bet · G401CU5 · 1980-12-31 00:00:00 — ombesparingar i statsverksamheten, m.m., (prop. 1980/81:20, bil. 12 och 14) CU 1980/81 5-6 Till civilutskottet har hänvisats proposifion1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m., bilagorna 12() och 14 (kommundepartementet). 3.godkänna vad bostadsministern förordat i fråga om avveckling av lån til!kommunala markförvärv, 5.godkänna vad statsrådet förordat om avveckling av bidraget tillöversiktlig planering. Dessutomhar i propositionen intagits vissa anföranden till regeringsprotokollet. 1bilaga 12 redovisas anföranden av bostadsministern avseende räntebidrag ochskattesubventioner, bostadsbidrag och energibesparande åtgärder. I bilaga 14redovisas anföranden av kommunministern avseende länsstyrelserna ochkronofogdemyndigheterna. Anförandena knyter an till regeringens beslut (s. 103)att genom propositionen förelägga vad föredragandena anfört för deåtgärder eller de ändamål som föredragandena hemställt öm. 1 detta sammanhang behandlas de med anledning avpropositionen väckta och till civilutskottet hänvisade motionerna 1980/81: 76 av Per m. (s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 4.att avslår regeringens förslag om avveckling av lån till kommunalamarkförvärv, (fp, c, m) vari hemställs att gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående genomförande etappvisav den föreslagna förändringen vid behandlingen av studiemedel vidinkomstprövningen för bostadsbidrag, 109 av m. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 1.att avslår förslagen i propositionen 1980/81:20 bilaga 12 beträffande(1) räntebidrag och skattesubventioner, (2) bostadsbidrag, (3) lån tillkommunala markförvärv och (5) bidrag till översiktlig planering. YrkandeI i mofion 1980/81:76 (s) behandlas i betänkande CU 1980/81:7 samt motionensyrkanden 2 och 3 i betänkande CU 1980/81:6 liksom I 1980/81. CU 1980/81:5 2 yrkandena2-4 och 6 i motion 1980/81: 109 (vpk). Yrkandet 7 i den sistnämnda motionenbehandlas i betänkande CU 1980/81:8 medan yrkandet 5 i samma motion medyttrande CU 1980/81:3 y överiämnats till skatteutskottets fortsatta beredning. Slutligenbör noteras att i den ovannämnda motionen 1980/81:76 (s) hänvisas fill bl. a.motiveringarna i dels den till socialförsäkringsutskottets beredning hänvisademotionen 1980/81:74 (s), dels den till näringsutskottet hänvisade motionen1980/81:91 (s). har beslutat uttalaatt vad finansutskottet anfört (FiU 1980/81: 10) om inriktningen avbesparingsåtgärderna i statsverksamheten skall vara vägledande vid behandlingav förslagen i bilagorna 1-14 till proposition 1980/81:20 och de med anledningav propositionen väckta motionerna. a. anfört: Det är uppenbart att ansvaret för attbesparingsprogrammet kan fullföljas i mycket hög grad vilar också pä riksdagen.Sett i perspektivet att det som regeringen nu föreslår bara utgör ett förstasteg i ett långsiktigt besparingsprogram är del nu mindre fråga om huruvidaomfattande besparingar kan accepteras utan snarare vilka besparingar som måstekomma i första hand och vilka besparingar man kan genomföra först senare ochefter visst utredningsarbete. mån man vid beredningen av en föreslagen åtgärd finner alt en vissbesparing inte bör genomföras så bör annan besparingsåtgärd med minstmotsvarande effekt föreslås. Utskottens ansvar bör emellertid gå längre. 1perspektivet att har bundit sig kommande besparingar inu gällande program och verksamheter måste det finnas områden som av utskottenredan nu kan pekas ut som lämpliga besparingsområden. Det är rimligt att ettarbete i detta syfte påbörjas redan i samband med resp. utskotts beredning avde nu föreslagna besparingsåtgärderna. Reservanter(s) har i denna del anfört: Vid den beredning som förestår i utskotten ärdet enligt finansutskottets mening angeläget att helheten i det program för enoffensiv ekonomisk politik som redovisas i motion 71 fullföljs. Det innefattardels besparingsåtgärder i betydande omfattning i enlighet med de riktlinjersom redovisas i motionen och i förevarande betänkande, dels också offensivaåtgärder på bl. a. näringspolitikens och skattepolitikens områden. här anfört bör ges regeringen till känna samt vara vägledande vid denfortsatta behandlingen i av detta ärende. CU1980/81:5 3 4.1 Konkreta förslag till Regeringen föreslår attgodkänna att systemet med statliga markförvärvslån till kommunerna avvecklasmed utgången av /81. Enligt förslaget skall inga beslut attbevilja lån meddelas efter . 