bet · G401SkU9 · 1980-12-31 00:00:00 — om besparingar istatsverksamheten, m. m. 1980/81:20) I propositionen redovisas olika förslag tillbesparingar o. d. inom statliga och statsunderstödda verksamheter. Dessabesparingsförslag beräknas medföra en direkt förstärkning av statsfinansernamed ca . räknat som en helårseffekt. Härtill kommer effekternaav minskade kostnader för statsskuldräntor. Ipropositionen ges en redogörelse för den ekonomisk-politiska bakgrunden tillbesparingsåtgärderna och de krav som kommer att ställas på den svenska ekonominför att få till stånd en balanserad utveckling. Vidare ges ipropositionen en redogörelse för budgetpolitiken och hur föreslagna åtgärderinfogas i denna. Dessutom presenteras ett antal frågor där riktlinjer förfortsatta besparingssträvanden underställs . Propositionenhar hänvisats till skatteutskottet såvitt avser Skattepolitiska riktlinjer(Budgetpolitiken 3.6), ändrade principer för beräkning av prisindex till grundför fastställande av basbelopp och basenhet, såvitt avser basenheten (bilaga 6punkt 2), Vissa frågor rörande indrivning av statens fordringar (bilaga 7 punkt8) samt (bilaga 10 punkt 8). Medanledning av propositionen har väckts motionerna 1980/81:81 av m.fl. (s) som underyrkande 5 hemställer att antar följande Lagom ändring i lagen om skogsvårdsavgift Härigenom förordnas att I § lagen omskogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse: 1 § Den, för vilken taxering till kom- Den, för vilken taxering till kom munal inkomstskatt såsom skatte- munal inkomstskatt såsom skatte pliktig inkomst upptagits garantibe- pliktig inkomstupptagils garantibe lopp för jordbruksfastighet, som lopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvär- vidfastighetstaxering åsatls delvär det skogsbruksvärde, är skyldig er- det skogsbruksvärde, är skyldig er lägga skogsvårdsavgift. Sådan av- lägga skogsvårdsavgift. Sådan av- 1 Riksdagen1980/81. SkU1980/81:9 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse gift utgår med 3,0 pro- gift utgår förvarje år med 1,00 pro mille av skogsbruksvärdet. cent av skogsbruksvärdet. Har garantibeloppel----- av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgiftskall----- hela krontal. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1982 och skall tillämpas fr.o.m. detta datum. 1980/81:85 av m.fl.(s) som med hänvisning till motion 1980/81:71 hemställer alt 1. begär förslagfrån regeringen om avskaffande av del s.k. skattesparandet i enlighet med vadsom anförs i motionen. 2. begär förslagfrån regeringen om skattereduktion för sparande i enlighet med vad som anförsi motionen, 3. begär förslag frän regeringen om höjning av kvarskatteavgifteni enlighet med vad som anförs i motionen, 4. begär förslagfrån regeringen om höjning av restavgiflen i enlighet med vad som anförs imotionen. 5. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om fyllnadsbetalningar av skattm. 6. begär förslagfrån regeringen om åtgärder mot underskotlsavdrag som hänför sig till handels-och kommanditbolag i enlighet med vad som anförs i motionen. 7. begär förslagfrån regeringen om ändrade regler för fördelning mellan makar m. m. iskattehänseende av intäkter resp. kostnader för samma fastighet i enlighet medvad som anförs i motionen, 8. beslutar atlmervärdeskatten slopas för de hyres- och bosiadsräitslä-genheter som påbörjasfr.o.m. till utgången av . 1980/81:96 av m.fl.(vpk) som under punkterna 8, 13-20 hemställer att beslutar 8. att hos regeringen hemställa om förslag till särskildskall på importvaror av lyxkaraktär, 13. att hos regeringen hemställa omförslag lill avskaffande av indexregleringen av skatteskalorna och återgånglill systemet med årliga skatle-skalerevisioner, 14. att anta följande Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskall Härigenom föreskrivs att 11 § Imom. lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angivnalydelse: SkU 1980/81:9 3 Statlig förmögenhetsskatt skall för fysiskperson, oskiftat dödsbo, utländskt bolag samt i 10§ 1 mom. (1947:576) omstatlig inkomstskatt omförmäld familjestiftelse utgöra: När den beskattningsbaraförmögenheten icke överstiger 275000 men icke . för 275000 kr.och 2,av återstoden 400000" " . ; 4625" " 400000" " " " 1000000" " . : 22625 " " 1000000" " 3," " 2000000 57625" " 2000000" " " " Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. 