävandena har varit att iolika lagar så långt möjligt jämställa samboende mån och kvinnor, oberoende avom de har ingått äktenskap eller inte. Denna princip har enligt motionärengodtagits av i samband med ändringar i äktenskapslagstiftningen,varvid uttalades att man borde eftersträva att skatteregler och regler omsociala förmåner över huvud taget skulle få ett sådant innehåll att de ickepåverkade kontrahenternas val av samlevnadsform. Motionåren framhåller att detinte finns några möjligheter för samboende att använda ombudsröstning annat änom den ena parten är sjuk och den andre då röstar som vårdare, I vissa andrasammanhang kan det enligt motionären finnas svårigheter att definierasarnboendets varaktighet och karaktär. Vid tillämpning av äkta make-röstningbekräftas dock förhållandet av de båda parterna och bestyrks av ett vittne.Detta bör enligt motionären vara en fullt tillräcklig garanti. KU1980/81:26 9 Gällande bestämmelser rn, m. Enligt gällande bestämmelser i 11kap, vallagen får väljare under vissa förutsättningar lämna röstsedel genom bud(röstning med valsedelsförsändelse). Så får gift väljare lämna valsedel genomsin make (11 kap, 1 §), Vidare får väljare som betjänas av lantbrevbärare lämnavalsedeln genom denne (11 kap, 5 S)- Även väljare som på grund av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder inte kan inställa sig i vallokalen får lämnavalsedel genom bud (11 kap, 3 §), Som bud får dock inga andra medverka än vissanärmare släktingar, nämligen barn, barnbarn, fader, moder eller syskon ellerockså väljarens vårdare. Ytterligare en förutsättning är att budet skall hafyllt . Röstning med valsedelsförsändelse som skall lämnas genommake förbereds på följande sätt. Väljaren lägger själv för varje val envalsedel i ett innerkuvert och förseglar detta. Därefter lägger han, i närvaroav ett vittne, innerkuverten i ett särskilt ytterkuvert förvalsedelsförsändelse och förseglar detta samt undertecknar en försäkran påheder och samvete att han förfarit på sätt som här beskrivits. Vittnet, somskall ha fyllt , skall skriftligen intyga att väljaren egenhändigtundertecknat den nämnda försäkran. Väljarens make eller barn eller makens barnfår inte vara vittne. Valsedelsförsändelse får anordnas tidigast förevaldagen. Vid röstning genom lantbrevbärare gäller i allt väsentligtsamma regler som vid röstning genom äkta make, får inte varavittne, men skall på ytterkuvertet intyga att han mottagit försändelsen avväljaren. När släkting eller vårdare medverkar som bud skall bådebudet och vittnet vara närvarande när väljaren lägger in de iordningställdainnerkuverten i ytterkuvert och förseglar detta. Båda två skall ocksåskriftligen intyga att väljaren egenhändigt undertecknat en sådan försäkran somnyss nämnts och att något förhållande som strider mot innehållet i försäkraninte är känt.för dem, En särskild kommitté,familjelagssakkunniga (Ju 1970:52), har till upjjgift att verkställa utredningangående den familjerättsliga lagstiftningen. Kommittén skall därvid ävenbehandla vissa frågor om ogifta samboendes rättsliga ställning, I dettasammanhang kommer kommittén att överväga den närmare innebörden av begreppetsamboende. Kommittén avser att redovisa bl, a, dessa frågor i sitthuvudbetänkande , vallagskommitté har motbakgrund av tidigare riksdagsmotioner i ämnet samt vissa oegentligheter isamband med val övervägt en KU1980/81:26 10 ändring av reglerna för budröstning. Kommittén har därvidinte funnit tillräckliga skäl att nu föreslå någon skärpning av reglerna. Sommotivering för denna ståndpunkt anför kommittén i sitt betänkande (SOU 1980:45s, 152) bl, a, följande: Väljare som är hänvisade att anlitabud för att lämna sina