bet · G401SkU45 · 1980-12-31 00:00:00 — om ändring i beskattningsreglerna för koncernbidrag (prop.1980/ 81: 120) Regeringen (budgetdepartementet)föreslår i proposition 1980/81: 120 att antar ett vid propositionenfogat förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928; 370), Bestämmelserna om avdrag för s, k,öppna koncernbidrag ändrades , Därvid infördes ett förbud mot avdrag förkoncernbidrag som förs i flera etapper genom en koncern (etappvisakoncernbidrag). Vidare begränsades de fastighetsförvaltande fåmansföretagensrätt till avdrag för koncernbidrag. Lagstiftningen tillämpas första gången vid1981 års taxering, I propositionen föreslås två ändringar i dennalagstiftning. Enligt förslaget skall regeringen kunna ge dispens från förbudetmot avdrag för etappvisa koncernbidrag när synnerliga skäl föreligger. Vidareföreslås att avdrag för koncernbidrag från fastighetsförvaltande fåmansförelagskall kunna medges i större utsträckning än enligt lagstiftning.Ändringarna förutsätts kunna tillämpas redan vid taxering. Lagförslaget har följande lydelse. 1980/81. SkU1980/81:45 2 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 2 b av anvisningarna till36 §, punkt 3 av anvisningarna till 43 § och punkt 1 av anvisningarna till 54 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Som anskaffningskostnad för äldre aktie eller andel anses i regel den genomsnittliga anskaffningskostnaden för samtliga äldre aktier eller andelar av samma slag som den avyttrade, beräknat med hänsyn till faktiska anskaffningskostnader och inträffade förändringar beträffande innehavet. 2,b,' Avyttras aktie eller andel i aktiefond och haraktien eller andelen innehafts två är eller mera (äldre aktie eller andel),gälla bestämmelserna i andra och tredje styckena. Anskaffningskostnad för äldre aktie, som är noterad påbörs eller föremål för liknande notering, och för äldre andel i aktiefond fårbestämmas till belopp som motsvarar hälften av vad den skattskyldige erhållerför aktien eller andelen efter avdrag för kostnad för avyttringen. Kan denskattskyldige göra sannolikt att en beräkning enligt andra stycket leder tillhögre belopp, skall dock detta högre belopp anses som anskaffningskostnad. Avyttras delbevis eller teckningsrätttill äldre aktie, som avses i tredje stycket, äga bestämmelserna i sistnämndastycke motsvarande tillämpning. Därvid avse andra och tredje meningarna dendel av anskaffnings- 2,b. Avyttras aktie eller andel i aktiefond och har aktieneller andelen innehafts eller mera (äldre aktie eller andel), gällerbestämmelserna i andra och tredje styckena. Anskaffningskostnad för äldre aktie, som är noterad påbörs eller föremål för liknande notering, och för äldre andel i aktiefond fårbestämmas till ett belopp som motsvarar hälften av vad den skattskyldigeerhåller för aktien eller andelen efter avdrag för kostnad för avyttringen.Kan den skattskyldige göra sannolikt att en beräkning enligt andra stycketleder till ett högre belopp, skall dock detta högre belopp anses somanskaffningskostnad. Avyttras delbevis eller teckningsrätt till äldre aktie,som avses i tredje stycket, tillämpas bestämmelserna i det stycket. Därvidavser andra meningen den del av anskaffningskostnaden för aktien, beräknad I Senaste lydelse 1977:1090, SkU 1980/81:45 kostnaden för aktien, beräknad enligt andra stycket, sombelöper på delbeviset eller teckningsrätten. Vid avyttring för senare leverans av aktie som är avsedd attförvärvas i anslutning till leveransen (terminsaffär), skall skattepliktigrealisationsvinst anses ha uppkommit, trots att aktien förvärvas efteravyttringen. Motsvarande gäller om avyttringen avsett lånad aktie, som skallåterställas till långivaren genom överlämnande av aktie av samma slag förvärvadi anslutning till återställandet (blankningsaffär). Vinst eller förlust vidblankningsaffär skall beräknas som skillnaden mellan vad som erhålles vidavyttringen av den lånade aktien och anskaffningskostnaden för motsvarandeaktie, som återställes till