1 mofionerna 1980/81:76 (s)yrkande 4 och 109 (vpk) yrkande 1 (delvis) föreslås att inte lämnardet begärda godkännandet. En redogörelse för lånesystemet m. m. ges i bilaga. Regeringsförslaget motiveras med en hänvisning till detstatsfinänsiella läget och till lånens relativt ringa betydelse för kommunernasmöjligheter att finansiera sina markköp. Motionärerna hävdar i huvudsak att enavveckling inte skulle innebära några reella besparingar - länen återbetalasmed full ränta - samt att långivningen även inom nu gällande ram har verkligbetydelse. Även om lånen återbetalas med ränta utgör de dock enbelastning på statsbudgeten. Utskottet har tidigare (CU 1979/80:22 s. 53-54)vid beslut om ramen för innevarande budgetår enhälligt ansett att detstatsfinansiella läget måste bli avgörande även om därmed beräknade anspråkinle kan tillgodoses. Kommunerna torde ha möjlighet att finansiera ofrånkomligamarkkostnader på annat sätt, bl. a. genom att överta lån i vissa fall. Utskottet har vid en vägning mellan ståndpunkterna kommittill slutsatsen att även nu det statsfinansiella läget får bli avgörande.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motionerna1980/81:76 (s) yrkande 4 och 109 (vpk) yrkande 1 i motsvarande del. 4.1.2 Bidrag till översiktlig planering Regeringen föreslår att riksdagengodkänner alt de statliga bidragen till översiktlig planering successivtavvecklas. Anslaget skall enligt förslaget sänkas från nuvarande 3 milj. kr.till 2 milj. kr. för /82 för att upphöra fr.o.m. budgetåret1982/83. Häremot ställs endast motion 1980/81: 109 (vpk) yrkande I delvis.Utskottet tillstyrker på i regeringsprotokollet angivna grunder regeringensförslag och avstyrker därmed motion 1980/81: 109 (vpk) yrkande I i motsvarandedel. 4.1.3 Inriktningen av regeringens överväganden ombeaktande av studie medel vid inkomstberäkning för bostadsbidrag I motion 1980/81:95 (fp, c, m)noteras bostadsministerns uppgift (prop. bilaga 12 s. 2-3, se även nedan 4.3.3)att förslag kommer all läggas fram budgetproposition om attstudiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen skall beaktas vid inkomstprövningenför bostadsbidrag fr.o.m. den . Mot bakgrund därav föreslås attriksdagen ger regeringen till tl 1980/81. CU1980/81:5 4 känna att vid förslagets utarbetande bör prövas om inte ensådan ändring kan genomföras etappvis för att därmed ge bidragsmottagarnabättre möjlighet att planera sin ekonomi. Enligt vad utskottet erfarit övervägs redan inomregeringskansliet möjligheten av elt etappvis genomförande av den aviseradeändringen i inkomstprövningsreglerna. Det finns därför inte anledning att frånriksdagens sida påkalla en föreslagen åtgärd. Motionärernas syfte får ansestillgodosett. 4.2 Av regeringen redan fattade beslut 4.2.1 Bostadsbidrag beräkningav boendekostnad Bostadsministern redovisar (bil. 12 s. 2-4) ett regeringens beslut den 18 september1980 (SFS 1980:708) om beräkning av bostadskostnad för ägda småhus vidbestämmande av statskommunala bostadsbidrag. Beslutet innebär att fr. o.m. den1 kostnader för avskrivning inte skall tas med blanddriftkostnaderna när den bidragsgrundande bostadskostnaden fastställs. Enligt vad utskottet inhämtat beräknas besparingseffektenav delta regeringsbeslut nu till ca 130 milj. kr. Härtill noteras attbostadsstyrelsen beslutat att fr. o. m. den I januari 1981höja schablonbeloppet för vissa andra driftkostnader än avskrivning vilketangetts öka utgifterna för bidragen med ca 110 milj. kr. Kommunministern anmäler tillregeringsprotokollet (bil. 14 s. 2-3) avsikten att föreslå regeringen