15. att uttala att en reformering avrealisationsvinstbeskattningen skall bygga på följande principer: a) hela realisationsvinsten skallvara skattepliktig, b)även realisationsvinst frånavyttring av lös egendom avsedd för personligt bruk bör vara skattepliktig, c) beskattningen avrealisationsvinster bör vara av minst samma skärpa som beskattningen avarbetsinkomster, d) att35 § 3 mom. kommunalskattelagen ges en sådan innebörd att 75 i stället för av vinsten vid avyttring görs skattepliktig och att hos regeringen begära förslag i enlighet därmed, 16. att godkänna vad som i motionenanförs om reformering av avdragssystemet och vad som anförs om tak för avdragvid 33 1/av totalinkomsten och att hos regeringen begära förslag medanledning därav, 17. att hos regeringen begäraförslag om ökade anslag för kamp mot skattefusk och annan ekonomiskbrottslighet, 18. att hos regeringen begäraförslag om skärpta påföljder för företagare som förskingrar källskatter ocharbetsgivaravgifter, 19. att uttala sig för övergängtill produktionsbeskattning och progressiv statskommunal enhetsskatt och hosregeringen begära nödvändiga förberedande åtgärder och förslag i enlighetdärmed, 20. att uttala att en omsättningsskattbör införas på handeln med aktier av minst samma storlek som den momskonsumenter faktiskt får betala för andra varor, samt hos regeringen hemställaom förslag i enlighet därmed, 1980/81:97 av m.fl. (vpk) somhemställer att uttalar att beräkningen av basbelopp och basenhet ickebör förändras i enlighet med de riktlinjer regeringen förordar såvitt avserbasenheten, 1980/81:101 av m.fl. (vpk) som underyrkande 1 d hemställer att beslutar avslå proposition 1980/81: 20vad avser minskat anslag till , 1980/81:109 av m.fl. (vpk) som underyrkande 5 hemställer att hos regeringen begär förslag om attbostadsbyggande och sanering i allmännyttig regi undantas frän mervärdeskatt. Kartong: S. 13, under f. Diverse ändringar SkU1980/81:9 4 Bilaga 6 punkt 2 och motion1980/81:97 i vad de hänvisats till utskottet behandlar utskottet i anslutningtill proposition 1980/81:50 om skatten inkomster, m. m. har inkommit medyttrande över motionerna 1980/81: 85 yrkande 8 och 1980/81: 109 yrkande 5, bådayrkandena berörande mervärdeskatten på bostadsbyggnader. Yttrandet har fogatstill betänkandet som bilaga. De delar av propositionen somhänvisats till utskottet är i huvudsak av den karaktären att där aviserasåtgärder på skatteområdet som utskottet antingen redan tagit ställning till medanledning av senare framlagda propositioner eller får pröva i samband medkommande förslag. Gemensamt för de med anledning av propositionen väcktamotionerna är atl de innehåller ett flertal förslag utöver vad som redovisas ipropositionen som de kritiserar eller avvisar åtskilliga avregeringens åtgärder. Motiveringarna till de socialdemokratiska förslagenåterfinns i sin helhet i s-motionen 71 som hänvisats lill finansutskottet, varsbetänkande i frågan redan godkänts av . I motionen drar motionärernaupp vissa skattepolitiska riktlinjer som finansutskottet inte funnit anledningatt närmare belysa vid sin prövning av ärendet. vill för sindel framhålla att även om det finns vissa grundläggande välkända motsättningarmellan regering och opposition i sådana frågor som exempelvis indexregleringenav skatteskalorna så är emellertid målsättningen på andra områden likartadtrots vissa skillnader vid val av åtgärder och metoder. Behovet avsparstimulanser betonas således från båda sidor liksom angelägenheten avförbättrad kontroll, uppbörd och indrivning och nödvändigheten av åtgärder motskatteflykt samt mot skattefusk och annan ekonomisk brottslighet. Utskottet finner inte anledning att i detta