bet · G401KU20 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:20 om anslag till m. m. jämte motioner (prop. 1980/81:100, bilaga II) I proposition 1980/81:100 bilaga 11(budgetdepartementet) föreslår regeringen att godkänna i propositionen förordad avveckling av Nämndenför samhällsinformation (punkt G 3, 1), godkänna i propositionen förordade riktlinjer församordning av samhällets informationsinsatser (punkt G 3, 2), till för /82 anvisa ett förslagsanslag av , (G 3,3), ta del av vad som i propositionen anförts om den fortsattautgivningen av tidningen (punkt G 4, 1), till Utgivning av tidningen /82 anvisa ett förslagsanslag av , (punkt G 4,2), ta del av vad som i propositionen anförts om statligamyndigheters tidskriftsutgivning (punkt G 5), till Viss informationsverksamhet för /82anvisa ett reservationsanslag av , (punkt G 5), 1 motion 1980/81:341 av () och () hemställs "att beslutar begära attregeringen framlägger förslag om en objektiv, utåtriktad ekonomiskinformationsverksamhet till de stora medborgargrup-perna", I motion 1980/81:399 av m, fl, (c, s, m,fp, vpk) hemställs "att beträffande fortsatt utgivning avtidningen beslutar uttala sig för att tidningenadministrativt knyts till ". I samband med förslag om åtgärderför att få till stånd en vidgad samhällsinformation fastslog år 1971vissa riktlinjer för samhällets informationsåtgärder (prop, 1971:56, FiU1971:23), Dessa riktlinjer innebar i korthet följande. Informationsåtgärderskulle ses som en integrerad del av 1 1980/81. KU1980/81:20 2 myndigheternas verksamhet och som ett medel bland andraför att uppnå de mål som gäller för vederbörande myndighets verksamhet.Avgörande för om särskilda informationsåtgärder skulle väljas borde vara omdessa kunde antas vara det mest effekfiva medlet med beaktande av resultat ochkostnader. Planering och budgetering av informationsverksamhet borde därför skesamordnat med övriga åtgärder. inrättades ianslutning härtill /72, Nämnden gavs i uppgift att verka församordning av de offentliga organens informationsbehov och i syfte attsamhällets resurser för samhällsinformation utnyttjades effektivt. Nämndenskulle därvid fortlöpande hålla sig underrättad om myndigheternas och andraoffentliga organs informationsplaner och ta de initiativ som nämnden fannnödvändiga med hänsyn till sin samordningsuppgift. Vidare skulle nämnden yttrasig till regeringen över ansökningar om medel för informationsändamål samtinsamla och bearbeta erfarenheterna på samhällsinformationens område ochförmedla resultaten till dem som kunde anses ha nytta av dem. Nämnden skulleäven lämna rekommendationer rörande omfattningen av och metoderna förannonsering. I mån av resurser kunde nämnden på begäran ge myndigheter ochandra offentliga organ råd i frågor om informationsverksamhet. efter framställning från berörda myndigheter kunna anslå medel tillsärskilda informationsprojekt som myndigheterna inte själva disponerade medelför. är nämnden administrativ huvudman för den för ochdepartementen gemensamma tidningen . Nämnden har14 anställda och dessutom åtta anställda för tidningsutgivningen. på regeringens förslag en diskussionspromemoria där olikaalternativ beträffande samhällsinformationens inriktning och nämndensverksamhet redovisades. Promemorian, som fick en bred remissbehandling,behandlades i budgetpropositionen . De riktlinjer som tidigare gällt församhällets information till medborgarna och som antagits av riksdaglades i allt väsentligt fast (prop. 1978/79:100, bil. 11, KU 1978/79:27). Beträffande verksamheten vid NSl konstaterades attformerna för nämndens verksamhet delvis kommit att förändras under senare år.Den informationstekniska kunskapen inom statsförvaltningen befanns vara störreän när nämnden inrättades. Särskilda befattningar för information hadeinrättats vid flertalet större myndigheter. Myndigheternas anslag förinformationsverksamhet hade ökat. Nämnden kunde därför ägna större utrymme åten kvalitativ, övergripande och metodutvecklande verksamhet . Denrådgivande