bet · G401NU48 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:48 över proposition 1980/81:128 om vissa företag inomStatsföretagsgruppen jämte motioner I detta betänkande behandlas dels proposition 1980/81:128 omvissa företag inom jämte en motion som har väckts medanledning av propositionen, dels fem motioner från allmänna motionsfiden om bl.a. - och malmfältensframtid, - börsintroduktionav företag inom . Propositionen och motionerna redovisas i det följande. Proposition 1980/81:128 Huvudsakligt innehåll Innebörden av förslagen ipropositionen är att skall få kapitaltillskott för att täckaförluster och genomföra investeringar i vissa av dotterbolagen. För att täcka förluster hos Luossavaara-Kiirunavaara ABför föreslås medelstillskott av 1 090 milj. kr. Vidareföreslås medelstillskott av350milj. för täckande av förluster under åren1980-1983 hos , avveckling av företagets kärnkraftsprogram ochinvestering i ny verksamhet. För att genomföra en investering i brytning av kopparmalmi Viscariagru-van (kommun) föreslås Statsföretag få ett kapitaltillskottpå 50 milj. kr. I propositionen föreslås att 1. tillMedelstillskott till för pätilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 under fjortondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . 2. tillMedelstillskott till för påstatsbudgeten för /82 under fjortonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av , 1 1980/81. NU1980/81:48 2 3. tillMedelstillskott till för avveckling av viss verksamhet iUddcomb på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 4. tillMedelstillskott till för etablering av viss verksamhet iUddcomb på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 5. till Teckning av aktier i påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Den motion som har väckts med anledning av propositionenär 1980/81:2019 av m.fl. (s), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om ett femårsprogram förintensifierad prospektering i , 2. till Programför intensifierad prospektering i (industridepartementet) /82 anvisar ett reservationsanslag på , 3. begär attregeringen utarbetar förslag till regler för lagerstöd till , 4. begär attregeringen utarbetar förslag rörande särskilda investerings-ochunderhållsprojekt inom . De motioner från allmännamotionstiden som behandlas i detta betänkande är följande: 1980/81:799 av m.fl. (c), vari hemställs att uttalar sig för att de centralaförvaltningarna för och lokaliseras till , 1980/81:804 av () och Per (), vari hemställs att hos regeringen hemställerom förslag till riktlinjer för Statsföretags verksamhet i vad avserbörsintroduktion samt försäljning till enskilda av företag eller delar avföretag i i enlighet med vad i motionen anförts, 1980/81:1394 av m. fl. (s) vari hemställsatt 1. begär attregeringen vidtar de åtgärder som erfordras för att ge en med sinakonkurrenter likvärdig malmfraktskostnad på järnväg, 2. begär attregeringen utformar de direktiv som erfordras för ett effektivt NU1980/81:48 '3 utnyttjande av resurser i sysselsättningsskapandeverksamhet i samarbete med kommunerna, 3. begär att regeringen ger Statsföretag i uppdrag attställa medel till förfogande för framtagande av nya arbetstillfällen imalmkommunerna, 1980/81:1403 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringenhemställer om en plan för fördelning av fillväxten inom den offentliga sektorn,så att viss utbildning lokaliseras till malmfälten, 2. hos regeringenbegär att en statlig servicecentral upprättas i malmfälten, 3. begär attregeringen skyndsamt medverkar till att beslut fattas om de nya huvudnivåernaKuj 1 000 i och M 85 i , 4. hos regeringenbegär en snabb prövning av förutsättningarna att i igångsättatillverkning av järnsvamp och erforderliga beslut härför, 5. hos regeringenhemställer om en omedelbar omprövning av gällande malmfraktsavtal ocherforderliga beslut härför, 6. hos regeringenbegär beslut om igångsättning av konstgödseltillverkning i , 7. hos