bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottethar tidigare betonat vikten av att kraven i arbetslivet anpassas tillmänniskors skiftande förutsättningar sä att allas självklara rätt till ettarbete kan tillgodoses. Detta är en central tanke i socialdemokraternas motionom en solidarisk personalpolitik. Utskottet har också begärt att åtgärder skallvidtas i syfte att stärka en sådan politik. Om åtgärderna genomförs bör det fåpositiva konsekvenser för den skyddade verksamheten på så sätt att en stor delav dem som är sysselsatta i skyddat arbete kommer att kunna beredasarbete på den reguljära marknaden. Inriktningen bör vara att endast de medmycket grava handikapp skall ha sin stadigvarande sysselsättning tillgodosedd ien särskild organisafions-form. Utskottet delar motionärernas uppfattning attdet är nödvändigt att politiken får en sådan inriktning. Vad utskottet anförtbör regeringen underrättas om. Vad här har anförts ligger till en del i linjemed motionerna 144 och 824 i motsvarande avsnitt. Utskottet finner dock inteskäl alt föreslå någon särskild åtgärd på grund av de motionerna. dels att utskottets hemställan under 86 bort haföljande lydelse: 86. beträffande den skyddade verksamhetens inriktning att med bifalltill motion 1980/81: 1433 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Riktlinjerför fackligt inflytande på frågor om statligt stöd (mom. 102) dels att den del av utskottets yttrande pä s. 138som börjar "Utskottet delar" och som slutar "någon åtgärd"bort ha följande lydelse: AU1980/81:21 175 Utskottet delar uppfattningen ipropositionen att del finns ett behov av mer enhetliga och entydiga regler förarbetsmarknadsmyndigheternas handläggning av arbetsmarknadspolitiskastödärenden. Utskottet kan emellertid inte acceptera att en större enhetlighetskall uppnås lill priset av ett reducerat inflytande för de fackligaorganisationerna. Tvärtom måste, som LO och TCO framhållit, det fackliga inflytandetöver de aktuella stödformerna bestå. Detta får anses självklart med hänsyn lillden roll organisationerna har för kontrollen att arbetsmarknadspolitiskt stödinte missbrukas. Som framhålls i den socialdemokratiska motionen 2106 bören ansökan om stöd alltid innehålla yttranden frän berörda fackligaorganisationer. Arbetsmarknadsstöd bör dessutom endast utgå till företag förvilka gäller kollektivavtal i branschen. Det är en garanti för att sådant stödutgår endast till företag som fullt ut bär sitt samhällsansvar när det gällerexempelvis miljövård, arbetarskydd, skatter och avgifter. Delsamma gäller ifråga om löner samt försäkrings- och övriga anställningsvillkor. Del är interimligt att stöd utgär till företag som inte följer samma normer som andraföretag i branschen. Det är också svårt att kontrollera om anställda vidföretag som saknar kollektivavtal verkligen har löne- och övriga anställningsförmåneri nivå med kollektivavtalen i branschen. Utskottet godtar alltså inte denståndpunkt som redovisas i proposition 126 i denna fråga. Vad utskottet anfört i anslutning till motion 2106 börregeringen underrättas om. Motionerna 1432 och 2112 bör med hänvisning tillvad utskottet anfört lämnas utan bifall. dels att utskottets hemställan under 102 bort ha följandelydelse: 102. beträffande riktlinjer förfackligt Inflytande på Jrågor om statligt stöd attriksdagen med avslag på proposition 1980/81: 126 i denna del samt motionerna1980/81:1432 och 1980/81:2112 yrkande 14 bifaller motion 1980/81:2106 yrkandena12 och 13 och som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Åtgärder inom företagen för atttrygga sysselsättningen (mom. 2) , och (alla m) anför: kommer staten inte attha resurser för massiva företagsinriktade åtgärder i samband medstrukturomvandlingar eller lågkonjunkturer. Mot bakgrund härav är detnödvändigt att mera aktivt angripa sysselsättningsproblemen inne i företagenoch därvid även pröva okonventionella lösningar. Ledningaroch anställda i företag som står inför krissituationer bör söka AU 1980/81:21 176 enasom nödvändiga åtgärder som nedbringar kostnader eller på annat sätt är ägnadeatt medverka till att företaget överlever. 1 motion 2111 ges exempel på sådanai samförstånd vidtagna åtgärder i ett par konkreta fall. Del är viktigt att manfår en ökad förståelse för att åtgärder av detta slag kan vara nödvändiga.Ingripanden av sådant slag blir i allmänhet mindre allvarliga för de anställdaän de alternativ som annars kan erfordras i form av uppsägningar eller permitteringar.Det är också viktigt all kollektivavtal får en sådan utformning att de inteomöjliggör lokala överenskommelser av del slag som här åsyftas. Länsarbetsnämndernassammansättning (mom. 13) Desocialdemokratiska ledamöterna anför: m.fl. (c) föreslår i motion188 att länsarbetsnämndernas sammansättning skall förändras. Motionärerna villbyta ut den nuvarande representationen för arbetsmarknadens parter motpolitiskt valda ledamöter. Utskottetavstyrker motionen med hänvisning till att länsdemokratiut-redningen f. n.