bet · G401NU45 · 1980-12-31 00:00:00 — över proposition 1980/81:89 om vissa frågor rörandeglasindustrin jämte motioner I detta betänkande behandlas delsproposition 1980/81:89 om vissa frågor rörande glasindustrin, dels tvåmotioner som har väckts med anledning av propositionen. Propositionen och motionerna redovisas i det följande. har inkommit med en skrivelse. I proposition 1980/81:89(industridepartementet) har regeringen föreslagit att godkänna avföredragande statsrådet angivna riktlinjer för åtgärder för den manuellaglasindustrin. Genom propositionen har regeringen också berett riksdagentillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anfört omplanglasindustrin och förpackningsglasindustrin. Under angivna punkter ipropositionen har regeringen vidare föreslagit följande: Lån till investeringar inom glasindustri (s. 27) att 1. godkänner vadföredragande statsrådet har förordat om disposition av vid utgången /81 tillgängliga medel på anslaget Lån till investeringar inommanuell glasindustri, 2. till Lån fillinvesteringar inom glasindustri för /82 anvisar ettreservationsanslag av . Kostnader för r ä n t e b ef r i e I se vidsärskilda strukturgarantier för glasindustri (s. 28) 1. bemyndigar regeringen att under budgetåren1981/82-1983/84 ikläda staten förpliktelse i form av särskildastrukturgaranfier för glasindustri, som innebär åtaganden om högst , 1 1980/81. NU 1980/81:45 2 2. till Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för glasindustri för /82 anvisar ettförslagsanslag av . I propositionen föresläs ett fortsatt och utökatindustripolitiskt åtgärdsprogram för den glasindustrin under perioden1981/82-1983/84. Enviktig del i det föreslagna programmet är insatser för att främja exporten. Enavsevärd ökning av nuvarande exportfrämjande åtgärder föreslås. Vidare läggsförslag fram om införande av särskilda strukturgarantier i syfte attunderlätta finansieringen av branschens marknadsföringsansträngningar.Fortsatt stöd till konsultinsatser föreslås, varvid visst stöd för designverksamhetavses ingå. För att den tekniska kompetensen inom branschen skall höjasplaneras teknisk fortbildning av vissa personalkategorier. Fortsattinvesteringsstöd med avskrivningslån för investeringar i effektivitetshöjandeproduktionsutrustning och bättre arbetsmiljö skall förekomma . Förde föreslagna åtgärderna tas upp en ram av 36,5 milj. kr. För särskilda strukturgarantier beräknas 25 milj. kr. /82 föreslås 10,5 milj. kr. Ipropositionen redovisas också vissa frågor rörande planglasindustrin ochförpackningsglasindustrin. 1980/81:1945 av m. fl. (s), såvittgäller hemställan att 1. som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om förflera företag gemensamma exportföretag, 2. begär att regeringen ser över möjligheterna att förstärkaimportskyddet för den inhemska produktionen av hushålls- och prydnadsglas, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omunderlättande av löntagarägande av företag inom den glasindustrin, 4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombedrivande av fortbildning vid i , 6.till Lån för alternafiva sysselsättningsprojekt på glasindustriorter(industridepartementet) för /81 anvisar ett reservationsanslagav . att disponeras på de villkor som anges i motionen. NU 1980/81:45 7.att begär att regeringen ger statens industriverk i uppdrag attvidare med utredningsarbetet på emballageglasområdet. 1980/81:1946av m. fl. (vpk), vari hemställs att 1. avslår proposifion 1980/81:89 och hos regeringenbegär att ett nytt förslag utarbetas som innebär oförändrad sysselsättning inomden glasindustrin i enlighet med fidigare beslut, 2. hos regeringen begär förslag tillförsamhälleligande av de stora glaskoncernernas ägande inom glasindustrin, 3. hos regeringen begär förslag till sfimulans förlöntagarkooperativt ägande av de mindre glasbruken i enlighet med vad somanförts i mofionen, 4. uttalar att staten skall svara för utbildningen förglasindustrin, 5. hos regeringen begär förslag till upprättande