regeringenbegär en plan för en breddning och differentiering av näringslivet imalmfältskommunerna på basis av mineralförekomsterna där, 8. hos regeringenhemställer om åtgärder för att genomföra riktade prospekteringsinsatser inommalmfältskommunerna, 9. hos regeringenhemställer om åtgärder i syfte att öka möjligheterna för utveckling avverkstadsindustrin i malmfältskommunerna, 10. hos regeringen hemställer omåtgärder för att i samråd med och kommuner utvecklaturistnäringen, 11. hos regeringen begär en utredningav möjligheterna att utifrån kunnandet hos de i motionen angivnainstitutionerna få till stånd nya tillverkningsindustrier i regionen, 1980/81:1413 av iStockholm m. fl. (fp), vari hemställs att hos regeringen anhåller omförslag angående börsintroduktion av vissa dotterbolag till ienlighet med vad som anförts i motionen. NU1980/81:48 4 Uppgifter i anslutning till vissa motioner Lokaliseringtill av statliga företags centrala förvaltningar Det bör ankomma på Statsföretag ABatt medverka till en omlokalisering av de centrala förvaltningarna inom ASSIoch till , sägs det i motion 1980/81:799. Som skäl för en sådanomlokalisering anförs att de båda företagen har tyngdpunkten av sin verksamhetförlagd till . Motionärerna uttalar vidare att, förutom att starkaregionalpolifiska och sysselsättningsmässiga skäl talar för en sådanlokalisering, det är av stor betydelse att de högsta beslutsfattarna iNorrbottens största företag arbetar inom länet. Därigenom skulle de få bättre möjligheteratt skaffa sig kunskap om de problem och de förutsättningar som finns i länet,menar motionärerna. Dessa hänvisar också till att förslag av samma innebörd harförts fram av statsföretagsutredningen i betänkandet (SOU 1978:85) Statligtföretagande i samhällets tjänst. Frågan om lokalisering av har behandlats av näringsutskottet bl. a. (NU1977/78:50, 1978/79:42). Vid båda tillfällena har utskottet avstyrkt ochriksdagen avslagit motionsyrkanden om att koncernkontoret skulle lokaliserastill malmfälten. Utskottet erinrade därvid om uttalanden som hargjort beträffande omlokalisering av . Detta uttalandeinnebar bl. a. att beslut i fråga om lokaliseringen av ett statligt företagshuvudkontor bör fattas av företagets styrelse med hänsyn till vad som är mesteffektivt och lämpligt för företaget. Frågan om lokalisering av statliga företags huvudkontortogs också upp i en motion under allmänna motionstiden . Enligt dennamotion borde regeringen vidta åtgärder för att få en ökad andel av de statligaföretagens ledningsorgan förlagda till , där vissa av dessa företaghar huvuddelen av sina anställda. Utskottet avstyrkte motionen och uttalade därvid bl. a.följande (NU 1979/80:37 s. 15 f.): Det är enligt utskottets meningnaturligt att produktionsverksamhet och ledning av sådan verksamhet geografisktplaceras så att kontakterna mellan dem blir så effektiva som möjligt. Utskottetvill emellertid hänvisa till att det ankommer på respektive företags styrelseatt fatta beslut om lokalisering av företagets ledningsorgan och att den därvidhar att ta hänsyn till vad som är mest effektivt och lämpligt för företaget. NU1980/81:48 5 Börsintroduktion av företag i Den statliga företagsgruppen harfått sin nuvarande sammansättning utan att företagsköpen har styrts av någongenomtänkt idé, anförs det i motion 1980/81:804. Motionärerna menar att det ärsvårt att finna skäl för att staten skall driva företag som t. ex. Berol KemiAB, , , , AB Kabi, NyckelhusAB, , , , och . Enligt motionen kan i huvudsak följande kritik riktas motexistensen av en stor statlig företagssektor. I en fri ekonomi är det statensuppgift att sätta upp ramar för företagens verksamhet. I en ekonomi med en storstatlig företagsamhet är risken uppenbar att statens roll som gränsutstakarekommer i konflikt med statens roll som företagare. Risken finns alltid attstatliga myndigheter- medvetet eller omedvetet - påverkas av det faktum attvissa företag är statliga. Den oerhörda