bet · G401JoU17 · 1980-12-31 00:00:00 — om dj'ursjukhuset i I motion 1979/80:1384 av . (m) yrkas att anhåller att regeringen prövar förutsättningarnaför ianspråktagande av statlig kreditgaranti för investering i nybyggnad avregionalt djursjukhus i . I motionen behandlas finansieringen av ett nyttdjursjukhus i . Det nuvarande djursjukhuset, som har för lägkapacitet och är starkt nedslitet, drivs av hushållningssällskap.Sjukhusets upptagningsområde omfattar 52 kommuner. Projektering av ett nyttdjursjukhus pågår f. n., men finansieringsfrågan är ej löst. Med hänvisningtill sjukhusets stora betydelse för den regionala djursjukvården hemställermotionärerna att regeringen prövar förutsättningarna för att bevilja statligkreditgaranti för investeringen i ett nytt djursjukhus i . beslöt (JoU1967:40) att till lån för ombyggnad av djursjukhuset i /68 anvisa ett investeringsanslag om . Avmotiveringen framgår att det var fråga om ett ränte-och amorteringsfritt lån,som skulle ses som ett engångsstöd, föranlett av de "särskildaomständigheterna i fräga om detta djursjukhus". Något statligt stöd utöverdetta lån borde enligt föredragande departementschefen inte utgå. 1sammanhanget framhölls att sluten djursjukvård i princip inte borde vara enstatlig uppgift. hade inget att erinra mot vad Kungl. Maj:tanfört och föreslagit. beslutade under våren 1980om vissa ändringar i hundskatteförordningen, som bl. innebar att dennuvarande begränsningen i kommunernas rätt att bestämma hundskattens storlekslopas (SkU 1979/ 80:57). Vidare ges kommunen rätt att bestämma skattensstorlek till olika belopp i olika delar av kommunen. De nya bestämmelsernaträdde i kraft . I skatteutskottets betänkande behandlades bl. a. frågan omspecialdesti-nation av hundskattemedel till den regionala djursjukvården.Företrädare 1 1980/81. JoU1980/81:17 2 för djursjukhuset i hade uppvaktat utskottetoch framhållit angelägenheten av att ytterligare medel kommer denna sjukvårdtill del. I sitt av godkända betänkande anfördeskatteutskottet i denna fräga följande: Utskottet vill med anledning häravansluta sig till departementschefens uppfattning att användningen avhundskattemedlen bör anses vara en rent angelägenhet. Mot dennabakgrund är utskottet inte berett att lämna kommunerna några rekommendationerbeträffande medelsanvändningen. De kommunala bidragen till den regionaladjursjukvården synes i åtskilliga fall ha bestämts med utgångspunkt ihundbeståndets storlek inom kommunen. När invånarna i vissa kommuner utnyttjardessa tjänster utan att kommunen lämnar något ekonomiskt stöd till verksamhetenbör den regionala djursjukvården inte ha några svårigheter att påvisa att ettsådant agerande är osolidariskt av kommunen och att det i sista hand kan ledatill att kommunens invånare berövas möjligheterna till denna vård. Det kan ävenkonstateras att djursjukvården kan hjälpa kommunerna till en förbättradhundskatteuppbörd genom att antingen ta ut förhöjda taxor av de hundägare sominte erlagt hundskatt eller vägra att behandla oanmälda hundar i de falldjurskyddsbestämmelserna inte hindrar detta. Ett sådant system har redan medframgång tillämpats vid ett av de regionala djursjukhusen. Utskottet har meddessa synpunkter endast velat understryka att kommunerna i många fall kan ansesha ett eget intresse av att stödja den regionala djursjukvården som enligtutskottets mening bedriver en viktig och värdefull verksamhet. 1 den mån denregionala djursjukvården behöver statligt stöd i samband med ny-eller ombyggnadav djursjukhus är detta en fråga som faller utanför utskottets kompetensområdeoch som alltså fär prövas i andra sammanhang. Dju rh älsouiredn ingen Den dåvarande folkpartiregeringentillsatte en utredning om organisation och finansiering av djurenshälso- och sjukvård (Jo 1979:03). Enligt direktiven skall det samlade behovetav insatser för djurhälsovård och djursjukvård kartläggas. Kommittén skalldärvid lämna förslag om finansieringen av den framtida djursjuk- ochdjurhälsovården. En utgångspunkt bör enligt direktiven vara att djurägaren iprincip skall svara för kostnaderna för djursjukvården i varje fall därallmänna samhällsintressen inte motiverar en annan fördelning avkostnadsansvaret, t. ex. i fräga om bekämpandet av smittsamma sjukdomar ellerbehovet av en tillfredsställande service i glesbygd. har upprättat enpromemoria angående finansiering av djursjukhus m. m. Där redovisas bl. a.följande principiella överväganden i