bet · G401SoU40 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:40 ombarnomsorg m. m. 1980/81:100, bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposition1980/81:100 bilaga 8 () framlagda förslag om anslag m. m.för /82 under avsnitt D. Sociala serviceåtgärder, såvitt avserpunkterna D 3-D 7. Utskottet behandlar därjämte tre mofioner. Bidrag till driften av förskolor och fritidshem. Regeringen har underpunkt D 3 (s. 84-87) föreslagit att fill Bidrag fill driften avförskolor och fritidshem för /82 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1980/81:1251 av m. fl. (s)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 4), att till Särskildainsatser för förskolan () för /82 anvisarett reservafionsanslag av . I motion 1980/81:1893 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 5 och 6), 5. att uttalar att för att möjliggörabyggandet av 20 000 barnstugeplatser utöver regeringens beräkningar ibudgetpropositionen /82 ett förstärkt statsbidrag till driften avförskolor och fritidshem bör utgå, motsvarande hela kapitalkostnaden förytterligare 20 000 platser utöver normalt utgående driftbidrag, 6. att med ändring i proposition 1980/81:100under Bil. 8, D 3, Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem anvisar ett i förhållande fill regeringens förslag med 1 500 000 000kr. Utskottet har upprepade gånger skjutit påbehandlingen av ett antal motioner som rör barnomsorgen i avvaktan på en avregeringen aviserad proposition om förenklade statliga regler inombarnomsorgen.Proposifionen har ännu inte avlämnats. Enligt vid tiden förföredragningen av detta ärende i utskottet - - gällande planeringavsåg regeringen att avlämna 1Riksdagen 1980/81. SoU 1980/81:40 2 propositionenfill i sådan fid under innevarande att utskottet skullekunna påbörja behandlingen av propositionen i början av /82.Utskottet beklagar att propositionen ännu inte avlämnats och att en meraövergripande diskussion rörande olika barnomsorgsfrågor därför inte kommit fillstånd. I det rådande läget tar utskottet upp till behandling dels regeringensförslag till medelsanvisning för nästa budgetår, dels mofionsyrkanden som avsermedelsanvisningen för nästa budgetår. Dådet gäller utbyggnaden av förskolor och fritidshem har gjort ensammanställning av kommunernas barnomsorgsplaner för tiden . Enligtsammanställningen skulle byggas 19 210 daghemsplatser och 9 800fritidshemsplatser. Sedan många kommuner framhållit att man med hänsyn till denrådande ekonomiska situationen inte kan fullfölja fidigare planer, har i början av innevarande år hämtat in aktuella uppgifter rörandebefinfiiga och beräknade antal platser i daghem, fritidshem och familjedaghemvid utgången av . Enkäten visar att utbyggnadstakten blirlägre än vad som framgår av sammanställning. I stället för 19210 nya daghemsplatser visar enkäten på en siffra av 15 677.Antalet nya fritidshemsplatser beräknas bli 7 918 i stället för 9 800. Här bördock också nämnas att familjedaghemsverksamheten beräknas bli utbyggd i störreutsträckning än vad som framgår av den fidigare sammanställningen, nämligen med5 243 platser mot 3 632 platser i sammanställningen. Sammanfattningsvisvisar Svenska kommunförbundets enkät att det under femårsperioden 1977-1981beräknas byggas 68 036 nya daghemsplatser, vilket skall jämföras med det avriksdagen fastställda målet 100 000 platser. Motsvarande siffror dådet gäller fritidshem är 30 715 och 50 000. Det bör dock också noteras att ensummering av dag- och familjedaghemsutbyggnaden - såsom den beräknas vara vidutgången av - ger vid handen att antalet omsorgsplatser för 0-6-åringarunder den angivna femårsperioden ökar med drygt 100 000 platser (102 940). Närdet gäller omsorgen om 7-12-åringarna beräknas antalet nya omsorgsplatser underden angivna fidsperioden komma att uppgå till drygt 45 000 (45 499). Ibudgetproposifionen redovisas en undersökning av aktuell efterfrågan påkommunal barnomsorg och anges att antalet fillgängliga platser för förskolebarnberäknas till 305 1984. Det erinras vidare om att år 1976fattade beslut om utbyggande av barnomsorgen också innebar ett fastläggande aven målsättning att hela behovet av barnomsorg för barn fill förvärvsarbetandeoch studerande föräldrar samt för barn med behov av särskilt stöd skulletillgodoses , dvs. i realiteten i slutet av år 1986.Socialministern uttalar att det mot bakgrund av de gällande kommunala planernainte är uteslutet att denna målsättning kan uppfyllas. Då det gäller kommunalbarnomsorg för skolbarn beräknas