attbesluta om vissa höjda av;:>i'ler för utsök-ning. Regeringen har därefterden (SFS 1980:774) beslutat om ändring iexekutionsavgiflskungörelsen med ikraftträdande den 1 januari 1981.Höjningarna har beräknats medföra, förutom ett effektivare ut-nytfiande avresurserna, ökade statsintäkter med ca 30 milj. kr. 4.3 Vissa aviserade förslag Utskottet har för sin del inte haftanledning att i detta sammanhang ta ställning lill sakfrågorna i aviseradeförslag. Här redovisas förslagen med de ytteriigare uppgifter som finnstillgängliga. ' 4.3.2 Räntebidrag m. m. Vad i regeringsprotokollet (bil. 1-2) anförts om räntebidrag och skattesubvenlioner torde få anses ha förioratsin omedelbara aktualitet i detta sammanhang och ersatts av förslagen i dennumera avlämnade propositionen 1980:63. Dessa förslag liksom vissamoiionsförslag i ämnet CU 1980/81:5 5 kommeratt att behandlas i utskottets betänkande CU 1980/81:7. 1den sistnämnda propositionen anges att bruttobelastningen på statsbudgetengenom minskade räntebidrag och ökande amorteringar beräknas minska med ca 600,800 resp. I 130 milj. kr. för budgetåren 1981/82, 1982/ 83 resp. 1983/84. Någrauppgifter om skatteeffekten genom minskade avdrag vid lägre räntebidrag harinte redovisats och därmed inte heller effekterna inom den kommunalabeskattningen. Bostadsministern anmäler till regeringsprolokolletatt hon har för avsikt att budgetproposition föreslå attInkomsigränsen jör ensamstående utan barn sänks från nuvarande 29000 kr.fr.o.m. Hur stor sänkningen avses bli anges inte.Besparingen i denna del beräknas nu till ca 30 milj. kr. Bostadsministernhar också anmält till regeringsprotokollet att ett förslag skall läggas fram i1981 års budgetproposition om att vid inkomstprövningen beakta studiemedelenligt 4 kap. studiestödslagen fr. o. m. . Besparingen på budgeten harutifrån vissa antaganden uppskattats lill 70 milj. kr. Enligt vad utskotteterfarit kommer beräkningar grundade på ett mer exakt underlag att presenteras isådan tid att de kan beaktas vid behandlingen av aviserat förslag. Besparingarnaenligt fattat beslut om beräkning av boendekostnad (4.2.1) samt aviseradeförslag om bostadsbidrag har av bostadsministern enligt propositionen beräknatslill 260 milj. kr., varav med nuvarande statsbidragsregler 115 milj. kr. För att besparingen i sin helhet skall tillföras staten kommer,enligt bostadsministern, att budgetproposition föreslås attstatsbidraget till stalskommunala bostadsbidrag fill barnfamiljer m.fl. den 1juli 1981 sänks från till . Sänkningenav statsbidragsandelen har beräknats utifrån de gemensamma tidigare beräknadebesparingarna för kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) och förbostadsbidrag (1804-260=) 440 milj. kr. Besparingarna inombostadsbidragssektorn med anledning av regeringens fattade och aviserade beslutberäknas emellertid enligt ovan nu till något lägre belopp. Dessutom har ovannoterats att nettoeffekten av besparingen minskats med drygt 100 milj. kr.genom ovannämnda beslut (4.2.1). Enligt vad utskottet erfaritkommer bostadsministern budgetproposition delvis på grundval avnytt statistiskt material -att presentera ytterligare beräkningar i avsikt attbl. a. belysa besparingseffekterna. Vidare kan ytterligare förslag komma attaktualiseras i anslutning till de definitiva ställningstagandena. Riksdagenhar genom den nu föreliggande propositionen (bil. 4 s. 2-4) även föreslagitsanta ett förslag till lag om ändring i lagen om hustrutill-lägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension med ikraftträdande . Genomförslaget ändras inkomstprövningsreglerna för KBT. CU1980/81:5 6 anslutning härtill föreslås godkänna altprocentsatsen för statsbidrag fill KBT sänks från till den I juli1981. Dessa förslag har hänvisats till socialförsäkringsutskottel. Frågan om samordning mellan SKBB- och KBT-systemenbehandlades vid 1978/(prop. 1978/79:95, CU 1978/79:3 y, FiU1978/ 79:35). behandlar också hithörande frågor. Bostadsministern anmäler att iproposition kommer att föreslås ändringar i energisparstödet somenligt en preliminär bedömning borde kunna leda till besparingar på ca 300milj. Kommunministern anmäler (bil. 14 s.1-2) att inom påbörjats en översyn avseende de olikaplaneringsformerna m.m. Även inom andra områden av länsstyrelsernas verksamhetbör, anförs det. länsstyrelsernas insatser kunna anpassas till den kompetenssom finns inom kommunerna. Detta bör enligt kommunministern leda till enbesparing redan nästa budgetår om 5 milj. kr. Fråganskall tas upp i samband med budgetpropositionen 1981. 