avett gemensamt exportbolag för den glasindustrin, 6. hos regeringen hemställer om förslag tillimportbegränsningar inom den glasindustrins produktionsområde, 7. hos regeringen begär förslag till kulturanslag tillglasindustrin i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. hos regeringen begär initiafiv för attsysselsättningsgaranfin vid uppfylls. Yrkande 5 i mofion 1980/81:1945 har behandlats avutbildningsutskottet (UbU 1980/81:22). I skrivelse till utskottet föreslår att, i enlighet med vad statens industriverk förordat,avskrivningslån skall kunna lämnas med upp fill av kostnaden för investeringarsom genomförs för att förbättra den yttre miljön. villvidare att importen av glasvaror från , och skall läggasunder licensimport-tvång och att statens andel för finansieringen avGlasforskningsinstitutets kollekfiva forsknings- och utveckhngsinsatser skallhöjas från , Glasindustrin brukar indelas i manuellglasindustri, planglasindustri och förpackningsglasindustri. Inom den manuellaglasindustrin tillverkas hushålls-, prydnads- och belysningsglas, inomplanglasindustrin glas för fönster i byggnader och fordon och inomförpackningsglasindustrin glasförpackningar för livsmedelsindustrins behov. NU1980/81:45 - 4 har vid olika tillfällenunder beslutat om åtgärder för glasindustrin. Mot bakgrund avproblemen inom den glasindustrin har /71-1979/80medel beviljats för exportfrämjande åtgärder, konsultinsatser, investeringslånoch strukturgarantier. Kostnaderna för dessa åtgärder uppgick under periodentill 32,5 milj. kr. Beviljade lånegarantier uppgick t. o. m. /80fill 20 milj. kr. i strukturgarantier och 1,6 milj. kr. I samband med behandlingen av vissa punkter ibudgetpropositionen 1979 uttalade näringsutskottet (NU 1978/79:28 s. 20 f.) bl.a. att en samlad plan borde upprättas för samhällets insatser påglasindustriområdet. I fråga om den glasindustrin anförde utskottetbl. a. att målet borde vara att förbättra denna industris långsiktigakonkurrenskraft och konstnärliga kvalitet så att den dåvarandesysselsättningsnivån kunde bibehållas. Riksdagenställde sig bakom utskottets uttalande (rskr 1978/79:207). Med anledning av beslut uppdrog regeringenvåren åt statens industriverk att utarbeta förslag till en samlad plan församhällets insatser för glasindustrin. har lämnatseparata rapporter för glasindustrins tre delbranscher. Någon samlad plan har inteutarbetats. Föredragande statsrådet har funnit det naturligt att, motbakgrund av de stora skillnader som föreligger i fråga om struktur och problem,glasindustrins olika delar behandlas var för sig. Den glasindustrinsysselsatte ca 1 900 personer. Branschen, som utgörs av 19 glasbruki 12 olika företag, är i allt väsentligt koncentrerad till östra . Enligt propositionen förorsakas branschens svårigheterunder senare år av bristande konkurrenskraft, sammanhängande med inriktningenpå arbetskraftsintensiv tillverkning samt vårt internationellt högakostnadsläge. Andra faktorer som inverkat är förhållandevis lågproduktionsteknisk standard och låg tillväxt på både hemma- ochutlandsmarknaderna. I propositionen föreslås ett treårsprogram för denmanuella glasindustrin enligt följande (milj. 1981/82 1982/83 1983/84 Totalt Branschfrämjande åtgärder 6,5 7,5 8,5 22,5 Lån tillinvesteringar 2 3 3 8 strukturgarantier 2 2 2 6 Summa 10,5 12,5 13,5 36,5 NU1980/81:45 5 Det föreslagna programmetöverensstämmer i stort med vad statens industriverk i rapporten (SIND 1980:9)glasbruk i strukturomvandling har förordat i utvecklingsalternativet"marknadsanpassad utveckling med branschstöd". Alternativet innebären kapacitetsneddragning som av industriverket beräknas medföra ennettominskning av sysselsättningen med 285 anställda under treårsperioden1981-1983. Enligt utskottets bedömning bör det föreslagna programmetge förutsättningar för en på förbättrad konkurrenskraft. Utskottetvill i sammanhanget instämma i uttalandet i propositionen att branschensinternationella konkurrenskraft får anses vara i hög grad beroende av