finansieringsfrågan: Vid sina överväganden angåendefinansieringen av den slutna djursjukvården har djurhälsoutredningen funnitdet lämpligt att dela upp djuren på animalieproduktionens djur, sporthästarresp. Värden avanimalieproduktionens djur sker i huvudsak som öppen vård. JoU1980/81:17 3 Behovet av sluten djursjukvård för dessa djur är mycketbegränsat. Enligt djurhälsoutredningens uppfattning föreligger såledesbeträffande animalieproduktionens djur inte tillräckliga skäl för ett statligtstöd till djursjukhus. har tidigare framhållit att störstamöjliga del av djursjukvården bör ombesörjas i öppen vård. Detta gäller inteminst djursjukvården för sporthästar. Hästsportorganisationerna har uttalat attdet vid sidan av den ambulanta vården finns ett behov av specialiserade ochvälutrustade polikliniker för hästsjukvård där vissa mer ingående undersökningarkan göras och där veterinärer med speciell utbildning i hästens sjukdomar finnstillgängliga. Pä nägra ställen i landet finns sådana kliniker. Antalet är dockinte tillräckligt stort. I sammanhanget kan påpekas att AB Trav och Galopp (ATG)beslutat att bygga upp ett nät med sådana kliniker och härvid bl. a. stå förkostnader för lokaler och utrustning. Klinikerna kommer att stå öppna för allahästägar-kategorier. vill för sin del också peka på möjligheternaatt i de relativt fä fall behov föreligger även för animalieproduktionens djurutnyttja den teknik och kunskap (exempelvis för röntgenundersökningar) somtorde byggas upp vid ATG-klinikerna. Genom tillkomsten av dessaspecialpolikliniker torde djursjukhusen kunna avlastas en inte oväsentlig delav hästsjukvärden. Djursjukhusens service kommer därmed att koncentreras tillsällskapsdjuren och mera avancerad vård av hästar. Avgifterna för denna del avhästsjukvärden bör härvid anpassas så att full kostnadstäckning erhålls.Djurhälsoutredningen har således funnit att det inte heller när det gällersporthästar föreligger tillräckligt starka skäl för ett ökat statligtengagemang beträffande finansiering av djursjukhus. 1 olika sammanhang har framförts att sociala och etiskaskäl motiverar ett allmänt stöd till den slutna sjukvården av sällskapsdjur.Bl. a. skulle mindre bemedlade djurägare inte ha råd att ge sina djur en fråndjurskyddssynpunkt tillfredsställande sjukvård om avgiftsnivån sätts så hög attden ger full kostnadstäckning. är medveten om den storasociala betydelse som sällskapsdjuren har för vissa djurägare. Utredningenanser dock att detta förhällande inte kan ges så stor vikt att generellastatliga subventioner av enbart denna anledning skall utgå till djursjukhusen.Utredningen har således inte funnit att de sociala skälen skulle vara bärandemotiv för ett statligt stöd till den slutna djursjukvården. Utredningen villhär peka på att enligt lantbruksstyrelsens råd och anvisningar fördjurskyddstillsyn ankommer det på hälsovårdsnämnd att samråda med socialamyndigheter om det vid djurskyddstillsynen bedöms föreligga sådanaförhållanden att någon av sociala skäl inte kan sörja för djurens välfärd. Mot bakgrund av vad som ovan anförts kandjurhälsoutredningen inte förorda att budgetmedel anvisas för att subventioneradjursjukhusen. Som tidigare framhållits uttalade att slutendjursjukvård inte är en statlig uppgift. anser inte attdet finns skäl att nu anlägga annan syn pä denna fråga. De budgetmedel som f.n. anvisas till de statliga djursjukhusen i och föranleds avfrämst utbildning. Ett särskilt avsnitt i promemorianbehandlar djursjukhuset i : 1 skrivelse till regeringen den 18juni 1979 som överlämnats till djurhälsoutredningen har länshushållningssällskap hemställt att regeringen ställer 40 milj. kr. tillförfogande som ett amorteringsfritt lån för JoU1980/81:17 4 att bygga ett nytt djursjukhus och att detta lån beviljasutan ränta och därefter inte belastas med högre ränta än . 