1 motion 1980/81:109 (vpk) yrkandeI har yrkats att avslår regeringens förslag beträffande bl. a.räntebidrag och skattesubventioner samt bostadsbidrag. Regeringen haremellertid inte lagt fram konkreta förslag i dessa delar. Motionärerna har lagtfram konkreta yrkanden beträffande räntebidrag i motion som behandlas iutskottets betänkande CU 1980/81:7. Förslag rörande bostadsbidrag kan behandlasi anslutning till aviserad proposition. 1. beträffande lån lill kommunalamarkförvärv att med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1980/ 81:76 yrkande 4 och 109 yrkande I i motsvarande del godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 2. beträffandebidrag till översiktlig planering att med bifall till regeringensförslag och med avslag pä motion 1980/ 81:109 yrkande I i motsvarande delgodkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 3. beträffandevissa överväganden om ändrad inkomstprövning för bostadsbidrag att riksdagenavslår motion 1980/81:95, CU1980/81:5 7 4. beträffande vissa yrkandenrörande endast aviserade förslag alt avslår motion 1980/81:109yrkande 1 i vad del inte behandlats ovan. På civilutsköttets vägnar PER Närvarande: Per (), (), OskarLindkvist (s), (), (), (), SvenEric Åkerfeldt (c), (). (), (c), (), (), (),() och (). Per , , , , , och , alla (s), anser all dels den del av utskottetsbetänkande på s. 3 som börjar "Även om" och slutar "motsvarandedel" bort lyda: Långivningen till kommunala markförvärv är ingetsjälvändamål. Dess syfte är i allt väsentligt att ställa krediter tillföribgande för de kommunala markförvärv som ingår som ett naturligt led ibostadsbyggnadsprocessen. Efter sänkningen av beslutsramen vid föregående riksmötehar långivningen närmast karaktär av en yttersta lånemöjlighet för den kommunsom inte på annat sätt kan finansiera ofrånkomliga markförvärv. Tas också dennamöjlighet bort finns uppenbara risker för all bostadsbyggandet ytterligarehämmas. Dessa aspekter har inte redovisats i regeringsförslaget. Regeringsförslaget utgår från att syftet att nedbringastatsbudgetens omslutning är del enda väsentliga. Det har inte ens gjortsförsök att påpeka skillnaden mellan anslag som utgör en direkt belastning ochsådana som, liksom detta, innebär en form av kreditprioritering utan förlusterför staten. Utskottet noterar att i sinanslagsframställning föreslagit att ramen för markförvärvslån bör vidgas medhänsyn till de ökande behoven. Mot bakgrund av del anförda kan utskottet inte frigöra sigfrån tanken att förslagets reella syfte är att, i enlighet med de målsättningarsom hävdas av moderata samlingspartiet, försvåra de kommunala insatserna ibostadsbyggnadsprocessen och därmed främja en ökad privatisering. CU1980/81:5 8 ten har emellertid inle godtagits av enriksdagsmajoritet. bör därf'ör inte godkänna att långivningen upphör.Frågan om lämplig ram får bedömas vid behandling av budgetproposition. dels utskottet under 1 bort hemställa I. beträffande lån till kommunalamarkförvärv att med bifall fill motionerna 1980/81:76 yrkande 4 och109 yrkande I i motsvarande del inte godkänner vad i regeringsprotokollet förordats. Per , , , , , och , alla (s), anför: Inriktningen av regeringens övervägandenom beaktande av studiemedel vid inkomstberäkning för bostadsbidrag (till 4.1.3) Utskottet har enhälligt (4.3.1)avböjt att ta ställning i sak till vad bostadsministern upplyst om regeringensavsikter när det gäller vissa förslag -bl. a. om inkomstprövningen vidbostadsbidrag. Det är därför redan