sammanhang merän summariskt beröra de frågor som utskottet tar upp till behandling pågrundval av särskilda propositioner i ärendena. Frågor rörande skatteskalor, indexregleringen avskatteskalorna, realisationsvinstbeskattningen, villabeskattningen och därmedsammanhängande frågor rörande kapitlabeskattningen liksom införandet av en generalklausulmot skatteflykt behandlar utskottet således i annat sammanhang. Av de frågorsom berörs i propositionen under rubriken skattepolitiska riktlinjer kvarstårhärigenom endast underskotts- och ränteavdragen, vissa kontroll- ochuppbördsfrågor samt indrivningsverksamheten. I fråga omavdragen för underskott och räntor redovisas i propositionen SkU1980/81:9 5 att den särskilda kommittén om underskotlsavdrag förstskall kartlägga sådana avdrag och sedan pröva olika sätt att hindra ettolillböriigt utnyttjande av avdragen. I motion 85 av m.fl.(s)begär motionärerna (yrkande 6) förslag från regeringen om åtgärder molunderskotlsavdrag som hänför sig lill handels- och kommanditbolag, medanmotionärerna i motion 96 av m.fl. (vpk) (yrkande 16) vill införaett tak för ränteavdragen, som enligt deras mening inle bör få överstiga entredjedel av totalinkomsten. Utskottet som inte finner skäl föregriparesultatet av den pågående utredningen avstyrker dessa yrkanden. Mot de av regeringen aviserade åtgärderna för förbättradkontroll av uppdragsinkomster och räntor och av mervärdeskatten har inte restsnågra invändningar i motionerna och utskottet finner dessa åtgärder angelägna.Detsamma gäller vad som i propositionen anförs om skattekontrollen i övrigt,där budgetministern också nämner den proposition med förslag till anpassning avskattebestämmelserna till den nya sekretesslagen som utskottet behandlarsärskilt. Beträffande uppbördssystemet nämner budgetministern bl. a.den förbättrade kontroll av källskatteuppbörden som kan väntas bli resultatetav RS-systemet. I övrigt berörs i detta avsnitt huvudsakligen vissa åtgärderför att förbättra uppbörden av arbetsgivaravgifter, bl. a. den redan beslutadehöjningen av den särskilda avgift som utgår på kvarstående arbetsgivaravgifter. I s-motionen 85 framförs (yrkandena 3-5) olika förslag föratt förbättra också skatteuppbörden i övrigt. De närmare motiveringarna för dessa yrkanden framgår avden med anledning av besparingspropositionen väckta socialdemokratiska partimotionen71. Med hänvisning till den nyssnämnda höjningen av den särskilda avgiften påkvarstående arbetsgivaravgifter, som motionärerna ansluter sig till, föreslårde en motsvarande skärpning av kvarskatteavgiften. Vidare föreslår de altprocentsatsen för restavgiflen höjs från 4 lill 6 för varje sex månadersperioddock högst till mol nuvarande 12. Härutöver vill motionärernatidigarelägga fyllnadsinbetalningarna av skatt genom att antingen ta utsärskild förseningsavgift eller flytta tillbaka sista tidpunkt förfyllnadsinbetalning. Beträffande de föreslagna avgiftshöjningarna villutskottet inle bestrida att del nuvarande ränteläget kan tala för en vissskärpning av ifrågavarande avgifter. Utskottet förutsätter därför attregeringen i likhet med vad som skett i fråga om arbetsgivaravgifterna prövarmöjligheterna att nå en förbättrad uppbörd genom lämpligt avvägda avgifter.Däremot avvisar utskottet förslaget att tidigarelägga fyllnadsinbetalningarna.Den nuvarande gränsen - året efter inkomståret - skall ses motbakgrund av atl alla företagare tidigare haft möjlighet alt få avge sinadeklarationer t. o. m. utgången av mars. Sedan anståndstideni samband med RS-reformen utsträckts t.o.m. maj SkU1980/81:9 6 eller om synnerliga skäl föreligger t.o.m. harsom utskottet framhållit i sitt belänkande SkU 1980,/8I:2 särskilda problemuppkommit för vissa företagare som inte kan fastställa behovet av fyllnadsinbetalningarförrän deklarationen upprättals efter respillidens utgång. Atl under sådanaförutsättningar ytterligare beskära utrymmet för fyllnadsinbetalningar synesinte utskottet motiverat. Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 3-5 imotion 85. Till uppbördsområdel hör också yrkandet 18 i vpk- motionen96 där motionärerna begär skärpta påföljder för företagare som förskingrar källskattereller arbetsgivaravgifter. Utskottet vill i denna fråga endast understryka atldet med nuvarande skattesystem, som för flertalet rörelseidkare innebär fleraskatte- och avgiftsinbelalningar praktiskt laget , är svårt atthävda atl viss del av del i verksamheten arbetande kapitalet skall anses varasärskilt avskilt för visst ändamål. Den som uppburit mervärdeskatlemedel frånallmänheten kan i så fall om betalningsförmågan sviktar lika väl anses haförskingrat anförtrodda medel som den som uppburit källskatt. Atl statens fordringarofta utgör den största posten vid fallissemang får mera ses som en konsekvensav skatte- och avgiftssystemet och svårigheterna att i lid driva in dessafordringar än som resultatet av förskingringsbrott. Del är därför enligtutskottets mening angeläget alt skyndsamma åtgärder vidtas för alt med olikamedel förbättra uppbörden. Utskottet anser emellertid inle alt skärptapåföljder för förskingring av källskaltemedel m. m. är någon effektiv metod föratt nä ett sådant resultatet. Med det anförda avstyrker utskottet ocksåyrkande 18 i motion 96. En effektiv indrivningsverksamhet är en förutsättningforell gott upp-bördsresultai. I propositionen redovisas pågående arbete föratt utveckla ADB-stödel i indrivningsverksamheten genom det s.k. REX-systemet.Vidare aviseras särskilda åtgärder för att främja indrivningen av i första handskatter och avgifter. Kronofogdemyndigheternas centrala roll vid bekämpandet avden ekonomiska brottsligheten understryks särskilt i samband med omnämnandetav vissa särskilda medel som anslagits härför. 1 detta sammanhang kan ävennämnas det i budgeldepartemenlets bilaga under punkten 8 redovisade arbetet påett förslag till en enhetlig lag om indrivningspreskription av skaitefordringarm.m. I sådant sammanhang övervägs bestämmelser om möjligheten atl förlängapreskriptionstiden om den skattskyldige saboterar indrivningen. alt la ställning i sak till de enskilda åtgärdernavill utskottet allmänt ansluta sig lill uttalandena i propositionen omangelägenheten av en effektiv indrivningsverksamhet. Av de rena besparingsåtgärderna i propositionen har endasten fråga hänvisats till utskottet. Del gäller den i handelsdepartementetsbilaga under punkten 8 aviserade anslagsbegränsningen för undernästa budgetår. Handelsministern anser det möjligt att genom ändring av nuvarandeomfattning och inriktning av kontrollverksamheten skära ned anslå- SkU1980/81:9 7 get med 3,5 milj.kr. Omprioriteringen får emellertid -menar han - inte gå ul över särskilt angelägna områden som bekämpande avnarkotikasmuggling, miljöskydd eller åtgärderna mot ekonomisk brottslighet. 1bilagans hemställan begärs endast att skall la la del av inriktningenav besparingsåtgärder som pä detta område redovisas för nästa budgetår. Ivpk-motionen 101 yrkas avslag på propositionen i denna del, vilket får ansesinnebära alt genom ett särskilt uttalande bör avvisa besparingsåtgärdeni fråga. Utskottet vill endast konstatera alt del vid en allmän nedskärning avden statliga verksamheten är nödvändigt att i första hand rikta blickarna motde personalkrävande verksamheterna. Satt i relation till del totala anslagetlill får den föreslagna nedskärningen anses vara marginell och möjligatt genomföra genom naturlig personalavgång. Utskottet vill inle avvisa tankenpå en nedskärning men kommer självfallet alt förutsättningslöst pröva frågan isamband med behandlingen av den kommande budgetpropositionen. Med hänsynhärtill kan utskottet inte biträda yrkandet i motion 101. Beträffande yrkandena I och 2 i s-motionen 85 om atlersätta det värde-säkrä lönsparandet med en maximerad sparskattereduktion villutskottet erinra om atl den särskilda delegation som 1978 tillsattes för allfölja de nya formerna för lönsparande har i uppdrag att analysera lönsparandeloch föreslå de ändringar i sparsystemet som uppföljningen ger anledning