bet · G401JoU25 · 1980-12-31 00:00:00 — om skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. och omanslag för /82 under tionde huvudtitelns avsnitt om skogsbruk 1 detta betänkande behandlas dels proposition 1980/81:100 bilaga 13 såvitt avseranslagen under D Skogsbruk, dels proposition 1980/81: 136 om skogsvärdsstyrelsernasorganisation, m. m., dels åtta under den allmänna motionstiden i är väcktamotioner om skogsbruk, dels tremed anledning av proposition 1980/81: 136 väckta motioner. I proposition 1980/81; 100 bilaga13 har regeringen ) under avsnittet D Skogsbruk (s.56-60) föreslagit 1. att under punktD 1 till för /82 anvisa ett förslagsanslag av23061 , 2. att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /82 under a. punkt D 2 till Bidrag till skogsvårdsstyrelsernaberäkna ett förslags anslag av , b. punkt D 3 till Kursverksamhet för skogsbruketsrationalisering m. m. beräkna ett förslagsanslag av , c. punkt D 4 till Bidrag till skogsvård m. m. beräkna ettförslagsanslag av , 3. attunder punkt D 5 a. medge att under /82 statsbidragbeviljas med sam manlagt högst . till byggande av skogsvägar. b. medge att under /82 statlig garanti lämnasför lån till byggande av skogsvägar med sammanlagt högst , c. till Stöd för byggande av skogsvägar för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av , 4. att under punkt D 6 till Främjande av skogsvärd m. m.för /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1 proposition 1980/81: 136 harregeringen () föreslagit dels attanta förslagen till I. lag om statens övertagande avskogsvårdsstyrelsernas egendom, 1 1980/81. JoU1980/81:25 2 2. lag omupphävande av lagen (1960; 267) om skogsvårdsstyrelser, 3. lagomupphävande av lagen (1930:202) om begränsning av rätten att avverka skog åintecknad fastighet, 4. lag om ändringi lagen (1976:600) om offentlig anställning, 5. lag om ändringi lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingarm. 6. godkänna deriktlinjer för skogsvårdsstyrelsernas arbetsuppgifter och organisation i propositionen, 7. bemyndigaregeringen att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs föratt omorganisationen skall kunna genomföras, 1. under punkt D 1till för /82 utöver i proposition 1980/81: 100bilaga 13 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare , 2. under punkt D 2 a. medge att fär disponera en rörlig kreditav . b. till Skogsvårdsstyrelserna för /82anvisa ett förslags anslag av I , 3. under punkt D 3till Skogsvårdsstyrelserna; Myndighetsuppgifter för budgetåret l98f/82 anvisaett förslagsanslag av , 4. under punkt D 4till Skogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksam-het för /82anvisa ett förslagsanslag av , 5. under punkt D 5 a. godkänna vad i propositionen förordats om statsbidragtill anläggning av skogsfröplantager, b. till Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar /82 anvi sa ett reservationsanslag av , 6. under punkt D 6till Skogsvårdsstyrelserna: Avlyftning av län för /82 anvisa eUförslagsanslag av , 7. under punkt D 7 ,. a. godkänna vad i propositionen förordats om bidrag tilläterväxtåt- gärder i inland och för tillvaratagande av klenvirke, b. medge att under /82 statsbidrag beviljasmed sam manlagt högst . till skogsvärd m. m., c. till Bidrag till skogsvård m.m. för /82anvisa ett förslagsanslag av . De under allmänna motionstiden väckta motionerna är:1980/81:321 av m.fl. (vpk) vari yrkas att under 13 D2, Bidrag till skogsvårdsstyrelserna, beslutar anvisa ett med JoU1980/81:25 3 1980/81:852 av m.fl.(s) vari yrkas att hos regeringen begär att skogsbruksplaner upprättasförslagsvis med början i . 1980/81:1376 av och (båda m)vari yrkas att hos regeringen begär förslag om regler för skydd avskogsplantor som innebär att DDT äter tilläts. 1980/81; 1471 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att bidrag för särskilda skogsvärdsinsatser skall kunna utgåför stödberätti-gad verksamhet i under budgetåren1981/82-1983/84. 