i proposifio- SoU 1980/81:40 3 nenantalet platser uppgå till 122 500 . Den tidigare nämndamålsättningen skulle därmed för skolbarnens del kunna tillgodoses inom denavsedda tioårsperioden, anför socialministern. Statsrådet fillägger att ävenhär förutsättningen självfallet gäller att kommunerna genomför sina planer Ochatt ändringar i förvärvsfrekvenser kan komma att påverka beräkningarna. Dereviderade planer rörande barnomsorgsutbyggnaden som återspeglas i enkät gör att utskottet anser att möjligheterna att uppnå fullbehovstäckning framstår som mycket ovissa. Dekrav som ställs på den kommunala verksamheten är stora och det ekonomiskautrymmet för ökade insatser inom sektorn är mycket begränsat. Avsamhällsekonomiska skäl är det nödvändigt att begränsa den kommunalakonsumtionsökningen (prop. 1980/81:116, FiU 31, rskr 290). Ikompletteringspropositionen, som ännu inte utskottsbehandlats, har gjortsbedömningen att även för åren krävs att den kommunala expansionenstarkt begränsas. En sådan begränsning innebär likväl att den kommunalakonsumtionen prioriteras framför både privat och stafiig konsumfion. Av en ipropositionen redovisad rapport av en särskild arbetsgrupp om kommunernasekonomi () framgår att befolkningsutvecklingen samt fullföljandet av vissabeslutade eller planerade reformer och utbyggnadsprogram medför att denkommunala konsumtionen ökar , och år 1984.Enbart befolkningskomponenten skulle kräva en årlig ökning på för attbibehålla den nuvarande konsumtionsstandarden. Av olika planerade utbyggnadersvarar barnomsorg, långtidssjukvård och öppen sjukvård för de största bidragentill angivna volymökningar. Ipropositionen sägs vidare att om den kommunala expansionen skall kunnabegränsas i önskvärd grad kraftfulla åtgärder måste vidtas av såväl stat somkommuner och landstingskommuner. Det hävdas vidare att det torde bliofrånkomligt att ompröva takten i utbyggnaden även på de prioriterade områdenaför att en samhällsekonomiskt godtagbar utveckling skall kunna realiseras.Efter samråd med socialministern anför budgetministern följande om barnomsorgen(bil. 2 s. 30). Om kommunernas barnomsorgsplaner så som deredovisades fill skulle reahseras innebär detta atthela det samhällsekonomiska utrymme som står till buds för ökning avkommunernas konsumtionsvolym intecknas och mer därtill. De uppgifter som nuföreligger rörande barnomsorgsutbyggnaden tyder på att enviss uppbromsning har skett i förhållande fill angivna planer. Om kommunernasltall kunna begränsa volymökningen till kommer daghemsutbyggnaden inteatt kunna förverkligas i den takt som förutsatts i kommunernas planer. Nyaplatser i barnomsorgen måste i stor utsträckning tillskapas genom ett effektivareutnyttjande av redan befintliga resurser. Möjligheter till omprioriterings- ochrafionaliseringsåtgärder måste således utnyttjas i en 1*1980/81. SoU1980/81:40 4 helt annan utsträckning . Det underlättas avett slopande av den statliga detaljregleringen av barnomsorgen. Chefen försocialdepartementet kommer senare i annat sammanhang att återkomma tillregeringen med förslag i denna fråga. Vad som i sistnämnda hänseende åsyftasär den inledningsvis nämnda propositionen om förenklade statliga regler inombarnomsorgen vilken ännu inte avgivits. Utskottet vill för sin del konstatera att det inteföreligger någon omständighet som ger anledning ompröva tidigare beslut ombarnomsorgsutbyggnaden i vad avser målet för utbyggnaden. Som framgått av detföregående ställer befolkningsutvecklingen sådana krav på kommunernas resurseratt endast ett begränsat utrymme för utbyggnad av barnomsorgen och för insatserpå övriga prioriterade områden kan uppnås inom ramen för en acceptabelvolymökning. Huruvida det angivna målet kan nås inom den fastställdatioårsperioden är för dagen omöjligt att ange. I det ekonomiskt ansträngdaläget för kommunerna blir omdisponeringar troligen nödvändiga för att skapautrymme för en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen. Utskottet anser att högprioritet även i fortsättningen måste ges åt detta område. De resurser som finns inom barnomsorgssektorn eller somkan tillföras denna måste utnyttjas effektivt. Alla möjligheter tillomdisponeringar och rationaliseringar måste tillvaratas. Utskottet vill ianslutning till vad som anförs i kompletteringsproposifionen om slopande avdetaljregleringen av barnomsorgen med skärpa understryka angelägenheten av attden väntade propositionen framläggs. I motion 1980/81:1893 av LarsWerner m. fl. (vpk) förordas att för att möjliggöra