maktposition som en stor statligföretagssektor får leder också lätt till en felaktig resursfördelning genom attolika parter i samhället i praktiken tvingas ta speciell hänsyn till detstatliga företagskomplexet. Detta kan t. ex. gälla kreditinstituten. Dessa kandärigenom tvingas svika sin samhällsekonomiska uppgift, nämligen att biståutvecklingsbara och lönsamma företag med erforderliga krediter. En stor statlig företagssektor leder vidare tillmarknadsstörningar och risk för en snedvriden resursfördelning i samhället.Härigenom drabbas främst de mindre och medelstora företagen. Att göra den statliga företagsamheten så liten som möjligtär av dessa skäl en viktig utgångspunkt för en moderat politik, anförmotionärerna. Det finns enligt dem skäl att överväga om alla de företag som aven eller annan orsak blivit statliga också skall förbli så och om inte en delav de svagheter som vidlåder statlig företagsamhet skulle kunna motverkas genomatt dessa företag fick en vidare ägarkrets och en anknytning till den svenskafondbörsen. Motionärerna utvecklar sina synpunkter enligt i huvudsak följande. skulle möjligheten att sälja hela ellerdelar av dotterbolag underlätta finansieringen av investeringarna i denresterande företagsgruppen . En försäljning av vissa delar av ett företag kanockså bli starkt mofiverad av förändrade tekniska eller ekonomiskaförutsättningar. En utförsäljning av aktier i de bolag som är lämpade härför,t. ex. och , skulle underlätta insynen i dessa bolag, ochbolagsstämmorna skulle bli mera meningsfulla. Genom noteringen av bolagetsaktier på börsen får man en marknadens bedömning av företagens skötsel tillledning för styrelsen och allmänheten. En börsintroduktion öppnar ocksåmöjligheten fill alternativa finansieringsvägar för företagen. T)et blir intelängre nödvändigt att i varje läge vända sig till staten. Den svenskaallmänheten - däri inbegripna också de NU1980/81:48 6 anställda i företagen i fråga - får en möjlighet att bli delägare i företagen. I motion 1980/81:1413 anförs att del av Statsföretag AB:s företagsförvärv har sin bakgrund ikrissituationer av olika slag, där den svenska riskkapitalmarknadens nedsattafunktionsduglighet ofta gjort att andra alternativ än statligt övertagande intestått till förfogande. Finansieringen av företagsförvärven har sålunda ytterstbaserats på makt att beskatta medborgarna. Denna brandkårsfunktionför Statsföretag har medfört åtskilliga problem för företaget, sägermotionärerna. Resultatet av utvecklingen har dock varit en ständig tillväxt förStatsföretagsgruppen, framhåller de. Om det i vissa situationer kan finnas goda skäl till attStatsföretag köper nya bolag, kan det i andra situationer finnas goda skäl tillatt staten helt eller delvis säljer sina intressen i företag, ansermotionärerna. Till motivering anför de följande. En dominerande statligföretagsamhet försvårar statsmakternas uppgift att skydda den enskilde ochfungera som opartisk skiljedomare i marknadsekonomin. En ständigt växandestatlig företagssektor är allvarlig för den som anser att makten övernäringslivet bör spridas och att konkurrensen bör ökas med många företag ochmånga ägandeformer. Det kan också hävdas att det är en fördel om tendensen tillfortgående utvidgning av den statliga företagsamheten balanseras avförsäljningar av andra företag. Om en del av den nuvarande statligaföretagssektorn finansierar sig själv över den organiserade riskkapitalmarknadenoch är noterad på fondbörsen, innebär det att man ytterligare betonar kravet påeffektivitet och lönsamhet, som en expansionsmöjlighet oberoende avpolitiska beslut öppnas. Börsnotering av ett företag innebär en möjlighet attsprida akfier i ett företag fill de anställda. Vid en börsintroduktion av ett företag iStatsföretagsgruppen är det rimligt att Statsföretag behåller en majoritets-eller minoritetspost i företaget i fråga, anser motionärerna. De menar attregeringen bör lägga fram principförslag om börsintrodukfion