1980/81:1746 av i m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om ett skogs vårdsprogram som syftar till att skogsvärdslagens målsättning rörande en varaktig och hög virkesavkastning kan uppfyllas i enlighet med vad i motionen anförts. 2. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om sådan ändring i skogsvårdslagen att ett lönsamhetskriterium återinförs i denna lag. 1980/81: 1752 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vikten av en välplaneradutbyggnad och förbättring av skogsbilvägnätet i . 1980/81:1771 av Per m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen hemställer om snabbaåtgärder i syfte att nyttja offertmetoden för att möjliggöra ökade uttag av skog. 2. att begär att regeringen i enlighet med vadsom anförts i motionen vidtar åtgärder för att öka möjligheterna till skogskomplettering för mindre jordbruk i inland. 1980/81:1773 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar hos regeringen begära att en utredning tillsätts med uppgiftatt utreda underiag och riktlinjer för behövlig skogsareal för att säkerställaett rationellt skogsbruk. De med anledning av proposition 1980/81: 136 väcktamotionerna är: 1980/81:2021 av m.fl. (s) vari yrkas, såvitt nu är ifräga (yrkandena 1-12), att beslutar 1. att hos regeringen begära förslag om obligatoriskaskogsbruksplaner i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att begära attregeringen framlägger förslag till lagstiftning i anslutning tillskogsbruksplanerna i enlighet med vad som anges i motionen. 3. att hosregeringen begära förslag om en ändring av 6 § skogsvårdslagen i enlighet medvad som anges i motionen, 4. att hosregeringen begära förslag om beredskapslagstiftning på skogsområdet i enlighetmed vad som anges i motionen, 5. att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående ökadeinsatser för att stimulera avverkningar och skogsvärd i inland, 11 1980/81. JoU1980/81:25 4 6. att tillSkogsvärdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter för /82 anvisa ettjämfört med regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av108651 . 7. att till Bidragtill skogsvård m.m. för /82 anvisa ett jämfört med regeringensförslag med . förhöjt förslagsanslag av , 8. att till Stödtill byggande av skogsvägar för /82 anvisa ett jämfört medregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 9. att hosregeringen begära en utvärdering av erfarenheterna av stödet till skogsodlingefter avverkning av lågproducerande bestånd. 10. att begära att regeringen snarasttillkallar en utredning med uppgift att pröva de former för styrning i syfteatt uppnå en bättre skogsvärd, jämnare avverkning och tryggare sysselsättningsom förordas i motionen. 11. att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts angående långsiktiga virkesavtal, 12. att hos regeringen begäraintensifierade insatser för att förbättra ägostrukturen inom skogsbruket ienlighet med vad som anges i motionen. 1980/81: 2046 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen under D 3, Skogsvärdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter, beslutaranvisa ett med . 1980/81:2050 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att frö- och plantförsörjningen skall administreras ienlighet med statskontorets förslag. 1 ärendet har inkommit en skrivelsetill utskottet från allmänningsutred-ningen(Jo 1979:04). 1 proposition 1980/81: 136 föreslåsen modernisering av skogsvärdsstyrelsernas organisation. föreslåsatt styrelserna ombildas till statliga regionala organ med somchefsmyndighet. Propositionen bygger i organisationsavsnittet på förslag somframlagts av skogsadministrativa utredningen. Utskottet vill i likhet med föredraganden erinra om attskogsvårdsstyrelserna f. n. endast i ett avseende skiljer sig formellt frånstatliga myndigheter. Styrelserna och inte staten är ägare till de flesta avde fastigheter som styrelserna disponerar. 