verksamheten kunde begränsas betydligt. Föredraganden framhöll attdet var angeläget att nämnden höll sig underrättad om utvecklingen inominformationsområdet och att forsknings- KU1980/81:20 3 resultat och erfarenheterna inom informationsområdetförmedlades till bl. a. de statliga myndigheterna. Föredraganden framhöllvidare att det var en angelägen uppgift för nämnden att samordna de informationsinsatsersom staten, landstingen och kommunerna gör. De medel som nämnden förfogat över för att stödjamyndigheternas informationsprojekt borde successivt minskas i takt med attmyndigheternas egna anslag för informationsändamål ökades. hade inget att erinra mot vadföredragande statsrådet anfört beträffande samhällsinformationens inriktning.Riksdagen följde utskottet. I proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten anfördes att verksamheten vid NSl skulle bliföremål för en utvärdering. Enligt propositionen har myndigheterna nu fåttsådana personella och ekonomiska resurser för informationsverksamhet att enavveckling av nämnden kunde övervägas. tillstyrkte isitt betänkande med anledning av propositionen (KU 1980/81:9) förslaget om enutvärdering av NSI:s ställning och verksamhet. Utskottet anförde dock medanledning av en motion att översynen borde göras förutsättningslöst. I propositionen anförs att detöversynsarbete som aviserats i besparingspropositionen bedrivits inomregeringskansliet. Departementschefen framhåller att de principer församhällets information till medborgarna som antagits av senast isamband med behandlingen av budgetproposifion bör ligga fast. Nämndenhar enligt sin instruktion haft att verka för samordning av de offentligaorganens informationsinsatser med utgångspunkt i medborgarnas samladeinformationsbehov och i syfte att samhällets resurser för samhällsinformationenutnyttjas effektivt. Vidare understryks att det inte minst avsamhällsekonomiska skäl är viktigt att samhällets resurser för informationsamordnas och därmed utnyttjas effektivt. Propositionens förslag innebär att avvecklas. Verksamheten vid nämnden bör kunna upphöra ,Vissa funkfioner som nämnden svarat för föreslås ombesörjas av andra befintligaorgan. För samordningsfunktionen föreslås att en särskild delegation inrättasunder budgetdepartementet, I delegationen skall ingå företrädare för staten,landstingen och kommunerna. Delegationen bör bedriva sitt arbete som enförsöksverksamhet . För den närmare motiveringen hånvisas tillpropositionen. KU1980/81:20 4 I budgetpropositionen föreslås atttidningen administrativt knyts till departementets organisationsavdelning ianslutning till att NSl upphör . a. följande: Jag vill här nämna attorganisationsavdelningen tidigare haft motsvarande uppgift beträffandeföregångaren till Från Riksdag & Departement. Utgivningen av tidningen böräven i fortsättningen bekostas över ett särskilt anslag på statsbudgeten.Därigenom får statsmakterna tillfälle att i samband med den årligabudgetbehandlingen diskutera tidningens verksamhet. Redaktionen för tidningen skall även fortsättningsvis haen oberoende ställning och själv utforma innehållet i enlighet med deriktlinjer som gällt hitintills. Chefredaktören skall vara ansvarig utgivareför tidningen och skall filisättas efter samråd med företrädare för riksdagen.Anknytningen till departementets organisationsavdelning skall enbart innefattarent administrativa frågor. Jag förutsätter därvid att chefredaktören gesmöjlighet att påverka valet av personal till tidningens redaktion. Jag villunderstryka att bytet av administrativ anknytning av tidningen enbart är enpraktisk konsekvens av att upphör och inte harnågon betydelse för tidningens utgivningsförhållanden i övrigt. Vid beslötriksdagen med anledning av förslag från informationsutredning att enför departementen och gemensam tidning skulle utges fr. o. m. januari1976 (framställning 1975:15, KU 1975:21, rskr 1975:228), Den nya tidningen, somersatte den tidigare av utgivna tidningen i administrativt hänseende under för tidningsutgivningen