skicklighantverksmässighet och den kvalitet som följer härav. I motion 1980/81:1946 (vpk) hänvisas till att regeringeninte har utgått från de mål för en samlad plan för samhällets insatser påglasindustriområdet som uttalade sig för. Regeringens förslagkommer enligt motionärerna att medföra att ytterligare nedläggningar av mindrebruk blir nödvändiga och att det s. k. glasriket kommer att mista mycket av sinegenart. Vidare tyder regeringens linje, t. ex. då det gäller utbildningsinsatserna,på att man försöker gå in på den s. k. lågprismarknaden. Därmed gräver man engrav åt den svenska glasindustrin, säger mofionärerna och föreslår avslag påpropositionen. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag en inuvarande statsfinansiella läge ambitiös satsning för att stärka branschenskonkurrenskraft. En viss minskning av kapaciteten måste med nuvarandemarknadsförhållanden anses vara ofrånkomlig. Utskottet kan inte finna attregeringens förslag skulle innebära ett frångående av svensk glasindustriskaraktär av konsthantverk. Mot bakgrund av vad som här sagts avstyrks detnämnda avslagsyrkandet. I motionerna 1980/81:1945 (s) och 1980/81:1946 (vpk)fÖTes\ås ytterligare medelsan visning. Enligt motion 1980/81:1945 bör, som industriverket harföreslagit i den nämnda rapporten, 10 milj. kr. anslås ilån för satsningar på alternativ sysselsättning på glasindustriorterna. Medlenskulle kanaliseras via de regionala utvecklingsfonderna i , Kronobergsoch . Motionärerna pekar på att det finns akutasysselsättningsproblem på flera av de aktuella orterna och anför att åtgärdermåste sättas in snabbt, om de akuta problemen skall kunna lösas på ett frånsocial synpunkt acceptabelt sätt. Enligt motion 1980/81:1946 bör hos regeringenbegära förslag om ett kulturbidrag av storleksordningen 10 milj. kr. per år.Det arbete som utförs vid glasbruken är till stor del ett konstnärligt arbete,uttalar de, och har varit positiv till att kulturbidragutgår till glaskonsten. Utskottetvill för egen del anföra följande. Omfattningenav de i proposifionen föreslagna stödåtgärderna innebär att NU1980/81:45 6 glasbruken får ökade möjligheter att upprätthållasysselsättningen. Redan befintliga instrument skapar förutsättningar föralternativ sysselsättning om problem ändå skulle uppstå på glasorterna. Utskottetvill här särskilt peka på möjligheterna att erhålla regionalpolitiskt stöd samtlån från utvecklingsfonderna och att även i övrigt utnyttja fondernasresurser. Mot bakgrund av vad som här har anförts avstyrks det ifrågavarandeyrkandet i motion 1980/ 81:1945. Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandeanslag och garanfi-ram. Uttalandet i motion 1980/81:1946 om positivainställning fill att glaskonsten får kulturbidrag torde syfta på ett beslut avriksdagen med anledning av kulturutskottets betänkande KrU1978/79:24. I betänkandet anfördes bl. a. följande (s. 23): anser att det inomden glasindustrin ryms värden som utgör väsentliga delar avkulturarvet. Den konstnärliga och konsthantverksmässiga tradition som finnsinom denna industri bör inte bara få leva kvar utan också få möjligheter attutvecklas. Utskottet finner det nödvändigt att man vid utarbetandet av ensamlad plan för samhällets insatser särskilt beaktar den glasindustrinsbetydelse från konstnärlig och kulturell synpunkt. vill understrykaden glasindustrins betydelse från kulturpolitisk synpunkt. En insikthärom präglar även propositionen. a. betonas i denna vikten av atthantverksmässigheten i branschen bevaras (s. 10). Vidare förordas att medlentill branschfrämjande åtgärder för glasindustri får användas för stödtill designverksamhet (s. 13). Mot bakgrund av vad som här anförts och medhänsyn till det statsfinansiella läget avstyrker näringsutskottetmotionsyrkandet. I mofionerna 1980/81:1945 (s) och1980/81:1946 (vpk) behandlas också frågan om importskydd för svenskglasindustri. Enligt den förra motionen bör anmoda regeringenatt se över möjligheterna att förstärka importskyddet för den