långivaren. Har aktien icke återställts tilllångivaren före utgången av det år, som följer närmast efter avyttringsåret,skall skillnaden mellan vad den skattskyldige erhållit för den avyttrade aktienoch värdet av motsvarande aktie - beräknat efter den lägsta betalkurs eller, omsådan saknas, den lägsta köpkurs, som noterats från avytt-ringsdagen tillutgången av sistnämnda år - anses som skattepliktig realisationsvinst.Avdragsgill realisationsförlust skall därvid ej anses ha uppkommit. Om vidåterlämnandet av ifrågavarande aktie denna anskaffats till ett pris. som årlägre ån det som beräknats vid tidigare vinstberäkning, skall skillnadenupptagas som skattepliktig realisationsvinst det år då aktien återställts tilllångivaren. Har i stället förlust uppkom- enligt andra stycket, som belöper på delbeviset ellerteckningsrätten. Vid avyttring för senare leveransav aktie som är avsedd att förvårvas i anslutning till leveransen (terminsaffär),skall skattepliktig realisationsvinst anses ha uppkommit, trots att aktienförvärvas efter avyttringen. Motsvarande gäller om avyttringen avsett lånadaktie, som skall återställas till långivaren genom överlämnande av aktie avsamma slag förvärvad i anslutning till återställandet (blankningsaffär). Vinsteller förlust vid blankningsaffär skall beräknas som skillnaden mellan vad somerhålls vid avyttringen av den lånade aktien och anskaffningskostnaden förmotsvarande aktie, som återställs till långivaren. Har aktien inte återställtstill långivaren före utgången av det år, som följer närmast efteravyttringsåret, skall skillnaden mellan vad den skattskyldige erhållit för denavyttrade aktien och värdet av motsvarande aktie - beräknat efter den lägstabetalkurs eller, om sådan saknas, den liigsta köpkurs, som noterats frånavyttringsdagen till utgången av sistnämnda år - anses som skattepliktigrealisationsvinst. Avdragsgill realisationsförlust skall därvid ej anses hauppkommit. Om vid återlämnandet av ifrågavarande aktie denna anskaffats tillett pris, som år lägre ån det som beräknats vid tidigare vinstberäkning, skallskillnaden las upp som skattepliktig realisationsvinst det år då aktienåterställts till långivaren. Har i stället förlust uppkommit år denna att 1* 1980181. SkU 1980/81:45 mit är denna att anse som avdragsgill realisationsförlust. Har här i riket bosatt skattskyldig förvärvat utländskaktie från annan sådan skattskyldig och förvärvat en rättighet attomplacera aktien i annan utländsk aktie (switchrätt) gäller följande. Kostnadför förvärvet av denna rättighet eller ersättning i samband med avyttring avdensamma skall vid beräkningen av skattepliktig realisationsvinst elleravdragsgill realisationsförlust i samband med avyttring av den utländska aktienicke inräknas i anskaffningskostnaden eller den erhållna likviden för aktien. Vad i femte och sjätte styckena sägs som avses i 35 § 3mom. anse som avdragsgill realisationsförlust. Har här i riket bosatt skattskyldig förvärvat utländskaktie från annan sådan skattskyldig och förvärvat en rättighet attomplacera aktien i annan utländsk aktie (switchrätt) gäller följande. Kostnadför förvärvet av denna rättighet eller ersättning i samband med avyttring avdensamma skall vid beräkningen av skattepliktig realisationsvinst elleravdragsgill realisationsförlust i samband med avyttring av den utländska aktieninte inräknas i anskaffningskostnaden eller den erhållna likviden för aktien,om aktie gäller även annan egendom till 43 § 3.