1 andra avseenden harskogsvärdsstyrelserna getts arbetsuppgifter som annars inte ankommer pä andraän statliga myndigheter. Ett exempel är tillsynen enligt den nyaskogsvårdslagen som ger JoU1980/81:25 5 skogsvärdsstyrelserna vittgående bemyndiganden att ingripamot enskilda personer och ge föreskrifter om statliga myndigheters verksamhetmed skogsbruk, allt i en utsträckning som inte var möjlig enligt den gamlalagen. Som anförs i propositionen motiverar inte minst det senareförhållandet att skogsvårdsstyrelserna görs till helstatliga regionala organ ien samlad skogsvårdsorganisation med som chefsmyndighet. I enhel-statlig organisation kan nuvarande formella problem av organisatorisk ochekonomisk art undvikas eller lösas på ett enkelt sätt som de fördelartas till vara som följer med en icke statlig organisation. Utskottet tillstyrker sålunda att skogsvärdsstyrelsernaombildas till statliga regionala organ med som chefsmyndighet.Härigenom fär skogsvårdsstyrelserna i förhållande till sammaställning som t.ex. lantbruksnämnderna till lantbruksstyrelsen. Härav följeratt lagen (1960:267) om skogsvårdsstyrelser kan upphävas. Det får sedan ankommapå regeringen att i stället utfärda en förordning med instruktion förskogsvårdsstyrelserna. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag attstaten med stöd av särskild lagstiftning övertar skogsvårdsstyrelsernas samtligatillgångar och skulder utan att någon särskild ersättning lämnas förtillgångarna. Skogsvårdsstyrelserna bör enligtpropositionen vidta eller hos föreslå de åtgärder som behövsför att åstadkomma en ändamålsenlig utveckling av skogsnäringen samt svara föratt samhällets skogspolitik omsätts i praktiskt handlande.Skogsvärdsstyrelsernas uppgifter preciseras till följande, nämligen tillsynenligt skogvårdslagen, förmedling av statlig stöd till skogsbruket, aktivrådgivning och upplysning i syfte att främja ett rationellt skogsbruk,medverkan i den yttre rationaliseringen av skogsfastigheter, medverkan iskogsbrukets frö- och plantförsörjning samt medverkan i den regionalpolitiskaoch fysiska planeringen. Vidare innebär förslaget att styrelserna i denutsträckning medel och personal medger bör bistå skogsägare medskogsbruksplaner, skogsvårdsätgärder och andra åtgärder som bidrar till en godskogshushållning. Med samma förutsättningar i fräga om medel och personalföreslås att arbetsmarknadsmyndigheterna bistås med skogliga och dessanäraliggande beredskapsarbeten samt andra myndigheter i frågor inomstyrelsernas verksamhets- och kompetensområden. För egen del anser utskottet att regeringens förslag ärväl avvägt. Det innebär bl.a. en betoning av ochskogsvårdsstyrelserna som en samlad organisation med gemensamt mål. Samtidigttillgodoses behovet av lokal och regional anpassning genom kombinationen av myndighetsuppgifteroch uppdragsverksamhet. Vad nu har sagts innebär bl. a. att utskottet delarregeringens uppfattning om att myndighetsuppgifterna bör vara det centrala iverksamheten. JoU1980/81:25 6 som uppdragsverksamheten har betydelse för detsamlade skogsvårdsarbetet i landet. Skogsbrukets frö- och plantförsörjning I propositionen föresläs i fräga omfrö- och plantverksamheten att den statliga skogsvärdsorganisationen som sådanoch inte den enskilda skogs-värdsstyrelsen ges till uppgift att, i denutsträckning det behövs med hänsyn till andra producenters produktion,tillgodose skogsbrukets behov av skogsodlingsmaterial av sådant slag som behövsför att riktlinjerna för skogspolitiken skall kunna följas. Det i propositionen framlagda förslaget, som bl. a. byggerpä en samordning av skogsvårdsstyrelsernas nuvarande verksamhet på frö- ochplant-försörjningens område, finner utskottet ändamålsenligt. Utskottet anserdärför att det bör genomföras. I propositionen föreslås en ansvarsfördelning mellanskogsstyrelsen och skogsvärdsstyrelserna i enlighet med en modell somskogsadministrativa utredningen närmare berört i sitt slutbetänkande (Ds 1980: I. s. 8082). Förslaget föranlederingen erinran frän utskottets sida. 1 motion 2050 påpekas att regeringens förslag innebär attden centrala ledningen av skogsvårdsstyrelsernas verksamhet pä frö- ochplantförsörj-ningens område skall inordnas i . Motionärenframhåller i nämnda sammanhang att det inte framgår av propositionen hur