överväger olika modeller för länsarbetsnämndernas sammansättning. Vi vill förvår del slå fast att vi inte kan vara med om en ordning som innebär attarbetsmarknadens parter skulle uteslutas frän direkt representation ilänsarbetsnämnderna. En sådan ordning skulle f. ö. strida mot de riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken som regeringen anger i proposition 1980/81: 126. Engrundläggande tanke i den är nämligen att parterna pä arbetsmarknaden skall taett ökat ansvar för att arbetsmarknaden fungerar. Det mäste då vara direkt felatt överväga lösningar som innebär att parter utesluts från de kanskeviktigaste organen när det gäller att föra ut politiken i praktiken. Det finnsalltså ingen anledning att ändra på den innevarande ordningen sorn bygger päsamarbete mellan statens organ och parterna bl. a. genom att parterna harrepresentation i styrelser på nationell, regional och lokal nivä, dvs. i AMS,länsarbetsnämnderna och distriktsarbetsnämnderna, Omställningsbidragvid lokala sysselsättningskriser (mom. 42) Desocialdemokratiska ledamöterna anför: I samband med utskottets ställningstagande till deti proposition 126 föreslagna omställningsbidraget vid lokalasysselsättningskriser hänvisar utskottet till den dispens frän villkoret omuppsägning för att bidrag skall utgå som utskottet föreslagit i betänkaridet AU1980/81: 17 om sysselsättningsfrågorna vid varven. Vi vill i detta sammanhangerinra om vår ståndpunkt i betänkandet AU 17 som innebar en begäran attregeringen skall lägga fram förslag till anställningsgaranti för devarvsanställda. Vi har emellertid - som framgår av det ru aktuella betänkandet- inget emot förslaget om omställningsbidrag som sådant. AU1980/81: 21 Bilaga 1: Lagför.slag i prop. 1980/81:126 177 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs attanvisningarna till 19 § kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivnalydelse. Socialhjälp, begravningshjälp samtunderhåll, som lämnats fånge eller pafient å hospital, m. m. dyl. är icke atthänföra till skattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om till föreningarinflutna medlemsavgifter. Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligtvilken den försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han ärberätfigad på grund av personskada (överfallsskydd o. Ersättning till följd av personskada som utgår i annanform än periodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser föriorad inkomst avskattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer avövriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada,utgör ersättning för framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock 40procent av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldigtvå eller fler sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vadsom nu har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas frän ett ellerflera engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid - i förekommandefall tillsammans med vad som avräknats - för samma personskadasammanlagt icke överstiga femton basbelopp enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i detbasbelopp, som har fastställts för månad det beskattningsår undervilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår tillföljd av personskada och utgör skattepliktig intäkt enligt 32§ I mom., motengångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp.Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt32§ I mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsomskattepliktig intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nusagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då dennepå grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring äger uppbära arbetstagaren tillkommande ersättning från allmänförsäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom inämnda fall uppburna ersättningen frän även som annandärifrån uppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkningatt betrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke ärskattepliktig för arbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda löneneller den för honom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgillutgift i förvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension ellerannan livränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i defall, dä arbetsgivaren står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsska-' Senaste lydelse1978:52. AU1980/81: 21 Bilaga 1: Lagjörslag i