- Äger svensktaktiebolag, svensk ekonomisk förening eller svensk ömsesidigskadeförsäkringsanstalt (moderföretag) mer än nio tiondelar av aktierna i etteller flera svenska aktiebolag (belagda dotterbolag), skall koncernbidrag sommoderföretaget lämnar till belagt dotterbolag eller som sådant bolag lämnartill moderföretaget eller till annat belagt dotterbolag hos moderföretagetanses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt förmottagaren. Som förutsättning för detta gäller a) att denhuvudsakliga verksamheten för såväl givare som mottagare avserjordbruksfastighet, annan fastighet eller annan rörelse än försäkringsrörelsesom bedrivs av livförsäkringsanstalt, b) att såvälgivare som mottagare redovisar bidraget till samma års taxering öppet isjälvdeklaration eller därvid fogad bilaga, c) att dotterbolagsom lämnar eller mottar bidrag har varit helägt under hela beskattningsåret förbåde givare och mottagare eller sedan dotterbolaget började bedriva verksamhetav något slag, d) att. om bidrag lämnas mellan fåmansförelag som avses i 35 § 1 a mom. och givarens huvudsakliga verksamhet avser annan fastighet. = Senaste lydelse 1979:612. SkU 1980/81:45 även mottagarens huvudsakliga verksamhet avser sådanfastighet, e) att, om bidrag lämnas från dotterbolag tillmoderföretag, moderföretaget skulle vara frikallat från skattskyldighet förutdelning som under beskattningsåret hade uppburits från dotterbolaget, samt /) att, om bidrag lämnas från dotterbolag till annatdotterbolag, moderföretaget är förvaltningsföretag som avses i punkt 1 andrastycket av anvisningarna fill 54 § eller moderföretaget i annat fall skullevara antingen frikallat från skattskyldighet för utdelning som underbeskattningsåret hade uppburits från det givande dotterbolaget ellerskattskyldigt för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från detmottagande dotterbolaget. Lämnar svenskt moderföretagkoncernbidrag fill svenskt aktiebolag som inte är sådant helägt dotterbolagsom avses i första stycket, skall bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnadför moderföretaget och skattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningarsom anges i första stycket a), b) och d) är uppfyllda och om ägarförhållandenaunder hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedanmottagaren började bedriva verksamhet av något slag har varit sådana attmottagaren genom fusioner mellan moderföretag och dotterbolag har kunnatbringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion anses kunna äga rum närmoderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolag men inte iannat fall. d) att, om bidrag lämnas från dotterbolag till moderföretag, mo derföretaget skulle vara frikallat från skattskyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från dotterbolaget, samt e) att, om bidrag lämnas från dotterbolag till annat dotterbolag, moderföretaget är förvaltningsföre tag som avses i punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 54 § eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från skatt skyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från det givande dotterbolaget eller skattskyldigt för utdelning som under beskattningsåret hade uppbu rits från det mottagande dotterbola get. Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svensktaktiebolag som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i förstastycket,skall bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget ochskattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i förstastycket a) och b) är uppfyllda och om ägarförhållandena under helabeskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan mottagaren börjadebedriva verksamhet av något slag har varit sådana att mottagaren genom fusionermellan moderföretag och dotterbolag har kunnat bringas att uppgå i moderföretaget.Därvid skall fusion anses kunna äga rum när moderföretag äger mer än niotiondelar av aktierna i dotterbolag men inte i annat fall. SkU 1980/81:45 Även i andra fall ån som avses i förstaoch andra styckena skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till annatsvenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktigintäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med avdragsrått förgivaren hade kunnat lämnas till annat företag än mottagaren och att bidragetdärefter, direkt eller genom förmedling av ytterligare företag, hade kunnatvidarebefordras till mottagaren på sådant sätt att varje förmedlande företagskulle - med bortseende från bestämmelserna i