dettaskall ske med klar gränsdragning mellan styrelsens myndighetsfunktion ochkommersiella verksamhet, trots att denna gränsdragning är av största vikt frånrättssäkerhetssynpunkt. Motionären hänvisar till att statskontoret i sittremissyttrande i ärendet betonat denna angelägenhet och därvid anfört bl. Den centrala ledningen föresläs avutredningen inordnad i . Denna verksamhet bör enligtstatskontorets mening där förläggas till en separat enhet dä verksamhetenskommersiella karaktär skiljer sig frän verksamhet i övrigt.Enheten bör ledas av en chef som bör vara direkt underställd skogsstyrelsensledning. De ekonomiadministrativa uppgifterna bör skötas av den administrativaenheten, som debiterar frö-och plantverksamheten kostnaderna för denna service.De myndighetsuppgifter som finns inom frö- och plantverksamheten, som t. ex.importli-censgivningen, bör förläggas till annan enhet inom styrelsen. Pä säsätt undviker man att samma tjänstemän, som handhar frö- ochplantverksam-hetens import av skogsodlingsmaterial, ocksä beviljarimportlicenser för egen och andra importörers del av dessa produkter. Enligt motionärens mening börriksdagen besluta att frö- och plantför-säljningen skall administreras ienlighet med statskontorets yttrande. Utskottet anser givetvis i likhet med motionären att detär viktigt att det blir en klar gränsdragning mellan skogsstyrelsensmyndighetsfunktion och styrelsens kommersiella verksamhet i nu förevarandeavseende. JoU1980/81:25 7 dock ankomma på regeringen eller, efter regeringensbestämmande, att närmare besluta i denna fräga. Det färförutsättas att utformningen av verksamhet i berörda hänseendekommer att bli sådan att en intressekonflikt av det slag som befaras avmotionären inte skall behöva uppkomma. Mot angiven bakgrund finner utskottet motion 2050 inteböra föranleda någon ytteriigare åtgärd. Enligt utskottets mening är det ipropositionen framlagda organisationsförslaget ändamålsenligt. Utskottet anserdärför att det bör kunna följas. Utskottet förordar sålunda bl. a. att varjeskogsvårdsstyrelse liksom bör ha ett län som sitt verksamhetsområde.Sammansättningen av och uppgifterna för skogsvärdsstyrelsernas styrelse börocksä vara i huvudsak oförändrade. En länsjägmästare bör leda och samordnaskogsvårdsstyrelses verksamhet. Däremot bör det inte längre finnas någon särskildtjänst som biträdande länsjägmästare. 1 stället boren ställföreträdareförordnas . 1 skogsvärdsstyrelsens organisation bör det finnas enskogsvårdsenhet, en planenhet samt i de flesta skogsvårdsstyrelser enekonomiadministrativ och en personaladministrativ enhet. Underskogsvärdsenheten bör den lokala organisationen sortera. Länsjägmästaren börtill sitt förfogande ha ett sekretariat. Organisationsindelningen bör i viss utsträckning anpassasmed hänsyn till förhållandena i det enskilda länet. Sä t. ex. bör deskogsvårdsstyrelser som bedriver frö- och plantproduktion ha en särskild enhetför sådan verksamhet. Om det är ändamålsenligt bör skogsvårdsenheten delas uppi två enheter för skilda geografiska områden i de allra största skogslänen. Depersonal- och ekonomiadministrativa frågorna bör organiseras med hänsyn tillskogsvärdsstyrelsens storlek. Dessa anpassningar liksom frågor omarbetsuppgifternas specifika fördelning på enheter ankommer det pä regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer att besluta om. Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag i fråga om skogsvårdsstyrelsernas fasta egendom. a. att skogsvårdsstyrelserna i fortsättningen bör ha tillgång tillendast sådana fastigheter som kan sägas vara av varde för att styrelserna skallkunna fullgöra de uppgifter de är ålagda. bör i förstahand fä behålla kontorsfastigheter och fastigheter som används i frö- ochplantverksamheten. När det gäller övriga fastigheter bör få iuppdrag att pröva behovet i varje enskilt fall och om så anses aktuelltföranstalta om försäljning. I sammanhanget bör bl. a. kunna beaktas attlandstingen kan behöva viss skogsmarksareal för den undervisning de bedriver. JoU1980/81:25 8 