uppgår till åtta personer. Tidningen utkommer med 40 nummer . Redaktionen gavsen oberoende ställning och har till uppgift att själv utforma innehållet enligtvissa allmänna riktlinjer som angavs i informationsutredningens betänkande.Chefredaktören är ansvarig utgivare. I motion 1980/81:399 av Sven-ErikNordin m, fl, (c, s, m, fp, vpk) hemställs att beslutar uttala atttidningen administrativt knyts till riksdagensförvaltning. Motionärerna erinrar om att informationsfrågor ärföremål för en översyn med anledning av beslut av talmanskonferensen, I endelrapport frän översynsgruppen för utåtriktade informationbehandlades även frågan om huvudmannaskapet för tidningen mot bakgrund av attfrågan om NSLs framtid aktualiserats i besparingspropositionen ,Översynsgrup- KU1980/81:20 5 pen förordar i sin rapport -som för kännedom tillställtsriksdagens ledamöter ~ att ges det administrativaansvaret för tidningen, I sin motivering anför gruppen bl, a, följande: En återgång till den principförägarskapet som gällde tidigare skulle därför leda till att ett särskiltorgan tillskapades med representanter för både och regeringen. Ensådan lösning synes emellertid onödigt komplicerad och riskerar att leda överorganisation. Översynsgruppen förordar i stället att riksdagensförvaltningskontor ges det administrativa huvudansvaret för tidningen. Dennalösning ger redak-fionen exakt samma arbetsförhållanden och redaktionellafrihet som en anknytning till OA skulle ge. Bortsett från att det synesprincipiellt riktigt att blir huvudman för en tidning som ges ut isamarbete mellan och blir den praktiskt betydelsefullaskillnaden att det blir företrädare för de i representerade partiernasom får ansvaret för anställning av personal. skall ha enredaktionellt självständig ställning är det väsentligt att denna typ av frågorkan lösas i enighet mellan partierna. Det sker bäst i ett organ där allapartier -liksom i NSLs styrelse-är representerade. Om OA ges huvudmannaskapetär denna förutsättning inte uppfylld. Motionärerna hänvisar till översynsgruppensställningstagande. Anslaget anvisades första /72 för att en vidgad samhällsinformation skulle komma tillstånd (prop, 1971:56, FiU 1971:23, rskr 1971:182), Detta skedde i anslutningtill det samtidiga inrättandet av NSL Utnyttjandet av medel inom anslaget har förändrats /80, Tyngdpunkten har efter hand förskjutits mot bredareutvecklingsinsatser. Enligt propositionen föreligger emellertid fortfarandebehov av medel för vid myndigheterna uppkomna informationsbehov som inte kunnatförutses i deras anslagsframställningar, I propositionen föreslås att för nästabudgetår uppförs ett reservationsanslag av . Beträffande dennärmare motiveringen hänvisas till budgetpropositionen. Beträffande den särskilda delfrågan om statligamyndigheters utgivning av tidskrifter erinrar departementschefen om attregeringen, med anledning av en begäran från sida (mot,197.5/76:526, FiU 1975/76:24, rskr 1975/76:225), uppdrog åt NSl att kartläggade statliga tidskrifterna såvitt avsåg upplagor, pris, periodicitet. allmäninriktning och konkurrensförhållanden, NSl redovisade 1978 detta uppdrag.Departementschefen anför i denna fråga bl, a, följande: I budgetpropositionen 1979 anmäldemin företrädare att han erfarit att hade för avsikt attgranska den statliga tidskriftsutgivningen (prop. 1978/79:100 bil. 11 s. 89).Han var därför inte beredd att ta ställning till de frågor som hadeaktualiserat innan resultatet av KU1980/81:20 6 Riksrevisionsverkethar redovisat resultatet av en förvaltningsrevision avtidskriftsutgivningen hos statliga myndigheter. Huvudsyftet med revisionen harvarit att kartlägga utgivningen. Vissa förslag till åtgärder har emellertidockså anmälts. har genom en enkät frågat 140myndigheter om deras informationsverksamhet under /79. Enkätenhar besvarats av 137 myndigheter. Av svaren framgår bl. a. följande. Sammanlagtdisponerade dessa myndigheter ca 385 milj. kr. för informationsverksamhet.Detta motsvarar av myndigheternas totala verksamhet. Härav gick 66 