av något ellernågra statligt ägda företag. riksdagsbehandling av motioner i ämnet m. m. En redogörelse förriksdagsbehandlingen av motioner i ämnet och för vissa häraktuella förslag av statsföretagsutredningen (SOU 1978:75) finns i betänkandeNU 1980/81:6 (s. 2-4). avslog en motion (1980/81:44) -väckt med anledning av regeringens skrivelse 1980/81:11 med årsredovisning förStatsföretag - som i stora delar är identisk med den nu aktuella motionen1980/81:1413. erinrade därvid (NU 1980/81:6 s. 4 f.)bl. a. om att utskottet hade avstyrkt ett motionsyrkande omförsäljning NU1980/81:48 7 fill enskilda och börsintroduktion av aktier inomStatsföretagskoncernen. Utskottet hänvisade vid det tillfället bl. a. till atten utredning - statsföretagsutredningen - skulle behandla frågan om utvidgningav de statliga företagens ägarkrets. föreslog islutet av i sitt betänkande (SOU 1978:85) Statligt företagande isamhällets tjänst bl. a. att ett bolag benämnt Statsinvest skulle bildas. Tilldetta bolag skulle överföras aktierna i ett lämpligt urval av företag inomStatsföretagsgruppen. Genom att låta Statsinvest noteras på börsen ellerfondhandlarlistan skulle man enligt förslaget kunna sprida aktier i företagettill allmänheten. Betänkandet har remissbehandlats. Därvid har framförts såvälpositiva som negativa reaktioner på förslaget om Statsinvest. Utredningens förslag i denna del övervägs f. n. avregeringen. Utskottet ser därför inte anledning för att nu göra någonframställning till regeringen i det aktuella ämnet. Diskussioner inom Statsföretag A B De frågor som aktualiseras imotionerna har i viss utsträckning varit föremål för diskussioner inomStatsföretags ledning. Frågorna behandlas i en promemoria som verkställandedirektören har upprättat den 31 mars 1981.1 denna promemoria uttalas bl. I samband med diskussionen omfrigörelse av kapital genom försäljning eller participation har det varitnaturligt att även studera eventuell börsintroduktion av dotterföretag. Vi hardärvid utgått från företagsekonomiska bedömningar och inte gjort någraideologiska värderingar. Härvid blir det naturligt att betraktabörsintroduktion som ett sätt att frigöra kapital samt att sprida ansvaret förframtida finansiella satsningar. En konsekvens av ett sådant betraktelsesättblir att den största effekten erhålles när börsintroduktionen innebär attStatsföretag helt lämnar företaget som aktieägare. Härvid måstebörsintroduktionen vägas mot försäljning eller andra former för avyttring. Detmåste således finnas andra motiv än kapitalfrigörelse som avgör om det ärönskvärt att börsintroducera dotterföretag och med vilken andel somStatsföretag skall vara kvar i företaget. Sådana motiv kan vara möjligheten attvid strukturförändringar kunna byta aktier som ett led i ekonomiskatransaktioner. Ett annat motiv för börsintroduktion av dotterföretag ellergrupp av dotterföretag kan vara önskemålet att införa akfiesparfonder. Denuvarande bestämmelserna för sådana fonder förutsätter att företaget finns påbörsen. Vi håller på att närmare studera problemen kring akfiesparfonder. Vid genomgång av de krav som ett företag måste uppfyllabl, a, i form av framtida lönsamhet och möjligheten att 'sockra'introdukfionserbjudandet har vi funnit att det endast är ett fåtaldotterföretag som under den närmaste framfiden kan tänkas uppfylla sådanavillkor. Vi anser således ur företagsekonomisk synvinkel att frågor ombörsintroduktion av våra dotterföretag är av underordnad betydelse, men vikommer att fortsätta våra studier och självklart, när vi anser att motiv finnes,föreslå styrelsen lämpliga åtgärder. NU1980/81:48 8 Utskottet m. m. I propositionen föreslås att statenskall täcka förluster , Enligt det preliminärabokslutet uppgår förlusten för till 340 milj, kr. beräknasförlusten komma att uppgå till 750 milj. kr. Sammanlagt föreslås att riksdagenskall anvisa 1 090 milj, kr, till som medelstillskottavsett.för , Propositionen har föranlett en motion, I