prop. 1980/81:126 178 deförsäkring, raknäs till skattepliktig inkomst enligt degrunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatteplikt föreligger icke för bi- Skatteplikt föreligger inte för bi- drag frånstat eller kommun, vilka drag från stat eller kommun, som enligt avregeringen eller av statlig utgår enligt av regeringen eller av myndighetmeddelade bestämmel- statlig myndighet meddelade beser utgå, isamband med utbildning stämmelser, i samband med utbild-eller omskolning,till arbetslösa och ning eller omskolning, till arbets-pariiellt arbetsförasamt med dem i lösa och partiellt arbetsföra samt fråga om sådana bidraglikställda i med dem i fråga om sådana bidrag den mån bidragen avsetraktamente likställda i den mån bidragen avser och särskilt bidrag.Skatteplikt fö- traktamente och särskilt bidrag, religger ej hellerför bidrag som ut- Flyttningsbidrag enligt arbets-går enlig förordningenom bidiag marknadskungörelsen (1966:368) till vanföra ägaie avmotortbrdon. och flyttningsstöd enligt förordningen (1979:632) omregionalpolitiskt stöd utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdrag inte medges Jör den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsettatt täcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag som utgår enligtlagen (1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon. Statsbidrag, som utgår tillnäringsidkare för hans näringsverksamhet, är icke skattepliktig inkomst, ombidraget använts för att bestrida kostnad för vilken rätt till avdrag ickeföreligger vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av ärligavärdeminskningsavdrag. Har bidraget använts för att bestrida sådan kostnad iverksamheten som är på en gång avdragsgill vid taxeringen, utgör bidragetskattepliktig intäkt. Är den kostnad för vilken bidraget utgär avdragsgill vidtaxeringen för tidigare beskattningsår än det då bidraget skall upptagas somintäkt, får den skatteskyldige i stället åtnjuta avdrag för kostnaden vidlaxeringen då bidraget upptages som intäkt. Yrkande härom skallgöras i deklarationen avseende det beskattningsår dä yrkande om avdrag eljestenligt denna lag först skolat framställas, .återbetalas bidrag, som upptagitssom intäkt, får den skatteskyldige göra avdrag för det återbetalade beloppet.Har bidraget använts för att anskaffa tillgång, för vilkenanskaffningskostnaden får avdragas genom årliga värdeminskningsavdrag, skall vidberäkning av värdeminskningsavdrag såsom anskaffningskostnad anses endast såstor del av kostnaden som icke täckts av bidraget. Är bidraget större än dettaxeringsmässigä restvärdet för fillgången, skall ett belopp motsvarandeskillnaden utgöra skattepliktig intäkt för mottagaren. Återbetalas statsbidrag,som påverkat beräkningen av anskaffningskostnaden i nu avsett hänseende, fårtillgångens avskrivningsunderlag ökas med vad som återbetalats, dock med högstdet belopp varmed beräkningen påverkats. I den mån statsbidrag enligt vad nyssföreskrivits utgjort skattepliktig intäkt, får den skatteskyldige vidåterbetalningen fillgodoföra sig avdrag för den del som sålunda utgjort AU 1980/81:21 Bilaga I:Lagförslag i prop. 1980/81:126 179 Har bidraget använts för att anskaffa tillgångar avsedda föromsättning eller förbruktning (lager), utgör bidraget skattepliktig intäkt, menskall å andra sidan vid fillämpning av 41 § och anvisningarna till nämndaparagraf den del av lagret för vilken anskaffningskostnaden täckts av bidrageticke medräknas vid värdesättningen av tillgångarna. Återbetalas statsbidrag,som använts för anskaffande av lagertillgångar, får den skatteskyldige göraavdrag för det återbetalade beloppet. Tillgångarnas anskaffningsvärde skalldärvid anses ökat med det återbetalade beloppet. Vad som ovan sagts i dettastycke äger motsvarande tillämpning för statsbidrag i form av amorteringsfrittlån (avskrivningslån). Omställningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) och kontant arbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt. Stödsom staten lämnar till företag i form av lån, för vilket återbetalningsskyldighetenär beroende av företagets framtida resultatutveckling eller annan liknandeomständighet, skall inte anses som skattepliktig inkomst. Regeringen kan dock,om synnerliga skäl därtill föreligga, på ansökan av företaget besluta attlånebeloppet skall anses utgöra skattepliktig intäkt i företagetsnäringsverksamhet. I beslutet skall anges om lånet i sin helhet skall utgöraskattepliktig intäkt under det beskattningsår då lånet ställes till företagetsförfogande eller om utbetalat lånebelopp skall utgöra skattepliktig intäkt underbeskattningsår till vilket utbetalningen är hänför-1ig. Återbetalas lån, som ienlighet med beslutet upptagits såsom skattepliktig intäkt, får företaget göraavdrag för det återbetalade beloppet. Skattepliktföreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med arbetsplacering somutgör led i omhändertagande av flyktingar. Skattepliktföreligger ej heller för bidrag, som stiftelsen fullföljande av sitt ändamål utgiver för mottagarens utbildning. Enligt46§ 2 mom. första stycket 4) föreligger viss rätt till avdrag för bidrag tillbarns underhåll. Sådant underhållsbidrag skall icke hänföras till skattepliktiginkomst. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. AU1980/81:21 Bilaga 2: Lagjörslag i prop. 1980/81:145 180 Lag om arbetsgivaravgift till aibetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag* Härigenom föreskrivs följande. 1§ Arbetsgivaravgift för finansieringen avarbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring ochlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd samt utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering erläggs till statenenligt denna lag. 2§ Arbetsgivare eriägger åriigen arbetsgivaravgift medbelopp som motsvarar åtta tiondels procent av summan av vad arbetsgivarenunder året har utgivit som lön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåneri form av kost, bostad eller bil eller, i fall som avses i 3 kap. 2§ andrastycket sista punkten lagen (1962: 381) om allmän försäkring, annan ersättningför utfört arbete. Vid beräkningen av avgiften tas inte hänsyn tillarbetstagare, vars lön understigit . Vidare bortsesvid denna beräkning från arbetstagare, som inte är obligatoriskt försäkradenligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, om inte fall som avses i 3kap. 2§ andra stycket sista punkten lagen (1962: 381) om allmän försäkring ärför handen. Avgift erläggs inte för arbetstagares lön vid sjukdomeller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelse tillden del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivareäger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 S lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Avgift erläggs inte heller för lön som arbetsgivare har utgivittill barn för arbete utfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag förlönen inte får ske vid inkomsttaxeringen. 3§ Med arbetsgivare avses i denna lag den som enligt 19kap. 1 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring skall eriägga avgift tillsjukförsäkring. 4§ 1 fråga om debitering och uppbörd av arbetsgivaravgiftenligt denna lag äger lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligtlagen om allmän försäkring, m.m. motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft den I juli1981. Genom lagen upphävs lagen (1973: 372) om arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet samt lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgiftsom belöper på tid före ikraftträdandet. Förekommer i lag eller annan fölfattning hänvisning föreskrift som har ersatts av en bestämmelse i denna lag tillämpas i ställetden nya bestämmelsen. Denna lag kommer den 1 janu.ari 1982 att avlösas avlag om socialavgifter (prop. 1980/81: 178. SfU 1980/81:28, rskr 1980/81:406). AU 1980/81:21 Bilaga 3:SkU 1980/81:6 y 181 1980/81:6 y omskattefrihet för flyttningsbidrag och flyttningsstöd i vissa fall (prop.1980/81:126) har berett skatteutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1980/81: 126 omarbetsmarknadspolitikens framtida iiiriktning, såvitt avser ett i propositionenframlagt förslag om skattefrihet för flyttningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368) och för flyttningsstöd enligt förordningen(1979:632) om regionalpolitiskt stöd. I samband härmed föreslås attbidragsformen traktamente vid dubbel bosättning skall upphöra. Innebörden avförslaget är att resekostnadsersättning avseende s.k. rnånadsresor och dagligaresor mellan anställningsort och hemort samt starthjälp undantas frånskatteplikt. Härigenom blir alla former av flyttningsbidrag och flyttningsstödenligt de angivna författningarna skattefria. I konsekvens härmed skall sådanakostnader för vilka skattefria bidrag utgått inte vara avdragsgilla vidtaxeringen. Medhänsyn till arten av och ändamålet med de ifrägvarande stödformerna harskatteutskottet ingen erinran mot att de undantas från skatteplikt. Utskottetförordar således att arbetsmarknadsutskottet tillstyrker bifall till förslagetom ändring i kommunalskattelagen (1928: 370). Närvarande:Erik (). (), (), (),i (s), (), (), (), (), (), (), EgonJacobsson (s), (), () och (). AU1980/81:21 182 Innehållsförteckning Regeringens förslag.......................................................... 4 Proposition1980/81: 100 bilaga 15.................................. ..... 4 Proposition1980/81: 126................................................. ..... 