fjärde stycket - ha haft rätttill avdrag enligt första eller andra sivckel för vidarebefordrat belopp. Företag som under ett beskatt- Lämnas, i fall som avses I förstaoch andra styckena, bidraget mellan företag som enligt 35 § 1 a mom. räknas somfåmansförelag och avser givarens huvudsakliga verksamhet annan faslig/tet,skall bidraget anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktigintäkt för mottagaren endast om något av följande ytterligare villkor äruppfyllt, nämligen all även mottagarens huvudsakliga verksamhet avser sådanfaslighet eller all givarens fastighetsinnehav till huvudsaklig delsiadigvarande används i jordbruk, skogsbruk eller rörelse, som bedrivs avmottagaren. om särskilda skäl föreligger, medge undanlagfrån bestämmelserna i detta stycke. hesliii i dessa frågorfår inte överklagas. Även i andra fall ån som avses i första och andra styckenaskall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till annat svenskt företaganses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagarenunder förutsättning att bidraget med avdragsrått för givaren enligtförsla-lredje styckena hade kunnat lämnas till annat företag än mottagaren ochatt bidraget därefter, direkt eller genom förmedling av ytterligare företag,hade kunnat vidarebefordras till mottagaren på sådant sätt att varjeförmedlande företag skulle - med bortseende från bestämmelserna i femte stycket- ha haft rätt till avdrag enligt första-tredje styckena för vidarebefordratbelopp. Företas,som under ett beskatt- SkU 1980/81:45 ningsår har mottagit koncernbidrag, för vilket givaren haravdragsrätt enligt förstä-tredje styckena har inte rätt till avdrag förkoncernbidrag som företaget i sin tur utger under samma beskattningsår. Koncernbidrag som avses iför-f,ta-iredje styckena samt bidrag som omfattas av medgivande enligt 43 § 3mom. andra stycket skall anses utgöra omkostnad för givaren i den förvärvskällasom utgör givarens huvudsakliga verksamhet, om det inte med hänsyn tillbidragets syfte är uppenbart att bidraget bör hänföras till annanförvärvskälla. Föreligger sådant samband mellan verksamheten i denförvärvskälla hos givaren i vilken bidraget utgör avdragsgill omkostnad ochverksamheten i förvärvskälla hos mottagaren att en förvärvskälla skulle ansesföreligga om verksamheterna hade bedrivits av ett enda företag, skall bidragetredovisas som intäkt i mottagarens nyssnämnda förvärvskälla. Föreligger intesamband av nu angivet slag, skall mottagaren redovisa bidraget som inkomst avsärskild förvärvskälla. Denna förvärvskälla skall anses hänförlig till sammainkomstslag och samma kommun eller kotnmuner som den förvärvskälla varigivaren har fått avdrag för bidraget. Avdrag för koncernbidrag medges endast under förutsättningatt givaren företer tillfredsställande utredning om förhållanden som avses iförsXa-femte styckena. ningsår har mottagit koncernbidrag, för vilket givaren haravdragsrätt enligt iörsta-fjärde styckena, har inte rätt till avdrag förkoncernbidrag som företaget i sin tur utger under samma beskattningsår. Regeringenkan dock, om synnerliga skäl föreligger, medge undantag från vad som harsagts. Koncernbidrag som avses i för-sta-fjärde styckena samtbidrag som omfattas av medgivande enligt 43 § 3 mom. andra stycket skall ansesutgöra omkostnad för givaren i den förvärvskälla som utgör givarens huvudsakligaverksamhet, om det inte med hänsyn till bidragets syfte är uppenbart attbidraget bör hänföras till annan förvärvskälla. Föreligger sådant sambandmellan verksamheten i den förvärvskälla hos givaren i vilken bidraget utgöravdragsgill omkostnad och verksamheten i förvärvskälla hos mottagaren att enförvärvskälla skulle anses föreligga om verksamheterna hade bedrivits av ettenda företag, skall bidraget redovisas som intäkt i mottagarens nyssnämndaförvärvskälla. Föreligger inte samband av nu angivet slag, skall mottagarenredovisa bidraget som inkomst av särskild förvärvskälla. Denna förvärvskällaskall anses hänförlig till samma inkomstslag och samma kommun eller kommunersom den förvärvskälla / vUken givaren har fått avdrag för bidraget. Avdrag för koncernbidrag medges endast under förutsättningatt givaren företer tillfredsställande utredning om förhållanden som avses iförsta-sjätte styckena. SkU1980/81:45 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse till 54 S I.