inhemskaproduktionen av hushålls- och prydnadsglas. Motionärerna hänvisar till den idet föregående nämnda rapporten från industriverket, enligt vilken den s. k.lågprisimporten från och öststater ännu är av relativt begränsad omfattningmen måste betecknas som ett potentiellt hot. I rapporten sägs också att deflesta med jämförbara länder med en inhemsk glasindustri har enbetydligt högre nivå för skyddet mot lågprisimport än den som haroch att lågprisimporten utgör ett så allvarligt hot att åtgärder som kan mildraeffekterna allvarligt bör övervägas. Bland de åtgärder som åsyftas är"förstärkta skyddsnivåer". Motionärerna ansluter sig tillindustriverkets bedömning. Enligt motion 1980/81:1946 är det nödvändigt att vissaimportbegränsningar införs inom den glasindustrins produkfionsområde. NU 1980/81:45 7 Utskottet vill erinra 1980 avimporten av hushålls- och prydnadsglas kom från EG- och EFTA-områdena. Depreferensberättigade andel uppgick fill och andelen förstatshandelslän-derna (exkl. ) till . Den sistnämndaländergruppens andel har sjunkit. Lågprisimporten av hushålls- ochprydnadsglas har sålunda f. n. endast marginell betydelse. Det är emellertidangeläget att regeringen noga följer utvecklingen och överväger vilka åtgärdersom är möjliga att vidta. Utskottets ställningstagande innebär att de härbehandlade yrkandena i mofionerna 1980/81:1945 och 1980/81:1946 avstyrks. Iproposifionen förordas fortsatta och avsevärt ökade exportfrämjande åtgärderför den glasindustrin /82-1983/ 84. Ianslutning härtill lämnas i motionerna 1980/81:1945 (s) och 1980/ 81:1946 (vpk)förslag om för flera företag gemensamma exportföretag. Imotion 1980/81:1945 konstateras att redan med nuvarande stödformer finnsmöjligheter att få avsevärda bidrag för exempelvis en för flera företaggemensam försäljningsorganisafion utomlands. Motståndet inom branschen motsamarbete av detta slag har dock enligt mofionärerna varit betydande. De tvåstora företagen har i stor utsträckning etablerat egna försäljningsbolag. Imofionen förordas att ansträngningarna att inom ramen för de branschfrämjandeåtgärderna bilda för flera företag gemensamma exportbolag ändå bör fortsätta. Enligtmotion 1980/81:1946 måste de små och fristående glasbruken få ett förstärktstöd i sina export- och marknadsföringssträvanden. Ett gemensamt exportbolag förexportindustrin bör skapas. Utskottetanser att mycket talar för en förbättrad samordning av de svenskaglasföretagens exportansträngningar. Som framhålls i motion 1980/81:1945 finnsmed nuvarande stödformer möjligheter att få betydande statligt stöd för företagsom vill samarbeta i en exportorganisafion. Utskottet förutsätter attsträvandena att åstadkomma en förbättrad exportsamverkan fortsätter inom ramenför dessa åtgärder. Den slutliga avvägningen av insatserna måste dock bestämmasav industriverket. Något särskilt uttalande till regeringen i frågan finnerutskottet inte befogat. Avskrivningslånför investeringar inom glasindustri utgår /78.Lånen kan lämnas till effektivitetshöjande investeringar iprodukfionsutrustning, för investeringar som i första hand syftar till attförbättra arbetsmiljön och för investeringar som görs vid enskildaproduk-fionsenheter som en direkt konsekvens av att mäng köps från en centralråvaruanläggning. Lånen, som är ränte- och amorteringsfria, kan utgå för högst50 % av investeringen och skrivs av under högst fio år. Industriverkethar i rapporten glasbruk i strukturomvandling föreslagit attavskrivningslån även skall kunna lämnas till investeringar avseende förbättradyttre miljö och då utgå med högst av investeringen. I propositionen (s.17) uttalas emellertid att oförändrade regler bör gälla för lånen. NU1980/81:45 8 anför i sinskrivelse till utskottet att investeringar för förbättrad yttre miljö ärsynnerligen betungande för den hårt trängda glasindustrin, särskilt eftersomdetta slag av investeringar inte medför någon produktivitetsförbättring. är det angeläget att industriverkets förslag i frågan bifalls. Utskottet anser