5 Proposition1980/81: 145 ............................................... ..... 6 Proposition1980/81: 150 ................................................. 6 Underallmänna motionstiden väckta motioner........ 7 Medanledning av proposition 1980/81: 126 väckta motioner 16 Medanledning av proposition 1980/81: 145 väckt motion 18 Medanledning av proposition 198(3/81: 150 väckta motioner 18 Inledning .......................................................................... ... 20 Utvecklingenpä arbetsmarknaden ................................... 20 Arbetsmarknadspolitiskainsatser..................................... ... 29 Riktlinjerför arbetsmarknadspolitiken ............................ 34 Problemenpä 1980-lalets arbetsmarknad........................ 35 Arbetsmarknadspolitikensvolym /82 .. 40 Arbetsmarknadsverketsuppgifter .................................. ... 50 Arbetsmarknadsverketsframtida inriktning ..................... 52 Parlamentariskutredning om .AMS ................................. 55 Krav pä enmer decentraliseiEid organisation av arbetsmarknads verket ............................................................................. ... 58 Beredskapsarbeteni AMS egen regi.................................. 60 Planeringav byggarbetsmarknaden ............................... 63 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader /82 .. 63 Arbetsmarknadsservice..................................................... ... 65 Arbetsmarknadsinformation.............................................. ... 66 Flyttningsbidrag................................................................ ... 67 Inlösen avegnahem m.m.................................................. 74 Medelsbehovetunder anslaget Arbetsmarknadsservice .. 75 Arbetsmarknadsutbildningensformer och inriktning......... ... 75 Nuvarandeförhållanden ................................................ ... 75 Anslagsfrågor .................................................................. ... 81 Bidragtill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag . Arbetslöshetsersättning.................................................... ... 82 Medelsbehovet .............................................................. ... 85 AU1980/81:21 183 Sysselsättningsskapande åtgärder................................... .. 86 Tillfälligrekryteringsstimulans inom tillverkningsindustrin. Äldrestödetinom tekoindustrin......................................... .. 90 Detaljplaneringsbidrag...................................................... .. 97 Det totalamedelsbehovet .............................................. .. 98 Särskildaåtgärder för långtidsarbetslösa ungdomar ...... .. 99 Arbetshandikappadeoch äldre ...................................... 105 Vissafrågor om svårplacerad arbetskraft ....................... 106 Främjandelagenoch anpassningsgrupper ......... ......... 106 Förtidspensionärsmöjligheter att återgå i arbete............ 109 Den äldrearbetskraften.................................................... 115 Aktionsprogrammot utslagning och arbetslöshet ........... 117 Arbetsmiljöoch arbetsanpassning.................................... 117 Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 118 Arbetshjälpmedelåt handikappade.................................. 119 Anställningmed lönebidrag .............................................. 122 Metodutveckling,forskning och utbildning......................... 131 ;Anskaffning av utrustning............ 134 av utrustning ......... 135 Särskiltsysselsättningsbidrag till ........ 135 Fackligtinflytande pä frågan om statligt arbetsmarknadsstöd 135 Denarbetsmarknadspolitiska forskningen........................ 138 Utskottets hemställan ...................................................... 145 Riktlinjernaför arbetsmarknadspolitiken (s)................. 155 Åtgärder inomföretagen för att trygga sysselsättningen (s) 156 82 (s)................................................................................ 156 Arbetsmarknadspolitiskafonder (s) ........................... 158 Decentraliseringav arbetsmarknadsverkets uppgifter (s) 159 Reduktion avstarthjälpsbeloppen (c) .......................... 160 Slopande avtraktamente vid dubbel bosättning (s) .... 160 AU1980/81:21 184 Villkoren förbidrag till ombytessökande m. m. (s) ..... 161 Stöd tillbyggnadsarbetare för veckopendling (s) ....... .. 161 Åtgärder för att underlätta deflyttandes anpassning till förhållandena pä inflyttningsorten (s) 162 Tjänstledighet för att pröva nyttarbete (s) .............. .. 162 Utbildningsfonder i förelag (s)..................................... .. 163 Stödvillkoren för utbildning vidpermitteringshot (s).... 163 Särskilda utbildningsinsatser förmedelålders och äldre kvinnor m. m.