-' I dennaanvisningspunkt förstås med företag svenskt aktiebolag och svensk ekonomiskförening samt med utdelning sådan utdelning på aktie i svenskt aktiebolagellerandel i svensk ekonomisk föreningsom har uppburits i förhållande till innehavdaaktier eller andelar eller som har uppburits efter annan grund men inte äravdragsgill för det utdelande företaget enligt 29 § Företag, som uteslutande eller så gott som uteslutandeförvaltar värdepapper eller likartad lös egendom (förvaltningsföretag), ärfrikallat från skattskyldighet för utdelning i den mån sammanlagda beloppet avden utdelning som företaget har uppburit under beskattningsåret motsvaras avutdelning som företaget har beslutat för samma beskattningsår eller, i fråga ominvestmentföretag, av beslutad utdelning ökad med en fjärdedel. Medinvestmentföretag förstås förvaltningsföretag, vars uppgift väsentligen är attgenom ett välfördelat värdepappersinnehav erbjuda aktie- eller andelsägareriskfördelning och vars aktier eller andelar ägs av ett stort antal fysiskapersoner. Företag, som bedriver bank- eller annan penningrörelseeller sådan rörelse vid sidan av annan verksamhet, är frikallat frånskattskyldighet för utdelning på sådan aktie eller andel som innehas som ett ledi organisationen av företagets verksamhet till den del denna avser annat änförvaltning av fastighet, värdepapper eller därmed likartad lös egendom. Företag som bedriver försäkringsrörelse är frikallat frånskattskyldighet för utdelning under förutsättning att företaget ärskadeförsäkringsanstalt och utdelningen belöper på sådan aktie eller andel sominnehas som ett led i organisationen av företagets försäkringsrörelse. Företag som inte avses i andra-fjärde styckena ärfrikallat från skattskyldighet för utdelning på sådan aktie eller andel sominte utgör omsättningstillgång i företagets verksamhet under förutsättning att a) det sammanlagdaröstetalet för företagets aktier eller andelar i det utdelande företaget vidbeskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedel eller mer av röstetalet församtliga aktier eller andelar i det utdelande företaget, eller b) det görssannolikt att innehavet av aktien eller andelen betingas av jordbruk, skogsbrukeller rörelse som bedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn tilläganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå detnära. Skattefrihet enligt femte stycket föreligger dock inte förutdelning på aktie eller andel i förvaltningsföretag, om förvaltningsföretagetäger mer än enstaka aktier eller andelar på vilka utdelning skulle ha varitskattepliktig om 3 Senaste lydelse 1979:612. SkU 1980/81:45 aktierna eller andelarna hade ägts direkt av det företag som äger aktien eller andelen i förvaltningsföretaget. Om särskilda skäl föreligger, kan medge dels att företag, som inte är förvaltningsföretag enligt andra stycket men vars verksamhet till inte oväsentlig del består i förvaltning av värdepapper eller därmed likartad lös egendom, skall i beskattningsavseende behandlas som sådant förvaltningsföretag, dels att förvaltningsföretag, som är moderföretag i en koncern och som ombesörjer vissa gemensamma uppgifter för koncernens räkning, inte skall i beskattningshänseende behandlas som förvaltningsföretag. Mot beslut i fråga som här avses får talan inte föras. aktie eller andel aktie eller andel i annat företag och är det inte i annat företag och är det inte uppenbartatt det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång av verkligt ochsärskilt värde med hänsyn till ägarföretagets rörelse ellerkapitalförvaltning, föreligger inte skattefrihet enligt första stycket förutdelning på aktien eller andelen av sådana