milj.kr. till intern information. Enkätsvaren ger emellertid inte uttryck förinformationsverksamhetens verkliga kostnader. Flera myndigheter har inte räknatin vissa kostnader i form av löner till personal som sysslar med informationunder en del av sin arbetstid, utgifter för den tekniska produktionen, m. m. De undersökta myndigheterna harsammantaget redovisat att de ger ut 148 tidskrifter varav 67 ärpersonaltidningar. Övriga vänder sig till en läsekrets utanför den myndighetsom ger ut tidningen. Syftet med myndigheternasutåtriktade tidskrifter varierar. Informationsåtgärder bör ses som ett medelbland andra för att uppnå de mål som gäller för en myndighets verksamhet. Närdet gäller information i frågor som berör de enskilda medborgarna på ettavgörande sätt måste kravet på samhället ställas högt. Jag tänker då på informationom medborgarnas rättigheter och skyldigheter, t. ex. rätten att delta iallmänna val och skyldigheten att avge självdeklaration. Av svaren påriksrevisionsverkets enkät framgår emellertid att information om rättigheteroch skyldigheter har en underordnad betydelse för myndigheternas externatidskrifter. Endast för tre tidskrifter har denna uppgift angetts vara denviktigaste. Det nu sagda visar ett markantintresse hos myndigheterna för attitydpå-verkande information liksom mera allmäninformation om myndighetens verksamhetsområde. Intresset att informera ommedborgarnas rättigheter och skyldigheter är däremot betydligt mindre. Jaganser att det är nödvändigt att myndigheterna ser över målen för sininformation och prövar om det över huvud taget är motiverat att ge ut entidskrift. I de fall tidskriftsutgivning bedöms vara motiverad bör den i störreutsträckning kunna användas för att förbättra medborgarnas kunskaper om sinarättigheter och skyldigheter. Den attitydpåverkande uppgift som åtskilligamyndigheter tagit på sig bör inte förekomma vid andra myndigheter än de som avstatsmakterna ålagts en sådan roll, t. ex. invandrarverket och SIDA. Som jag nämnt skall informationsverksamheten vidmyndigheterna ses som ett av flera medel att nå myndighetens mål. De åsiktersom förs fram i myndigheternas externa tidskrifter uppfattas ofta av läsarensom myndighetens egna även om de är ett uttryck för författarens personligauppfattning. Jag vill därför betona att myndigheterna skall ha ansvaret förtidskriftsutgivningen och för tidskrifternas innehåll. Detta är särskiltviktigt för de myndigheter som använder tidskrifter för att påverka attitydereller beteenden. Om det anses motiverat att någon för fram sin personliga åsikti tidskriften skall detta klart framgå. Detta bör gälla även om myndigheten ioch för sig delar författarens uppfattning. enkät framgår vidare att åtskilliga myndigheter KU1980/81:20 7 ger ut tidskrifter som bedöms konkurrera med andra, bådestatliga och privata, tidskrifter. Verket föreslår att man för dessa prövar omtidskrifterna verkligen fyller en funktion som inte andra tidskrifter klararav. Jag delar denna uppfattning. Myndigheterna har uppgivit att endast avkostnaderna för deras externa tidskrifter, 6,5 milj. kr. av 31 milj. kr.,finansieras genom avgifter. anser att myndigheterna istörre utsträckning än f. n. bör täcka kostnaderna för tidskriftsutgivningengenom avgifter. För egen del anser jag att huvudprincipen bör vara att statligamyndigheters tidskrifter skall finansieras helt genom avgifter. Jag bortserdärvid från de interna personaltidningarna och från de fall där statsmakternaansett att det ligger i statens intresse att tillhandahålla tidskrifter förmedborgarna till ett subventionerat pris. Myndigheterna bör ges anvisningar förhur tidskriftsverksamheten skall redovisas i anslagsframställningarna i deanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar för /83som det blir aktuellt att tillställa samtliga myndigheter. Eventuellaavsteg frän huvudprincipen, i form av t. ex. lägre prenumerationspris, börmotiveras särskilt och får prövas från fall till fall. bereds tillfälle att tadel av vad som anförts i