Skogsvärdsorganisationensverksamhet bör som anges i propositionen finansieras enligt den s. k.uppdragsmodellen. Staten bör svara för samtliga kostnader för styrelsernasmyndighetsuppgifter. Uppdragsverksamheten bör bedrivas med fullkostnadstäckning och dess taxor fastställas av efter samråd medRRV. bör ha det totala resultatansvaret förverksamheten samt fastställa budgetar för de olika skogsvårdsstyrelserna ochför frö- och plantverksamheten. Behovet av lokal anpassning av verksamhetentillgodoses genom att skogsvårdsstyrelserna ges möjligheter att besluta inomde budgetramar som fastställer. Med hänsyn till frö- och plantverksamhetens speciellakaraktär och till att ansvarsfördelningen är något avvikande från övriguppdragsverksamhet bör den enligt propositionen redovisas särskilt. Utskottet har för sin del inte någon invändning mot attfinansieringssystemet utformas på i propositionen föreslaget sätt. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen dels antar i propositionen framlagda lagförslag, dels godkänner deriktlinjer för skogsvärdsstyrelsernas arbetsuppgifter och organisation i propositionen samt bemyndigar regeringen att vidta deövergängsätgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att omorganisationenskall kunna genomföras. Anslagen för nästa budgetär underavsnittet Skogsbruk behandlas dels i proposition 1980/81: 100 bil. 13(budgetpropositionen), dels i proposition 1980/81: 136 omskogsvärdsstyrelsernas organisation, m.m. Anslagen behandlas i det följande iden ordning de upptas i statsbudgeten. 1 budgetpropositionen harregeringen föreslagit att under denna rubrik . anvisas tillskogsstyrelsen för /82. Medel för verksamheten har därvidberäknats med utgångspunkt i huvudförslaget. Med hänsyn till att en omorganisation av skogsvårdsstyrelsernakräver omläggning och förbättring av vissa administrativa rutiner bedöms iproposition 1980/81; 136 AR-verksamhet behöva en tillfälligförstärkning. Anslaget föreslås därför tillföras ytterligare . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ochtillstyrker alltså en sammanlagd anslagsanvisning av . för nuifrågavarande ändamål. JoU1980/81:25 9 Under anslaget tas upp ett formelltbelopp av I . till skogsvärdsstyrelsernas uppdragsverksamhet exkl. frö-och plantverksamheten. På anslaget, som är nytt, skall redovisas all verksamhetvid skogsvårdsstyrelserna utom frö- och plantverksamheten. Förslagen under denna punkt föranleder ingen erinran frånutskottets sida. Utskottet tillstyrker således också att t. v.får disponera en röriig kredit i av 15 milj. kr. för atttäcka vissa tillfälliga behov av likvida medel i den löpande driften avuppdragsverksamheten och av frö- och plantverksamheten. D 3 Skogsvårdsstyrelserria: Myndighetsuppgifter Som under förevarande punktredovisas har i sin anslagsframställning föreslagit attresurserna för myndighetsuppgifter för nästa budgetår utökas. Sålunda föresläsatt medel redovisas vilket är en ökning med32000 dagar i förhällande till innevarande budgetär. bedömer att verksamheten medberedskapsarbeten kommer att dominera uppdragsverksamheten även /82. Verksamheten bedöms komma att fä samma inriktning somhittills. Målet är att tillgodose länsarbetsnämndernas önskemål sä långt sommöjligt. bedömer vidare att förvaltningsuppdragen i fräga omnaturreservat kommer att öka samt att planeringsuppdrag m. m. pånaturvårds-området kommer att fä ungefär oförändrad omfattning. Uppdragsverksamhetenriktad till skogsägare bedöms öka på samtliga områden. förslag i fräga om verksamhetens allmännainriktning under nästa budgetår kan föredraganden i huvudsak godta. Han bedömerdock att ökningen av myndighetsuppgifternas omfattning mäste begränsas ochutgår därför i sina anslagsberäkningar från huvudförslaget. Utskottet finner inte anledning motsätta sig föredragandensbedömning i nu förevarande avseende och tillstyrker därior att under dennaanslagsrubrik förs upp ett förslagsanslag av . Utskottets ställningstagande innebär bl. a. att utskottetavstyrker de motionsyrkanden om ytterligare förstärkningar