byggandet av 20 000barnstugeplatser utöver regeringens beräkningar i budgetpropositionen för1981/82 ett förstärkt statsbidrag till driften av förskolor och fritidshem börutgå, motsvarande hela kapitalkostnaden för ytterligare 20 000 platser utövernormalt utgående driftbidrag (yrkande 5). Förslag till medelsberäkning, somsyftar till att möjliggöra den angivna utbyggnaden, läggs också fram i motionen(yrkande 6). Utskottet avstyrker yrkandena. Ett genomförande avförslagen skulle ställa betydande krav på statsbudgeten. Det kan härtill starktifrågasättas om ett bifall fill yrkandena skulle få den effekt som motionärernaåsyftar, eftersom kommunerna skulle få betala en stor del av driftkostnadernaför de nya platserna liksom för andra platser i den kommunala barnomsorgen. I motion 1980/81:1251 av . (s) framställs krav som syftar till en kvalitativ förstärkning avbarnomsorgen. Mofionärerna vill att 100 milj. kr. under nästa budgetår skallställas till förfogande för särskilda insatser för förskolan(yrkande 4). Utskottet har tidigare behandlat yrkanden medsamma syfte. Utskottet har avstyrkt yrkandena i av godkändabetänkanden (se SoU 1980/81:40 5 senastSoU 1979/80:46 p. Utskottet har hänvisat bl. a. till att gällandestatsbidragsbestämmelser är så utformade, att kommunerna har möjlighet att medbibehållande av det statsbidrag som utgår för viss daghemsgrupp minska antaletbarn i gruppen (se SoU 1976/77:25 s. 13) och att bestämmelserna har utformatsmed beaktande av bl. a. omständigheter som åberopas av motionärerna. Utskottethar också framhållit att bifall till motionsyrkandet skulle krävaadministrativa insatser av betydande mått, i vart fall om man ville fillämpaprincipen att medlen skulle tilldelas de kommuner där insatserna bäst behövs. Utskottetvidhåller sitt ställningstagande i den genom motionen aktualiserade frågan ochavstyrker motion 1980/81:1251 i här aktuell del (yrkande 4). 1. beträffande anslag till särskilda insatser förförskolan att avslår motion 1980/81:1251 yrkande 4, 2. beträffandemedelsanvisningen m. m. att med bifallfill regeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:1893 yrkandena 5 och6 fill Bidrag till driften av förskolor och fritidshem för /82anvisar ett förslagsanslag av 4 . D4.Bidrag till hemspråksträning i förskolan. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt D 4 (s. 87 och 88) och hemställer att till Bidrag till hemspråksträning iförskolan för /82 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till kommunala familjedaghem. Utskottet tillstyrker rege ringens förslag under punkt D 5 (s. 88 och 89) och hemställer att till Bidrag till kommunalafamiljedaghem för /82 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt D 6 (s. 90 och 91) föreslagit att till för /82 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1980/81:843 av Per Stenmarck (m) hemställsatt anhåller att regeringen lägger fram förslag om nedläggning avbarnmiljörådet. Motivering fillmotionsyrkandet finns i motion 1980/81:842. SoU 1980/81:40 6 , som inrättades , hartill uppgift att handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet. Rådethar övertagit de uppgifter som tidigare handlagts av socialstyrelsenslekmiljöråd. I barnmiljörådets uppgifter ingår att verka för förbättringar i barnsmiljö, med särskild tonvikt på lekmiljö, och för en ökad säkerhet bland barnoch ungdom. PerStenmarck (m) vill i motion 1980/81:843 att skall lägga fram förslagom nedläggning av barnmiljörådet. Motionären framhåller vikten av att den statligabyråkratin skärs ner. Han förordar i en annan motion att regeringen lägger framen plan för vilka personalbesparingar som kan göras inom statliga myndigheter.Någon särskild motivering till att barnmiljörådet skulle läggas ner anges inte. Detråder inte några delade meningar om att man så långt möjligt bör begränsabyråkratin. Utskottet anser dock inte att barnmiljörådet utgör ett lämpligt måldå byråkrafin skall angripas. Utifrån delvis andra utgångspunkter än den i dennu aktuella mofionen har utskottet tidigare avstyrkt mofioner omavskaffande av lekmiljörådet (se senast SoU 1979/ 80:46 p. Utskottet hardärvid anfört följande. Det är en allmänt accepterad värdering attsamhället skall värna om grupper som behöver stöd och skydd. En mycket stor delav samhällets sociala insatser bygger härpå. Barnen är en utsatt grupp.Lekmiljörådets verksamhet måste därför bedömas med utgångspunkt i dennagrundsyn. Rådet vill stödja och inspirera barn och föräldrar och motverka detkommersiella tryck som familjen är utsatt för. Rådet har under sinverksamhetstid gjort betydelsefulla insatser bl. a. då det gäller att skapagoda lekmiljöer och att sprida information om sådana. Som framgår av det ovan sagda är barnmiljörådetockså ett centralt organ för säkerhetsfrågor bland barn och ungdom. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion 1980/ 81:843. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1980/81:843 till för /82anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt D7 (s. 91-93) föreslagit att fill för /82 anvisa ett förslagsanslag av 2 415 000kr. SoU 1980/81:40 7 I budgetpropositionen har regeringen under anslagetE 1. förordat att beslut om utländska adoptionerfortsättningsvis skall prövas av i stället för avsocialstyrelsen. Vid beräkningen av anslagsbehovet för och förtingsrätterna har detta beaktats. överväganden har visat attifrågavarande prövning i stället med fördel kan ske inom nämnden förinternafionella adoptionsfrågor (). Utskottet förordar därför att prövningav beslut om utländska adoptioner sker inom . Med hänsyn härtill bör för nästa budgetår räknas upp med . i förhållande tillregeringens förslag. Utskottet förutsätter att regeringen innehållermotsvarande belopp av medel som anvisats under anslaget Allmänna domstolarna påandra huvudtiteln (JuU 1980/81:28, rskr 238). Iövrigt har utskottet inte något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning. att med anledning av regeringens förslagfill adoptionsfrågor för /82 anvisarett förslagsanslag av . Närvarande:Göran (), (), (), (), (), (), (), (), (), Kersfi (), (). (), (), () och (). Bidrag till driften av förskolor och fritidshem beträffande anslag tillsärskilda insatser för förskolan (mom. 1 i hemställan) av , , , , Sfig Alftin, och (samtliga s) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 4 med "Utskottet har" och slutar på s. 5 med "del(yrkande 4)." bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är av betydande vikt att SoU1980/81:40 8 samhället med den pågående utbyggnaden avbarnomsorgen också gör insatser för att kvaliteten på omsorgen skall upprätthållasoch om möjligt förbättras. Som motionärerna påpekar medger det nuvarandestatsbidragssystemet inom barnomsorgen i sig en frihet för kommunerna attsjälva variera insatserna med hänsyn till skiftande behov i olika förskolor. Imånga fall har emellertid kommunerna svårigheter att tillgodose sådana behov. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det därförbehövs en komplettering av de generella statsbidragen med bidrag fillbehovsoriente-rade insatser i förskolan, i första hand i daghemmen. Detta ärett viktigt led i arbetet på att förstärka barnomsorgens kvalitet. Därigenomkan man få faktiska möjligheter att särskilt beakta behoven hos de barn ochderas familjer som fillfälligt eller under längre fid kräver speciellt stöd ochstimulans. Till dessa hör ofta även barn som är handikappade eller är fråninvandrarfamiljer. I enlighet med vad motionärerna föreslår måste enligtutskottets mening medel som kan användas för särskilda insatser i förskolananvisas av . Medlen bör fördelas av efter prövning medutgångspunkt i de principer som anges i motionen. Vid fördelningen av medlenbör man i högre grad än vad som hitintills skett beakta frågor om förskolansinnehåll och arbetsformer. Inom ramen för den förordade medelsanvisningenberäknar utskottet 5 milj. kr. för ett fortsatt utvecklingsarbete, både lokaltoch centralt, i enlighet med vad i sin anslagsframställningföreslagit på detta område. Under hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotion /81:1251 i här aktuell del (yrkande 4). dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse: 1. att med bifall fillmotion 1980/81:1251 yrkande 4 till Särskilda insatser för förskolan /82 under femte huvudfiteln anvisar ett reservafionsanslag av100 . Bidrag till driften av förskolor och fritidshem beträffandeden kommunala konsumtionsutvecklingen av , , , , , och (samfligas) som anför: I en socialdemokratisk partimotion som avlämnas medanledning av kompletteringspropositionen hemställs bl. a. att riksdagengodkänner i motionen angivna riktlinjer för den kommunala ekonomin. Dessariktlinjer innehåller bl. a. att - liksom för - ett mål innebärande enårlig SoU 1980/81:40 9 2-procentigkonsumtionsökning bör kunna vara fillämpligt på något . Vi ansluteross fill detta förslag i mofionen. Vad som anförts i detta betänkande står intei motsättning till ett sålunda angivet mål för den kommunalakonsumtionsutvecklingen.