till.När delegationens analyser och förslag föreligger finns det anledning att taupp förnyade diskussioner om sparstimulansernas framtida utformning. I avvaktanpå en sådan prövning är utskottet inle berett att förorda några omedelbaraåtgärder, vaiför utskottet avstyrker bifall lill yrkandena 1 och 2 i motion 85. I sistnämnda motion begärs vidare (yrkande 7) ändraderegler för fördelning mellan makar av intäkter resp. kostnader för sammafastighet. Motionärerna hänvisar i fråga om bakgrunden till yrkandet tillmotion 71, där det görs gällande att fördelningen sker så alt den make som högsta inkomsten gör ränteavdraget för familjens villa medan maken med denlägsta inkomsten eller ev. barn ulan andra inkomster tar upp intäkten tillbeskattning. Utskottet vill i denna fråga framhålla alt motionärernasförslag förutsätter långtgående ändringar av principeriia för den individuellabeskattningen. Det bör observeras att samma typ av inkomst- resp.avdragsfördelning inom en familj också kan ske när det gäller andrainkomstområden. Vidare förtjänar framhållas alt makar genom en omfördelning avtillgångarna sig emellan endast kan uppnå en skattemässig vinst inom ramen förden olika skatleprogressionen för makarna pä en inkomst av högst , dvs.gränsen för vad som skall anses som A-inkomst. Det kan tilläggas atlförmögenhetsövertöring mellan familjemedlemmar godtas vid beskattningen endastom åtgärden är en civilrällsligl bindande realitet. De komplikationer som kanbli följden av dessa åtgärder är därför i hög grad ägnade att SkU1980/81:9 8 motverka utbredningen av sådana föri"aranden. Fråganingår emellertid i underskoltsavdragsutredningens uppdrag.Med hänsyn härtilloch lill problemets begränsade räckvidd och frågans komplicerade natur finnerutskottet inte skäl tillstyrka yrkande 7 i motion 85. Två motionsyrkanden behandlar frågor om skattemässigstimulans av bostadsbyggandet. I s-motionen 85 begärs (yrkande 8) alt riksdagenbeslutar slopa mervärdeskatten för de hyres- och bosladsrättslägenheter sompåbörjas . Motionärerna ivpk-motionen 109 hemställer (yrkande 5) att begär förslag omundantag från mervärdeskatt för bostadsbyggande och sanering i allmännyttigregi. Civilutskoitet har i sitt ytliande över dessamotionsyrkanden framhållit alt de faktiska byggkostnaderna inte sänks genomskattebefrielsen men att fastighetens ägare får en sänkning av sinakapitalkostnader under husets hela brukningstid. Vidare framhålls altsänkningen av boendekostnadsnivån knappast blir bestående. Med hänvisning tilleffekterna på statsbudgeten anser civilutskoitet atl skalteulskoltet böravstyrka dessa yrkanden. , som ansluter sig till civilutskottetsbedömning av denna fråga, vill beträffande vpk-yrkandet endast tillägga att ettbifall till detta skulle kräva en omprövning av hela hyreslagstiflningen,eftersom hyres-sätlningen i de allmännyttiga bostadsföretagen fastställts somriktpunkt för hyrorna i övrigt. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 8 imotion 85 och yrkande 5 i motion 109. De yrkanden med anledning av besparingspropositionen somhärefter återstår alt behandla återfinns alla i vpk-motionen 96. Vissa av demhar motionärerna framfört också i anslutning till andra propositioner. Sålundabehandlar utskottet frågor om skärpt förmögenhetsbeskattning (yrkande 14) ianslutning till prop. 1980/81:42 om ändrade regler för villabeskalt-ningen,m.m., och frågor om reformering av realisationsvinstbeskattningen (yrkande 15)i samband med prop. 1980/81:32 om ändrade regler för beskattning avrealisationsvinst vid fastighetsavyttring. Beträffande yrkande 8 om en särskild skatt på importeradelyxvaror vill utskottet endast erinra om att utskottet under årets urtimariksmöte avvisade ett motsvarande förslag på handelspolitiska grunder.Utskottet finner inte anledning till ändrat ställningstagande i denna fråga. Utskottet finner inte heller skäl att frångå sina tidigareavstyrkanden av motionärernas begäran om slopande av indexregleringen avskatteskalorna (yrkande 13), om övergång till