budgetpropositionen om statliga myndigheterstidskriftsutgivning. I mofion 1980/81:341 av () och () hemställs att begär att regeringen framläggerförslag om en objektiv, utåtriktad ekonomisk informationsverksamhet till destora medborgargrupperna. Motionärerna anser att mycket talar för att medborgarnafår del av en objektiv samhällsekonomisk information. Behovet är enligtmotionärerna mycket angeläget och blir sannolikt långvarigare änmotsvarande informationsbehov . I motionen hänvisas motion under föregående lagtima i samma ämne. I motion 1979/80:223 av () hemställdes att talmanskonferensen skulle få i uppdrag att utreda ochframlägga förslag om en utåtriktad ekonomisk informationsverksamhet till destora medborgargrupperna. Som motivering framhölls landets svåra ekonomiskaläge och behov av en objektiv, övergripande och lättillgänglig faktaredovisningi dessa frågor. anförde i sitt yttrande (KU1979/80:44) över motionen bl. a. följande: Utskottet har ovan kortfattatredovisat något av den mängd publikationer och rapporter i samhällsekonomiskafrågor som i dagens läge framställs bl. a. inom departement, vissa centralaämbetsverk och med KU1980/81:20 8 allmänheten som målgrupp. I likhet med motionärerna finnerutskottet att det är värdefullt att allmänheten har tillgång till godinformation i ekonomiska frågor och rörande sysselsättningspolitik,näringsfrågor etc. Åtskilliga informationsinsatser företas också frånsamhällsorganens sida. Mångfalden av information och dess ofta svårtillgängligainnehåll gör det självfallet mycket svårt för den enskilde att dels finnainformationen, dels tillgodogöra sig denna. Utskottet vill här erinra om densamordnande funktion som (NSl) har beträffandeoffentliga organs utåtriktade information. Nämnden kan förutsättas varaoförhindrad att ta initiativ till åtgärder rörande ekonomisk information om såbedöms lämpligt. För del kan särskilt erinras om den kontinuerligtutkommande publikationen Från Riksdag & Departement, som bl, a, kortfattatredovisar debatter och beslut i . Härutöver vill utskottet ävenunderstryka den stora betydelse för samhällsinformationen som de politiskapartierna och andra folkrörelser samt massmedia har. Utskottet ansåg att det inte bordevara en uppgift för talmanskonferens att ge ut någon ekonomiskpublikation. På utskottets förslag avslogs motionen. Under beredningen av detta ärendehar vid utfrågning inför utskottet inhämtats upplysningar av följande personer,nämligen statssekreteraren och kanslisekreteraren , budgetdepartementet, informationschefen , , avdelningschefen , , samtchefredaktören , tidningen , I propositionen föreslås , NSl, skall upphöra ,Nämnden inrättades /72 som ett led i strävandena att få tillstånd en vidgad samhällsinformation. Nämnden gavs i uppgift att verka församordning av de offentliga organens informationsbehov i syfte att samhälletsinformationsresurser skulle utnyttjas effektivt. har nämnden ävenfungerat som administrativ huvudman för den för och departementengemensamma tidningen , Närmare detaljer omnämndens uppgifter har redovisats ovan. I budgetpropositionen 1979 redovisades att formerna förnämndens arbete kommit att förändras . Den informationstekniskakunskapen inom statsförvaltningen var större än när nämnden inrättades.Särskilda befattningar för information hade inrättats vid flertalet störremyndigheter, och myndigheternas särskilda anslag för informationsverksamhethade ökat. Mot bakgrund härav kunde nämndens allmänt rådgivande verksamhetbegränsas betydligt. Departementschefen framhöll att nämnden kunde ägna KU1980/81:20 9 större utrymme åt en kvalitativ, övergripande ochmetodutvecklande verksamhet . a. angavs att det var angelägetatt nämnden höll sig underrättad om utvecklingen inom informationsområdet ochatt forskningsresultat och erfarenheter inom informationsoinrådet förmedladestill bl. a. de statliga myndigheterna. Vidare framhölls att det var enangelägen uppgift för nämnden att samordna de informationsinsatser som staten,landstingen och kommunerna gör. De riktlinjer