1 sin hemställan anför hushållningssällskapet bl. a. attbetydande delar av djursjukhuset i är inrymda i lokalersom togs i bruk 1912. Dessa lokaler är f. n. helt otillräckliga och hårtnedslitna. framhåller att det föreligger ett stort ochomedelbart behov av ett nytt djursjukhus i . Situationen bedöms somså allvarlig att verksamheten hotas av nedläggning om finansieringsfrågornainte kan lösas. Enligt vad djurhälsoutredningen har erfarit bedrivs viddjursjukhuset i i huvudsak djursjukvård för sällskapsdjur ochsporthästar. Utredningen anser bl. a. med anledning härav altfinansieringsproblemen bör lösas på i princip samma sätt som för övrigadjursjukhus. Detta innebär att djurägarna - direkt eller indirekt - bör bestridakostnaderna för djursjukvården. Om den lösning av finansieringsfrågan som anvisats ovaninte skulle visa sig vara möjlig bör andra alternativ kunna prövas. Med hänsyntill de särskilda omständigheter som föreligger vill utredningen inte uteslutaatt frågan om eventuellt statligt engagemang tas upp i ett sådant sammanhang.Utredningen har dock inte funnit anledning att närmare beröra formerna ochvillkoren. har tillsatts ensamrädsgrupp för djursjukhuset i , bestående av representanter förlänsavdelningarna av i de fem berörda länen samt förMalmö kommun, och hushållningssällskapet i . Isamrådsgruppen undersöks bl. a. behovet av samordning mellan regional och lokaldjursjukvård i upptagningsområdet liksom möjligheterna att genomhundskattemedel från de 52 kommunerna i upptagningsområdet finansierasmådjursavdelningen i den projekterade nybyggnaden. Beträffande kostnadernaför stordjursavdelningen har vissa diskussioner förts med dels AB Trav ochGalopp (ATG), dels . Djursjukhusets framställningar tillATG om ekonomiskt stöd har gjorts mot bakgrund bl. a. av att man vid sjukhusetbehandlar ett stort antal trav- och galopphästar. Enligt uppgift har dessadiskussioner ännu inte lett till några konkreta åtaganden från ATG:s ellerregeringens sida. 1 motionen behandlas frågan omfinansiering av en projekterad nybyggnad av djursjukhuset i . Enligtmotionärerna har det nuvarande sjukhuset, som drivs av länshushållningssällskap, för låg kapacitet och är starkt nedslitet. Med hänvisningtill djursjukhusets stora betydelse för den regionala djursjukvården iupptagningsområdet, som omfattar 52 kommuner, framhåller motionärerna att statligt stöd till JoU1980/81:17 5 nybyggnaden är motiverat. Motionen utmynnar i ett yrkandeatt regeringen bör pröva förutsättningarna för att bevilja statligkreditgaranti för ifrågavarande investering. Utskottet har i det föregående redogjort för tidigareriksdagsbeslut rörande stöd till djursjukhuset i (JoU 1967:40). Inämnda sammanhang anslöt sig till ett propositionsuttalande attsluten djursjukvård i princip inte borde vara en statlig uppgift. Den är 1979tillsatta djurhälsoutredningen (Jo 1979:03) har i en promemoria rörändefinansiering av djursjukhus m. m. inte funnit skäl att nu förorda en annanståndpunkt i denna fräga. Beträffande djursjukhuset i harutredningen uttalat bl. a. att den angivna principen bör gälla även dettasjukhus men att man - med hänsyn till de särskilda omständigheter somföreligger - inte vill utesluta ett eventuellt statligt engagemang. Utredningenhar dock inte funnit anledning att närmare beröra formerna och villkoren förett sådant engagemang. Av betydelse i sammanhanget är vidare de nyligengenomförda ändringarna i hundskatteförordningen, som bl. a. innebär att dentidigare begränsningen i kommunernas rätt att bestämma hundskattens storlekslopas. Vidare ges kommunen rätt att bestämma skattens storlek till olikabelopp för olika delar av kommunen. Vid behandlingen av ifrågavaranderegeringsförslag uttalade skatteutskottet att kommunerna i många fall kananses ha ett intresse av att stödja den regionala djursjukvården (SkU1979/80:57). Av utskottets redogörelse framgår att det under hösten1980 bildats en samrädsgrupp för djursjukhuset, bestående av representanter förlänsavdelningarna av i de fem berörda länen samt förMalmö kommun, och hushållningssällskapet i . Påsätt närmare angetts i nämnda redogörelse söker sanirädsgruppen finna formerför finansieringen av ett nytt djursjukhus med främst hundskattemedel fränkommunerna i upptagningsområdet. Framställningar om ekonomiskt stöd har gjortsocksä hos AB Trav och Galopp (ATG) samt . Utskottet finner- i avbidan på den vidare prövningen avdjurhälsoutredningens förslag och resultatet av de åtgärder i övrigt somberörts ovan - inte skäl att f. n. förorda någon ändring av de principer somenligt tidigare riksdagsbeslut bör gälla i fråga om ansvaret för finansieringav den slutna djursjukvården. Motionärernas förslag om statligt stöd till nybyggnadav djursjukhuset i bör således inte leda till någon särskild åtgärdfrän sida. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet att lämnar motion 1979/80:1384 utan vidareåtgärd. Närvarande: (), ()*, ArneAndersson i (), (), (), (), ()*, (), (), MärtaFredrikson (c), (), ()*, (), ()* och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.