m. m. somframställts i motion 2021 (yrkandena 5 och 6) och i motion 2046. Som framgår avden sistnämnda motionen har ifrågavarande motionärer med denna motion frånträtttidigare under den allmänna motionstiden framställt yrkande i motion 321 omökat anslag till skogsvärdsstyrelserna. Inte heller denna motion bör sålundaföranleda någon ytterligare åtgärd. D 4 Skogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet D 5Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar D 6 Skogsvårdsstyrelserna: Avlyftning avlån JoU1980/81:25 10 1 proposition 1980/81: 136 underdessa anslagsrubriker framlagda förslag kan utskottet biträda. Likaså anserutskottet att bör godkänna att statsbidrag på sätt som framgår av propositionen(s. 27-28) skall kunna utgå till kostnaderna för anläggning avskogsfröplantager i huvudsak i enlighet med ett program som skogsstyrelsenredovisat. Rubricerade anslag bör alltså föras upp med resp. I 000kr.. 41 milj. kr. och 33 milj. kr. D 7 Bidrag till skogsvård rn. Frän detta anslag bekostas bidragtill skogsodling pä nedlagd jordbruksmark, särskilda skogsvårdsätgärder inomdet skogliga stödområdet, skogsodling efter avverkning av lågproducerandebestånd, dikning, skogsbruksplaner och åtgärder mot skadegörelse avskogsinsekter. Vidare bekostas översiktliga skogsinventeringar frän anslaget.Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1979: 792) om statligt stöd tillskogsbruket och kungörelsen (1974:472) om statsbidrag till skogsvård i norraSverige (omtryckt 1979:793). Föredragande statsrådet tar under förevarande punkt förstupp frågan om skogsavverkningarnas omfattning. Under den högkonjunktur som harrått för skogsindustriprodukter har industrin till skillnadfrån tidigare haft brist pä virkesrävara. Denna brist har inneburit attavsättningsmöjligheterna pä vår exportmarknad inte har kunnat utnyttjas fulltut. I proposifion 1980/81: 136 framhålls att den skogspolitiksom antogs av inrymmer ett skogsproduktionsprogram somskall göra det möjligt aU långsiktigt avverka tillräckligt med virke för enskogsindustri med 1970-talets kapacitet (prop. 1978/79: 110. JoU 1978/79:30,rskr 1978/79:387). Programmet förutsätter visserligen en trädslagssammansättningoch en skogsvärd som inte har förverkligats . Men de tillfälligavariationer i avverkningens omfattning som är tillåtna gör att dessabegränsningar i sig inte har kunnat hindra en för skogsindustrin lämpligavverkning. Inte heller de bestämmelser som finns i skogsvårdslagen (1979:429)och som skall garantera en långsiktig hushållning med våra skogar, de s. k.ransoneringsreglerna, har getts en sådan utformning att de kan anses hindra enavverkning av önskvärd storlek. är detsålunda teoretiskt möjligt att slutavverka ca 8 miljoner ha motsvarande avskogsmarksarealen eller ca 30 normala års-avverkningar. För att stimulera till ökad avverkning har riksdagenbeslutat om olika åtgärder. Sä t. ex. infördes för ett särskilt bidragtill gallring av skog på enskilda mindre fastigheter (prop. 1978/79: 199, JoU1978/79:38, rskr 1978/79:427, SFS 1979:486). Bidraget föriängdes sedermeraytteriigare (prop. 1979/80: 101 s. 17. JoU 1979/80:28, rskr 1979/80:166. SFS 1980:67). beslutade vidare om förmånligare regler JoU1980/81:25 II för insättning på skogskonto i fråga 1980 och första hälften av (prop. 1979/80:173, SkU 1979/80:58,rskr 1979/ 80:399, SFS 1980:389). Även omläggningen av skogsbeskattningen våren1979 hade avverkningsstimulerande inslag (prop. 1978/79:204, SkU 1978/ 79: 54,rskr 1978/79: 392, SFS 1979:500 och 501). För innevarande avverkningssäsonghar virkespriserna höjts och prissättningssystemet i viss utsträckning lagtsom. 1 propositionen erinras om att det i den allmänna debattenhar förts fram en rad förslag till åtgärder för att öka skogsavverkningarna.Till dessa hör en radikal omläggning av skogsbeskattningen och lagregleradavverkningsskyldighet. Åven andra förslag har diskuterats. Orsakerna till bristande aktivitet i avverkningarna kanenligt föredraganden vara många. Ingen enstaka åtgärd kan därför lösaproblemet.