utifrån denna utgångspunkt följdriktigt attutskottet avstyrker förslaget i motion 1980/81:95 (fp. c, m) att riksdagenskulle begära att regeringens aviserade överväganden om inkomstberäkningen förbostadsbidrag skulle få viss inriktning. Ett annat ställningstagande tillmotionen skulle uppfattas som att utskottet gick in i sakfrågan och band sigför den av bostadsministern anmälda linjen. Så har inte skett. Om regeringenfullföljer sina anmälda avsikter och lägger fram elt förslag i ämnet får detsålunda behandlas obundet av något utskottets eller riksdagensställningstagande. Vi noterar i detta sammanhang att frågan om huruvidastudiemedel skall beaktas vid inkomstberäkningen tagits upp också i motion1980/81:74 (s) (s. 5-7) i anslutning till andra studiesociala frågor.Motionärerna, socialdemokraterna i socialförsäkringsutskottel, anför bl. a.att - även om det kan anföras skäl för en samordning av inkomsigränsen förstuderande och förvärvsarbetande en sådan samordning dock bör ske på så sättalt de »itiiderande kan ha förvärvsarbete av normal omfattning och fortfarandevara berättigade till bostadsbidrag i nuvarande omfattning. Bostadsbidrag beräkning av boendekostnad (till 4.2.1) Utskottet har sammanställtuppgifter som visar att regeringens och bostadsslyrelsens beslut om beräkningav boendekostnad ger en reell CU 1980/81:5 9 besparingpå budgeten om ca (130110=) 20 milj. kr. Ändringeni detta belopp påverkar även de sammanlagda besparingar som skall grunda beslutom en avsedd gemensam statsbidragsnivå för KBT och SKBB. Den totala besparingengenom beslutade och aviserade åtgärder blir ca (180+20-f 30-1-70 =) 300 milj.kr. i stället för antagna 440 milj. kr. Uppdelat på är blir besparingen 1981 ca(170-1-20 = ) 190 milj. kr. i stället för antagna 350 milj. kr. För år 1982blir besparingen ytteriigare ca (10-t-100 =) 110 milj. kr. i stället för antagna90 milj. kr. Härtillkommer att även de senaste beräkningarna av besparingseffekterna inom SKBB t.v. är osäkra och att de därutöver är beroende av de preciseringar som kan bliaktuella i kommande regeringsförslag och vid riksdagsbehandlingen. CU 1980/81:5 10 Bilaga Uppgifter om markförvärvslån Lån till kommunala markförvärv kan utgå till kommunför förvärv av dels fast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingenkrävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning, dels fast egendomsom behöver rustas upp samt tomträtt i sådan egendom som ovan nämnts.Långivningen gäller även för förvärv av sådan mark som i konkret planeringvisat sig lämpad till utbyggnad av turism och rekreation inom i första hand deprimära rekreationsområdena. 1fråga om fast egendom i område med samlad äldre bebyggelse och tomträtt i sådanegendom utgår markförvärvslån företrädesvis i sådana fall där ny- och ombyggnadkan antas komma all ske med stöd av statligt bostadslån. Markförvärvslänenlöper med ränta från utbetalningsdagen. Räntesatsen fastställs av regeringenför ett kalenderår i sänder. Lånen amorterasmed lika stora belopp . 1 fråga om lån i syfte att bygga utverksamhet för turism och rekreation kan längre amorteringstid medges, dockhögst . Denärmare reglerna om långivningen m. m. finns i kungörelse (1968:227. ändradsenast 1979: 256) om markförvärvslån till kommun. Lånefondenför kommunala markförvärv har funnits fr. o. m. /69. Fr. o. /78 har jämte anslag till fonden bestämt enram inom vilken beslut fick meddelas för ett budgetår i sänder. Av nedanståendesammanställning framgår bl. a. storieken av beviljade belopp ommarkförvärvslån samt utvecklingen av fonden. milj, kr. lopp, milj. kr. '>9'> ? Lånefonden för kommunala markförvärv \91(>/11 \9n/7S 1980/81' ' Genom omläggningen av statsbudgeten fV. o. m,innevarande budgetär redovisas inflytande amorteringsbelopp pä en särskildtitel på statsbudgetens inkomstsida. Amorteringarna tillgodoförs således intelängre lånefonden. förslag i anslagsframställning iaugusti 1980. betänkande 1980/81:6 angåendeåtgärder för att öka bostadsbyggandet, m. m. 1 med anledning av proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten, m. m., väckta motioner har förts fram vissaförslag som i huvudsak syftar till att öka bostadsbyggandet. Utskottet har idetta sammanhang behandlat motionerna 1980/81: 76 av Per m.fl.