denna,1980/81:2019, uttalar socialdemokraterna att de inte har några invändningar motregeringens förslag. De lägger emellertid fram vissa kompletterande förslag.Därutöver tar utskottet i detta avsnitt upp två motioner från allmänna motionstidenmed förslag som rör eller har nära anknytning till företagets verksamhet iNorrbottens län. Utskottet tillstyrker regeringens förslag rörandemedelstillskott till för , Ett skäl till de stora förlustersom redovisar är kostnaderna för malmtransporterna. Dessa regleras i ettavtal mellan företaget och SJ, Mofion 1980/81:1394 innehåller ett yrkande att riksdagenskall begära att regeringen vidtar åtgärder för att ge en med sinakonkurrenter likvärdig malmfraktskostnad på järnväg. Ett motsvarande yrkandefinns i mofion 1980/81:1403, I propositionen - som framlades för efter detatt nyssnämnda motion hade avlämnats - omtalas att regeringen avser att underhösten 1981 lägga fram förslag för om hur fraktkostnaderna fr, o, m,kan reduceras för malmtransporter på järnväg. ,som har behandlat en motion med likartat syfte som den nu aktuella, hari betänkande /81:19 meddelat (s, 27) att den norska samferd-selsministernoch den svenska kommunikationsministern har kommit överens om att låta göra enförutsättningslös analys av transporterna på mellan ochNarvik, , De Norske Statsbaner och SJ skall tillsammans göra analysen ochbl, a, överväga en rationell organisation av hela transportkedjan från gruvatill hamn. Möjligheterna att göra besparingar skall kartläggas. Analysenberäknas bli klar under detta år. Mot denna bakgrund finner utskottet att någonframställning från enligt motionärernas önskemål inte behövs.Motionsyrkandena avstyrks därför, I motion 1980/81:2019 (s) föreslåsatt skall anvisa 50 milj, kr, för intensifierad prospektering iNorrbottens län under nästa budgetår. Medlen är avsedda för och skallenligt motionärerna användas av företaget för att genomföra ett program förintensifierad prospektering och projektering av nya gruvor i län.Motionärerna anser att programmet bör omfatta och att 50 milj, kr,bör anslås. NU1980/81:48 9 Motion 1980/81:1403 innehållerförslag om riktade prospekteringsinsatser inom malmfältskommunerna. Utskottet vill erinra om att den prospektering somfinansieras med statsmedel och som ansvarar försuccessivt har fått ökad omfattning (jfr prop, 1980/81:100 bil. 17 punkt D 6,NU 1980/81:43 s. 5 och 15). Utskottet har i betänkande NU 1980/81:43 avstyrktförslag om särskilda prospekteringsinsatser i . I samma betänkandehar utskottet lämnat en översiktlig redogörelse för det prospekteringsprojektmed inriktning på kommun som pågår . Att riksdagenskulle anslå ytterligare medel för prospektering anser utskottet inte varamöjligt i nuvarande statsfinansiella läge. Härtill kommer att det i motionenantydda prospekteringsprogrammet inte är närmare analyserat vad avsersamordning med annan statligt finansierad prospektering i regionen. Utskottetavstyrker sålunda det här behandlade förslaget i motion 1980/81:2019 (s). Av vad här anförts följer att också förslaget i motion1980/81:1403 om prospekteringsinsatser inom malmfältskommunerna avstyrks. Motion 1980/81:2019 (s) innehållerockså yrkanden om att skall begära att regeringen utarbetar delsförslag till regler för lägerstad till , dels förslag rörande särskildainvesterings- och underhållsprojekt inom . Att regler för lagerstöd skallutformas är enligt motionärerna en beredskapsåtgärd, så att ett lagerstödsnabbt kan sättas in om marknadsförhållandena försvagas. Med förslaget omsärskilda investerings- och underhållsprojekt avser motionärerna en inventeringav sådana projekt som kan tidigareläggas därest finansiella resurser ställstill förfogande. Det är, uttalar de, ett samhällsintresse att sådana projektkan sättas in som ett led i en medveten politik för att hålla sysselsättningenuppe i malmfälten. Sysselsättningsproblemen i malmkommunerna utgör ocksåbakgrunden till två yrkanden i motion 1980/81:1394 