att det finns skäl som talar för attavskrivningslån får lämnas för förbättring av den yttre miljön och att lån isådana fall får lämnas för av investeringen. Med nuvarande reglerfinns det enligt utskottets mening risk för att företagen kommer att saknafinansiella resurser för effekfivitetshöjande investeringar om de först utanstatligt stöd måste genomföra investeringar för förbättrad yttre miljö. Det böremellertid lämnas åt regeringen att avgöra om den fortsatta utvecklingenmotiverar en ändring av lånebestämmelserna. Utskottet föreslår att riksdagengör ett uttalande till regeringen enligt vad utskottet här har anfört. I propositionen föreslås att inom ramen för debranschfrämjande åtgärderna stöd för högst . under perioden1981/82-1983/84 skall lämnas till fortbildning av i första hand tekniskpersonal och driftspersonal vid i eller vidfristående utbildningsinstitut. Frågan tas upp i mofion 1980/81:1945 (s). Med hänsyn tillvikten av förstärkta kontakter mellan och de människorsom är praktiskt verksamma i branschen bör enligt motionärerna ifrågavarandefortbildning i första hand ske vid . Utskottet ställer sig bakom vad som härvidlag anförs imotionen. Den tendens till främlingskap mellan branschen och institutet varomtalas i propositionen bör genom ökade kontakter kunna bringas att upphöra.Motionsyrkandet tillstyrks sålunda. bör göra ett uttalande i enlighethärmed. I detta sammanhang vill utskottet ta upp frågan om detstatliga bidraget till den kollektiva forskning som bedrivs inomGlasforskningsinsiitulet. I likhet med vad som gäller för statligt stöd tillannan kollektiv forskningsverksamhet har bidraget till Glasforskningsinstitutetfastställts efter förhandlingar mellan den bidragsgivande myndigheten,styrelsen för teknisk utveckling, och institutet i fråga. Normalt utgårstatligt bidrag av kostnader för den kollektiva forskningen. I ett parundantagsfall utgör statsbidragsandelen . framhåller i sin skrivelsetill utskottet att branschens bidrag till - och därmedGlasforskningsinstitutets resurser för -kollektiva forsknings- ochutvecklingsinsatser tenderar att minska. Skälet härtill är den minskadeomsättningen i den glasindustrin. Utskottet vill peka på den höga ambition som präglar detföreslagna åtgärdsprogrammet för perioden /82-1983/84. Det skulle, menarutskottet, ge en obalans åt programmet om institutet skulletvingas minska sin verksamhet. Det bör emellertid få ankomma på NU1980/81:45 9 regeringen och styrelsen för teknisk utveckling att taställning till i vilken utsträckning skall tillgodosesinom ramen för tillgängliga medel till stöd för kollektiv forskning. Ävenhärvidlag förordar utskottet ett uttalande av . Det föreslås i motion 1980/81:1946 (vpk) också att statenskall svara för utbildningen inom glasindustrin. Med anledning av ett yrkande i motion 1980/81:1945 (s) medinnebörden att en översyn av utbildningsfrågorna inom den manuellaglasindustrin bör genomföras har utbildningsutskottet i betänkande UbU1980/81:22 föreslagit att hos regeringen begär en samlad översyn avde frågor som rör utbildningen för den glasindustrin. menar att frågan om huvudmannaskapet förutbildningen bör kunna behandlas i den föreslagna översynen. Yrkandet i dettaämne i motion 1980/81:1946 avstyrks således. I både motion 1980/81:1945 (s) och mofion 1980/81:1946(vpk) behandlas frågan om ägandeformer för glasföretag. Enligt den senare motionen är ändrade egendomsförhållandenen förutsättning för att koncentration och bruksnedläggelser inom glasindustrinskall upphöra. De stora bruksägarnas tillgångar inom glasindustrin bör därföröverföras i samhällelig ägo, hävdar motionärerna. För de mindre bruken börlöntagarkollektiva eller -kooperativa ägandeformer stimuleras. Lösningar som innebär att verksamhet tas över och drivsvidare av löntagarna, exempelvis i form av arbetskooperativ, bör enligtpropositionen kunna vara ett alternativ till andra företagsformer. I mofion 1980/81:1945 (s) sägs att det bör vara ett klartuttalat mål för verksamheten inom branschprogrammet att underlätta bildande avarbets-kollektiv och att bör göra ett särskilt uttalande härom.Motionärerna anmäler sin avsikt att återkomma till frågan om löntagarägdaföretag i en allmän motion om industripolitiken. I proposition 1980/81:130 om industripolitikensinriktning, m. m. anförs (s. 62) att den pågående försöksverksamheten medfördjupade företagsserviceinsatser i samband med att löntagarägda företagbildas bör byggas ut och fortsätta samt utvidgas till att gälla samtliga län.