för samhällets information tillmedborgarna som antagits av riksdag föreslogs äga fortsatt giltighet.Riksdagen beslöt i enlighet med de framlagda förslagen. Frågan om en avveckling av nämnden aktualiserades ibesparingspropositionen . Föredragande statsråd konstaterade att deolika myndigheternas kompetens inom informationsområdet byggts ut och numeraär förhållandevis stor. En avveckling av nämnden kunde därför övervägas.Kvarstående behov av insatser för samordning och rådgivning liksom utgivningenav tidningen kunde läggas på annan befintlig myndighet. tillstyrktepå utskottets förslag en sådan översyn av informationsområdet. Denna bordedock enligt utskottets mening ske förutsättningslöst och med beaktande avföreliggande behov av samordning av olika infonnationsinsatser, bl. a. mellanstatliga och kommunala instanser. I budgetpropositionen anmäls att det ibesparingspropositionen aviserade översynsarbetet har bedrivits inomregeringskansliet. De av riksdag fastställda riktlinjerna församhällets information till medborgarna bör enligt propositionen alltfortgälla. Departementschefen redogör för hur de uppgifter som ankommer på NSl ifortsättningen bör kunna fullgöras av andra organ. Frågor om bedömning avinformationsinsatser bör t. ex. kunna ske inom ramen för ordinarie beredningsarbeteoch anslagsprövning och göras av myndigheterna själva. Frågor om budget- ochplaneringssystem för statlig information får anses falla inom ramen för denverksamhet som bedrivs vid . Vidare bör presstödsnämnden ifortsättningen kunna tillhandahålla erforderliga uppgifter om dagstidningarsspridning när det gäller tillämpningen av reglerna för dagspressannonseringsåvitt avser medborgarnas rättigheter och skyldigheter samtkungörandeannonsering. Utskottet har ingen erinran mot vad som anförs ipropositionen i denna del. Uppgiften att verka för en effektiv samordning avmyndigheternas informationsverksamhet, som varit en viktig del i NSLs arbete,bör enligt departementschefen kunna överföras till en särskili tillkalladdelegation med företrädare för staten, landstingen och kommunerna.Delegationen, som föreslås inrättas nästa budgetår, bör enligtdepartementschefen bedriva sitt arbete som en försöksverksamhet under tre åroch därefter lämna en rapport över försöksverksamheten. Det förutsätts attdelegationen skall överväga hur det material som NSl har tagit fram skall kunnahållas aktuellt och tillgängligt för myndigheterna. Vidare skall delegationenundersöka möjligheterna att på ett enkelt och rationellt sätt förmedlaerfarenheter dels mellan KU1980/81:20 10 olika myndigheter, dels mellan forskare inom universitetoch högskolor m. m. och myndigheterna. Antalet ledamöter i delegationen börbegränsas till ett fåtal. Till delegationen bör knytas ett mindre sekretariat. Utskottet kan i allt väsentligt tillstyrka propositionensförslag i denna del. Några frågor finns det dock anledning att närmare beröra.En fråga gäller delegationens kansliresurser. Utskottet förutsätter att fråganom kansliresurser fortlöpande bevakas, så att resurserna anpassas tillarbetsuppgifternas utveckling. En annan fråga gäller vad som skall ske med delegationenefter utgången av den föreslagna treårsperioden. Enligt utskottet börerfarenheterna av samordningsarbetet utvärderas före treårsperiodensslut. En sådan utvärdering bör redovisas för som får ta ställningtill hur samordning m. m. skall ombesörjas . Under den utfrågning avstatssekreteraren i budgetdepartementet som skett inför utskottet har ocksåframkommit att departementet avser att återkomma till med enutvärdering av erfarenheterna från treårsperioden. Vad utskottet anfört angående samordning av samhälletsinformafionsin-satser bör ges regeringen till känna. i propositionen att tidningen efter NSLs upphörande administrativtknyts till departementens organisationsavdelning för att därifrån få denservice som NSl nu svarar för. I motion 1980/81:399 (c, s, m, fp, vpk) föreslåsatt uttalar sig för att tidningen administrativt knyts tillriksdagens förvaltning.