(s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 2. alt begär förslag omen tvåårig uthyrningsgaranti i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om skärpt kostnadskontroll, 109 av m. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 2. att hos regeringenhemställer om att förslag föreläggs om ett statligt stödgenom ränte- och amorteringsfria lån till de allmännyttiga bostadsföretagenavsett alt läcka dels deras reguljära kostnadshöjningar års nivå,dels deras särskilda, ökade kostnader och därmed åstadkomma ett hyresstopp, 3. att hos regeringenhemställer om att förslag föreläggs om sådana ändradeförutsättningar och villkor för finansieringen av bostadsbyggandet som kansåväl stimulera bostadsbyggandet som ge lägre hyror, 4. att hos regeringenhemställer om att förslag läggs fram om en statlig totalfinansiering genom enstatlig bostads- och samhällsbyggnadsbank av bostadsbyggandet och dessföljdinvesteringar, 6.att som sin mening ger regeringen fill känna att lånemöjligheternaför hyresförluster skall bibehållas så att lån kan utgå för hyresförluster somuppkommer hos allmännyttiga bostadsföretag, och att tidigarebeviljade hyresförlustlän till allmännyttiga bostadsföretag efterges i sin helhet. Utskottet behandlar motionerna 1980/81:76 (s)yrkande 4 (markförvärvslån) och 109 (vpk) yrkande I (markförvärvslån m.m.) ibetänkandet CU 1980/81:5, motion 1980/81:76 (s) yrkande I (räntebidrag) ibetänkandet CU 1980/81:7 samt motion 1980/81: 109 (vpk) yrkande 7(underhållslån) i betänkandet CU 1980/81: 8. Utskottet har vidare tillskatteutskottet avgelt yttrande CU 1980/81: 3 y över de förslag att slopamervärdeskatten i vissa fall som lagts fram i motion 1980/81:85 (s) yrkande 9och den överlämnade motionen 1980/81; 109 (vpk) yrkande 5. CU1980/81:6 14 behandling m. m. Enligt förordningen (1976:260,ändrad senast 1979:226) utgär lån för utebliven hyra eller årsavgift e.d. underåren 1971-1980 beträffande bostadslägenheter som inle kunnat upplåtas. Omräkenskapsåret inle sammanfaller med kalenderåret skall lånemöjlighelen istället avse de räkenskapsår som utlöper under dessa år. Lånen amorteras närmast efter det att förflutit från den dag lånetbetalades ut. Amorteringstiden är - i särskilda fall längre, dock högst20 år. Ränta utgår efter f. n. II %.Kapitalkostnaderna betalas genom annuiteter. Under vissa förutsättningar kanbeslutas om räntefrihet och framflyttning av amorteringstid under högst 5 årfrån efter utbetalningen. Lån eller del därav får efterges enligt särskilda reglerom länen sammanlagt uppgår lill av byggnadsvärdet. har (CU 1979/80:22 s. 44-45) avslagit mofioner(s) och (vpk) om en förlängning av lånemöjligheterna att avse förluster underår 1981 resp. . 1 anslutning därtill avslogs också ettmotionsförslag (vpk) om generösare regler för eftergift av hyresförlustlån. Kostnadskontroll m. m. Utvecklingen av priserna pånyproducerade lägenheter har tilldragit sig ökad uppmärksamhet under senare år.Under föregående har berört hithörandefrågor (CU 1979/80:3 y och FiU 1979/80: 10, CU 1979/80:4 y och NU 1979/80:59samt CU 1979/80:22 s. 25 och 63-65). Statens pris- och karlellnämnd har redovisat enutredning (SPK:s utredningsserie : 10) som syftar dels till att utrönaorsakerna till ökningen av byggkostnaderna . dels lill attbeskriva strukturförhållandena inom bostadsproduktionen. Utredningen kommeralt följas av en rapport som behandlar framför allt lönsamheten inombyggnadsindustrin. Regeringen har tillkallat en utredare för attbelysa prisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsaker, m. m. Särskilt stöd till allmännyttiga bostadsföretag Ett motionsförslag (vpk) om ränte-och amorteringsfria lån lill de allmännyttiga bostadsföretagen avstyrktesenhälligt i betänkandet CU 1979/80: 22 (s. 26).