valsedlar är ofta, på grund av sjukdom ellerrörelsehinder, starkt beroende av sin omgivning. Därav följer att de kan hasvårt att stå emot påtryckningar. Av detta skäl är det av särskild vikt attförfarandet vid budröstning utformas så att väljaren skyddas mot obehörigapåtryckningar från mindre nogräknade röstvärvare. Föreskrifterna om budets ochvittnets samtidiga närvaro när valsedelsförsändelsen iordningställs samt omväljarens försäkran och de båda övriga närvarandes intyg är, enligt kommitténsrhening, betydelsefulla garantier för att detta skydd för väljarenupprätthålls. Från dessa utgångspunkter måste det anses mycket betänkligt ochallvarligt om valarbetare, som skett i något av de refererade fallen, närmastvanemässigt åsidosätter vallagens bestämmelser om förfarandet vid budröstning,I och för sig är väl dessa händelser anledning nog att allvarligt övervägaskärpning av reglerna om budröstning. Vid genomgång av övriga utredningar harkommittén emellertid fått intrycket att man bland valarbetare, måhända som ettutslag av kampen partierna emellan, utövar en tämligen noggrann kontroll avvarandra vad gäller tillvägagångssättet vid budröstning. Kommittén finner ocksåanledning anta att publiciteten kring de ovan refererade fallen leder tillskärpt uppmärksamhet och kontroll vad gäller förutsättningarna för budröstning,budets behörighet och förfarandet i övrigt vid röstning med valsedelsförsändelsevid kommande val. I propositionen ansluter sigföredragande statsrådet till vallagskommitténs bedömning när det gällerreglerna om budröstning. Utlandssvenskarnas möjligheter att delta i valen I motion 1980/81:646 av MargaretaAndrén (fp) och () begärs en översyn av möjligheterna attytterligare underlätta för utlandssvenskarna att delta i de svenska valen.Motionärerna framhåller att samtliga utlandssvenskar nu har fått möjlighet attrösta i de svenska valen. Många har också utnyttjat denna möjlighet.Mofionärerna anser emellertid att det är alltför många som inte kunnat delta ivalen på grund av att de bor så långt från konsulaten. Enligt motionärerna voredet kanske möjligt att åtminstone i vissa länder införa ett system motsvarandeden poströstning som tillämpas vid röstning inom . Den röstande skulle,försedd med valkuvert och identitetshandling, inställa sig inför någonfunktionär som på fastställt formulär hade att intyga att vederbörandefullgjort sin röstning. Möjligheten att utnyttja finns, anförmotionärerna, i KU1980/81:26 11 synnerhet i men även i andra länder. Det är enligtmotionärerna också angeläget att de svenska myndigheterna bättre informeraräven här hemma om vilka möjligheter som står utlandssvenskarna till buds vidröstning. De anhöriga i har då möjlighet att förmedla information,material o. d. Gällande bestämmelser m. m. Enligt 8 kap. 1 § vallagen får densom på grund av vistelse utom riket finner sig vara förhindrad att rösta i sinvallokal rösta hos svensk utlandsmyndighet. bestämmer enligt10 kap. 7 § vallagen i samråd med hos vilka svenskautlandsmyndigheter röstning skall äga rum. års val genomfördes vissa lättnader när detgäller möjligheten ad rösta utomlands (prop. 1975/76:11, KU 1975/76:43, rskr1975/76:175). Sålunda vidgades möjligheterna att hos utlandsmyndighet lämnavalsedel genom bud. Vidare slopades kravet att man hos utlandsmyndigheten måsteförete röstkort. Valtekniska utredningen vars betänkande (SOU 1975:8)Utlandssvenskarnas rösträtt låg till grund för förslagen diskuterade ocksåandra möjligheter för att göra det lättare för utlandssvensken att rösta.Utredningen påpekade att reglerna i vallagen inte lägger hinder i vägen för attsärskilda röstmottagningsstationer anordnas utanför myndighetenssta-doneringsort.