medel som vid förvärvet fanns hosdet utdelande företaget och som inte motsvarar tillskjutet belopp ellerinbetald insats. Utdelning anses i första hand gälla andra medel än sådana sommotsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats. uppenbartatt det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång av verkligt ochsärskilt värde med hänsyn till ägarföretagets rörelse ellerkapitalförvaltning, föreligger inte skattefrihet enligt denna anvisningspunktför utdelning på aktien eller andelen av sådana medel som vid förvärvet fannshos det utdelande företaget och som inte motsvarar fillskjutet belopp ellerinbetald insats. Utdelning anses i första hand gälla andra medel än sådana sommotsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats. Denna lag träder i kraft en veckaefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas första gången i fråga om 1981 års taxering. SkU1980/81:45 10 Med anledning av propositionen harväckts en motion, 1980/81; 2039, av m, fl, (vpk), I motionenföreslås att avslår propositionen. Genom lagstiftning (1978/79:210, SkU 57, SFS 1979:612) ändrades bestämmelserna om öppnakoncernbidrag i flera avseenden. De nya bestämmelserna, som tillämpades förstagången vid taxering, innebär att avdrag inte längre medges förkoncernbidrag som förs i flera led genom en koncern. En förutsättning föravdrag är att bidraget lämnas direkt till den slutliga mottagaren.Samtidigt har möjligheterna att få avdrag för direkta koncernbidrag utvidgats.En annan ändring gäller koncernbidrag som lämnas av ett fåmansförelag, varshuvudsakliga verksamhet utgör fastighetsförvaltning. För sådana bidrag medgesavdrag endast under förutsättning att även mottagaren har fastighetsförvaltningsom huvudsaklig verksamhet, I propositionen föreslås att regeringen, när synnerligaskäl föreligger, skall kunna ge dispens från förbudet mot avdrag förkoncernbidrag som förs i etapper genom en koncern. Vidare skall bidrag frånfastighetsförvaltande fåmansbolag generellt anses utgöra avdragsgill omkostnadför givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren inte bara då dennesverksamhet huvudsakligen avser fastighetsförvaltning utan även då givarensfastighet eller fastigheter till huvudsaklig del används i mottagarens rörelse.Med "huvudsaklig del" skall enligt uttalande i propositionen förstås75-80 % av fastighetsinnehavet. Från denna spärregel skall RSV kunna medgedispens om särskilda skäl visas föreligga, I vpk-motionen 2039 yrkar motionärerna avslag påpropositionen. De anser det politiskt stötande att bereda särskilt storföretagoch förvaltningsbolag ytterligare lättnader, som villkoren skärpsför den stora majoriteten skattskyldiga. Redan existerande möjligheter föröverföringar av resurser mellan koncernföretag är enligt motionärernasuppfattning så pass omfattande att det varken finns rimliga behov av ellerekonomiskt berättigande för lättnader. Härtill kommer - säger de - att undantagoch dispenser ökar byråkratiseringen i skatteprocessen och uppmuntrar tillformella manipulationer för att uppnå förmåner. Utskottet finner de i proposifionen redovisade skälen förundantag i vissa fall från förbudet mot etappvisa koncernbidrag och från debegränsningar som normalt gäller i fråga om koncernbidrag mellanfasfighetsförvaltande fåmansförelag värda beaktande. Undantaget från förbudetmot koncernbidrag i flera led är utformat som en dispensregel,Dispensgivningen skall ligga hos regeringen och dispensprövningen enligtuttalande av budgetministern SkU1980/81:45 11 vara restriktiv, vilket för övrigt framgår av kravet på"synnerliga skäl". Vid bedömningen av avdragsförbudets konsekvenserför koncernen skall göras en avvägning med hänsyn till de intressen somavdragsförbudet är avsett att tillgodose. Om de berörda koncernföretagen ärverksamma i samma koncern eller i olika kommuner men med integreradeverksamheter kan dispens medges, I övriga fall är det - menar budgetministern -nödvändigt att visa återhållsamhet vid dispensgivningen.