och en rad olika förslag imotion 1980/81:1403. I motion 1980/81:1394 föreslås sålunda att regeringenskall utforma de direktiv som fordras för ett effektivt utnyttjande av resurser i sysselsättningsskapande verksamhet i samarbete medkommunerna. Enligt ett annat förslag i motionen skall uppmanaregeringen att ge i uppdrag att ställa medel till för framtagande av nya arbetstillfällen i malmkommunerna. Motion 1980/81:1403 utmynnar i ett tiotal förslag tillåtgärder för att säkra en fortsatt utveckling vid och imalmfältskommunerna. Åtgärder som nämns är bl. a. inrättande av en statligservicecentral, utveckling av turistnäringen, upprättande av planer fördifferentiering av näringslivet samt fillverkning av järnsvamp i ochav konstgödsel i . Av propositionen framgår (s. 8) att en utredning pågårinom om företagets framtida konkurrenskraft. NU1980/81:48 10 avslutat senare i vår. Först när utredningsrapporten medförslag till åtgärder har presenterats av och Statsföretag finns det, sägsdet i propositionen, ett underlag för att bedöma vilka insatser som kan behövagöras för utveckling och näringslivet i övrigt imalmfälten. Industriministern förklarar i detta sammanhang att han avser attåterkomma till frågan, I en kommentar till propositionen (pressmeddelande frånindustridepartementet ) framhåller industriministern att ettställningstagande till malmfältskommunernas utveckling på längre siktåterstår. För att ta fram underlag för ett sådant ställningstagande skall enparlamentarisk utredning tillsättas. Ordförande i denna blir landshövdingRagnar Lassi-nantti. Mot bakgrund av det utredningsarbete som pågår ochplaneras anser utskottet inte att det finns anledning för att, såsomföreslås i motion 1980/81:2019 (s), nu begära att regeringen utarbetar förslagtill lagerstöd eller inventerar möjligheterna att tidigarelägga vissainvesteringar vid , I sitt betänkande omregionalpolitik uttalade arbetsmarknadsutskottet (AU 1980/81:23s, 65) att det hos statsmakterna finns en stark medvetenhet om problemen iNorrbotten och vilja att komma till rätta med dem. Det är nödvändigt med storainsatser på både kort och lång sikt för att upprätthålla sysselsättningen,anförde utskottet vidare. När det gäller långsiktiga överväganden räknadearbetsmarknadsutskottet med att regeringen i en kommande regionalpolitiskproposition lägger fram ett samlat förslag till åtgärder för länet. Mot angivenbakgrund fann arbetsmarknadsutskottet inte skäl för någon åtgärd på grund aven motion kommunisterna vilken innehöll förslag som tillstora delar var identiska med de nu föreliggande förslagen i motion1980/81:1403, Med hänvisning fill vad arbetsmarknadsutskottet sålundahar anfört om Norrbottenproblemen avstyrker näringsutskottet de här behandladeförslagen dels i nyssnämnda motion 1980/81:1403, dels i motion 1980/81:1394, Övriga förslag i propositionen Utskottet tillstyrker de övrigaförslag som regeringen har lagt fram i propositionen. Sålunda bör StatsföretagAB tillföras medelstillskott med 315 milj. kr. för avveckling av verksamhetinom nukleär- och processområdet i och med 35 milj. kr. företablering av ny verksamhet i detta företag inom lego- och konsultområdet.Vidare bör anvisas 50 milj. kr. för teckning av aktier i . Dessamedel skall ge möjlighet att teckna aktier i dess nybildade dotterbolagViscaria AB. NU1980/81:48 11 Lokalisering till av statliga företags centralaförvaltningar Enligt motion 1980/81:799 börriksdagen uttala sig för att de centrala förvaltningarna för AB StatensSkogsindustrier () och lokaliseras fill . Utskottet har i det föregående (s. 4) lämnat en kortredogörelse för frågans tidigare behandling i . Av redogörelsenframgår bl. a. att senast på förslag av utskottet(NU 1979/80:37 s. 15 f.) avslog en motion av likartad innebörd. Det är, somutskottet då anförde, naturligt att produktionsverksamhet och ledning av sådanverksamhet geografiskt placeras så att kontakterna mellan dem blir så effektivasom möjligt.