Ämnet tangeras i den socialdemokratiska partimotionen 1980/81:2020 medanledning av denna proposition och tas upp separat i ett par andra motioner.Propositionen jämte motioner behandlas f. n. av utskottet, som alltså avser attåterkomma till frågan om arbetskollektiv i ett senare betänkande i vår. Utskottet är inte berett att fillstyrka förslaget i motion1980/81:1946 att de stora bruksägarnas tillgångar inom glasindustrin skallöverföras i samhällelig ägo. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrks de nuaktuella motionsyrkandena. NU1980/81:45 10 Utskottet har ingen erinran mot vadsom i propositionen anförs beträffande planglas- och isolerruteindustrin samtförpackningsglasindustrin. Enligt motion 1980/81:1946 (vpk) bör regeringen vidtaåtgärder för att ägaren till , Saint-Gobain-Pont-ä-Mousson(Saint-Gobain), skall uppfylla det sysselsättningsgarantiavtal som slöts medsvenska staten vid förvärvet av . Utskottet konstaterar att sysselsättningen vid har gått ned kraftigt . Vid Saint-Gobains förvärv avföretaget uppgick antalet anställda till ca 700.Saint-Gobain utfäste sig då att upprätthålla sysselsättningen på i stort settoförändrad nivå. hade antalet anställda emellertidminskat till 425. I brev från Saint-Gobain till arbetsmarknadsministern ijanuari 1981 aviseras om ytterligare minskning av sysselsättningen. Vidareavser man att lägga ned det bildade . Utskottet förutsätter att regeringen genom förhandlingarmed Saint-Gobain hävdar den utfästelse som har givits av bolaget. Någotsärskilt uttalande av synes emellertid inte erforderligt. Yrkandet imofion 1980/81:1946 avstyrks därför. I motion 1980/81:1945 (s) föreslås att industriverketskall få i uppdrag att gå vidare med utredningsarbetet på emballageglasområdet.Motionärerna anser det vara orimligt att, som förordas i propositionen, detfortsatta utredningsbehovet skall tillgodoses inom ramen för den utredning (Jo1980:05) som pågår inom angående frågor om återvinningav vissa dryckesförpackningar. De industri- och regionalpolitiska problem somär att förutse som följd av den kommande utvecklingen inomemballageglas-industrin kan enligt mofionärerna knappast bli tillfredsställandebelysta i en utredning som främst avser miljöfrågor. Som mofiv för inriktningen av den fortsattautredningsverksamheten på emballageglasområdet anförs i propositionen att påförpackningsglasområ-det gäller mycket speciella strukturförhållanden. ex. all fillverk-ning inom ett enda företag. Enligt propositionen finns detanledning utgå ifrån att uppkommande strukturproblem i första hand kan lösasgenom förändringar inom företaget i fråga. Utskottet instämmer i denna uppfattning. Utskottet harinhämtat att industriverket avser att genomföra en analys av bl. a. desysselsättnings- och regionalpolitiska konsekvenserna av alternativautvecklingar beträffande substituten till glas på förpackningsområdet.Motionärernas önskemål kan härigenom till viss del sägas ha tillgodosetts. här har sagt innebär att motionsyrkandet avstyrks. NU1980/81:45 11 1. beträffandeavslag på propositionen attriksdagen avslår motion 1980/81:1946 yrkande 1, 2. beträffande lån ochstrukturgarantier för glasindustri att med bifall till proposition 1980/81:89 i ifrågava rande del a) godkänner vadsom i proposifionen föreslås om disposition av vid utgången av budgetåret1980/81 tillgängliga medel på anslaget Lån till investeringar inom manuellglasindustri, b) till Lån tillinvesteringar inom glasindustri för /82 anvisar ettreservafionsanslag av ,