produktionsbeskattning ochstatskommunal enhetsskatt (yrkande 19). Beträffande vpk- yrkandet 17 om ökadeanslag för kamp mot skattefusk och annan ekonomisk brottslighet har utskottettidigare framhållit att frågor av denna art får tas upp vid budgetbehandlingen,en ståndpunkt som utskottet vidhåller. Motionärerna har slutligen också ettyrkande (20) om en omsättningsskatt på aktier av samma höjd sommervärdeskatten. Yrkandet kan i nuvarande samhällsekonomiska SkU1980/81:9 9 system anses falla på sin egen orimlighet om det förenasmot motionärernas framförda krav på skärpningar avrealisationsvinstbeskattningen. Utskottet har slutligen också att behandla ett avsocialdemokraterna i jordbruksutskottet framfört förslag om höjdskogsvårdsavgift. I yrkandet 5 i motionen 81 av m.fl. (s)läggs (yrkande 5) fram ett lagförslag om höjning av skogsvårdsavgiften fr.o.m.1982 från 3'Voo till I % av skogsbruksvärdet, alltså mer än en tredubbling.Bakgrunden till yrkandet är närmast den tillfälliga skogsvårdsavgift på 7promille som tas ut vid taxering för att finansiera vissa nu utgåendegallringsbidrag och som alltså temporäil innebär atl avgiften f.n. uppgår tillsammanlagt av skogsbruksvärde. 1 proposition 1980/81:42 om villabeskattningenberör budgetministern frågan om skogsvårdsavgiftens höjd och komstaterar att deväntade taxeringsvärdehöjningarna kommer att slå igenom även i fråga omskogsbruksvärdena och den härpå beräknade avgiften. Mot denna bakgrund förordarhan att avgiften inte ändras i samband med allmännafastighetstaxering. aviseras att jordbruksministern återkommer tillfrågan i budgetpropositionen. Utskottet som inte anser att det finns anledning attföregripa regeringens ställningstagande till skogsvårdsavgiftens storiekavstyrker yrkande 5 i motion 81. Med del anförda tillstyrker utskottet ett fullföljande avde åtgärder på skatteområdet som redovisas i besparingspropositionen samtidigtsom utskottet avstyrker bifall till de i samband härmed behandlade motionerna. 1. att riksdagenmed anledning av proposition 1980/81:20 såvitt den hänvisats tillskatteutskottet som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom skattepolitiken, a. beträffandeanslag till godkännarvad utskottet anfört i frågan och avslår motion 1980/ 81: 101 yrkande I såvittnu är i fråga, b. beträffandespaifrämjande beskattningsåtgärder avslår motion 1980/81:85 yrkandena 1 och 2 avslårmotion 1980/81:85 yrkandena 3-5. avslårmotion 1980/81:85 yrkande 6 och motion 1980/81:96 yrkande 16, SkU1980/81:9 10 e. beträjfande skattejördelningen mellanmakar m.jl. avslår motion 1980/81:85 yrkandet 7, f. beträjfandemervärdeskatten på bostadshus avslårmotion 1980/81:85 yrkande 8 och motion 1980/81:109 yrkande 5 g. beträffandeskatt på importerade lyxvaror avslår motion 1980/81:96 yrkande 8, h.beträjfande indexregleringen av skatteskalorna avslår motion 1980/81:96 yrkande13, i. beträffande skärpning av förmögenhetsskatten avslår motion 1980/81:96yrkande 14. j. beträffande realisationsvinstbeskaitningen avslår motion1980/81:96 yrkande 15, k.beträffande ökade anslag för kamp mot skattefusk m. m. avslår motion 1980/81:96yrkande 17, I. beträfjandeskärpta påföljder jör förskingring av källskatle-niedel avslårmotion 1980/81: 96 yrkande 18. m.beträfjande prodiiklionsbeskalining ochstutskommimul enhetsskall avslårmotion 1980/81:96 yrkande 19, n. beträfjande omsällningsskall på aktier avslårmotion 1980/81:96 yrkande 20, o. beträffande skogsvårdsavgiften avslår motion1980/81:81 yrkande 5. Närvarande: (), (). StigJosefson (c). (), förste vice talmannen (), i (s), (), ()*, BoLundgren (m), ()*. (), ()*,(), () och (). * Kj närvarande vid betänkandets justering. SkU1980/81:9 11 ValterKristenson, i , , . Bo Forslundoch (alla s) som dels anför följande: Även om vi på vissa punkter kanansluta oss till de förslag om utredningar eller åtgärder som aviseras ibesparingspropositionen i avsnittet Skatle-poliliska riktlinjer finner vi detmest utmärkande för avsnittet vara avsaknaden av målmedvetna och entydigariktlinjer.