bet · G401LU23 · 1980-12-31 00:00:00 — om utsökningsbalk(prop. 1980/81:8, försl. 1980/81:8) I betänkandet behandlas dels proposifion 1980/81:8vari regeringen (jusfifiedepartementet) efter hörande av lagrådet föreslårriksdagen atl anta ett i propositionen framlagt förslag lill utsökningsbalk,dels förslag 1980/ 81:8, vari revisorer hemställer all vidbehandlingen av proposition 1980/81:8 med förslag till utsökningsbalk beaktarvad revisorerna förordat angående 1. utformningen av 4 kap. 10 och36 88 utsökningsbalken i fråga om handläggningen av enskilda och allmänna målhos kronofogdemyndigheterna och utformningen av 8 kap. 3 och 19 SS i sammabalk när det gäller skyndsamhetskravet för myndigheterna att sälja utmättegendom, 2. en prioritetsordning förbehandlingen vid kronofogdemyndigheterna av enskilda och allmänna mål. Beträffandeproposifionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad utskottet anför på s.4-6. Deti proposifionen framlagda lagförslaget har inlagils i bdaga I lill betänkandet. Protokollden från förhandlingar i ärendet enligt 11 8 lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet mellan (arbetsgivarsidan)samt Centralorganisationen /SR och TCO:s stalsljänslemannasektion(arbetstagarsidan) har överlämnats lill utskollel. Iärendet behandlar utskottet vidare dels den under allmänna mofionsti-den 1980väckta motionen 1979/80: 1612, dels de med anledning av proposition 1980/81:8väckta mofionerna 1980/81:33, 34 och 35, dels de under allmänna motionstiden1981 väckta motionerna 1980/81:690, 894, 897 och 898. Motionsyrkandena redovisaspå s. 2 och 3. Remissyttrandenöver motion 1979/80:1612 har inhämtats från riksåklagaren, ,och . En sammanställning av innehålleti yttrandena har fogats till betänkandet som bilaga 2. Företrädareför jusfifiedepartementet och för Föreningen har införutskottet lämnat synpunkter på lagförslaget. Vidare har utskottet i samband medstudiebesök i ärendet inhämtat synpunkter på förslaget från riksskatteverketsamt kronofogdemyndigheterna i och . Iärendet har skrivelser inkommit från ombudsmän, riksskat-1 1980/81. LU1980/81:23 2 teverkel, kronofogdemyndigheten i , Svenskainkassoförening-en och en enskild person. Chefen för kommundeparlemenlel harlill utskottet för kännedom överlämnat en skrivelse från företrädare för dendel av länsstyrelsernas personal som sysselsätts med uppgifter inomöverexe-kulorsverksamhelen. 1 skrivelsen från ombudsmän hänvisas till etlav justitieombudsmannen meddelat beslul,vilket bilagts skrivelsen. Beslutet har fogats till delta betänkande som bilaga3. åberopar i sin skrivelse lill utskottet en inom verket den20 upprättad promemoria, vilken fogats till belänkandel sombilaga 4. Vid 1979/väckt frislående motion 1979/80:1612 av ()vari yrkas atl hos regeringen begär skyndsamt förslag lilleffektivare bölesindrivning när del gäller broll och förseelser begångna avulomnordiska medborgare. Med anledning av proposition 1980/81:8 väckta motioner 1980/81:33 av m.fl. (fp, s, m) vari yrkas atl avslår propositionens förslag fill bestämmelser i 4 kap. 19 8 och i stället antar en bestämmelse med samma innebörd som . 1980/81:34 av m.fl. (m) vari yrkas allriksdagen beslutar all vid utmätning hos gäldenär som är gift eller samboende skall egendom som påträffas hos gäldenären anses tillhöra denne. 1980/81:35 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar all vid exekutiv förtältning presurneras alt egendom som påträffas i makars och samboendes besittning tillhör gäldenären om inle annat kan styrkas. ///. Vid 1980/väckta fristående motioner 1980181:690 av () vari yrkas alt hos regeringen begär en översyn av besittningsskyddet för hyresgäster vid försäljning av fastighet på exekutiv auktion. 1980/81:894av m. fl. (s) vari yrkas atl 1. avslårpropositionens förslag till bestämmelser i 4 kap. 19 8 och i stället antar bestämmelsermed samma innebörd som gäller , 2. antarbestämmelser i 7 kap. 5 S med del innehåll som anges i motionen, 3. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om kronofogdemyndigheternastillgång till registerinformation, 4. görmotivuttalanden om arbetsmetoderna inom kronofogdemyndigheterna i enlighet medvad som anförs i motionen. 1980/81:897 av och ()vari yrkas att vid behandlingen av propositionen med förslag till ulsök- LU1980/81:23 3 ningsbalk som sin mening uttalar att lås- ochnamnbytesmeloden åven i fortsättningen bör kunna tillämpas vid avhysning frånbostad. 1980181:898 av och ()vari yrkas alt i samband med behandlingen av proposifion 1980/81:8med förslag till utsökningsbalk ullalar att fällverksamhet genom hembesök ävenefter utsökningsbalkens ikraftträdande skall utgöra en helt och fulltvedertagen och fullt ut accepterad metod i den exekutiva verksamheten. Den gällandeutsökningslagstiflningen är av garnmall datum. De grundläggande bestämmelsernaåterfinns i ulsökningslagen (1877:31 s. 1) (UL), som trädde i kraft den 1januari 1879. Till UL ansluter flera fristående författningar. Under årens lopphar UL reviderats i skilda hänseenden men grunddragen i UL består. fick lagberedningen i uppdrag atl fullständigtarbeta om utsökningslagstiflningen och all föra samman de väsentliga delarna ien balk. Under sitt arbete med ulsökningsrällen har lagberedningen lagt framflera betänkanden med förslag till delreformer på området. Betänkandena har-med undantag för etl förslag beträffande lagsökning ochbelalningsföreläg-gande efter en del jämkningar lett lill lagstiftning.Reformerna har främst avsett ulmälningsinstitutel och därtill anslutandebestämmelser. Reformarbetet har inneburit bl. a. atl vissa frågor har brutitsut ur UL och upptagits i särskilda författningar. I första hand gäller detta ifråga om lagstiftningen om exekutiv försäljning av registrerat skepp,luftfartyg och fast egendom. Verkslällighetsformen införsel regleras i ensårskild införsellag av . I belänkandet (SOU 1973:22) Utsökningsbalk,Ulsökningsrätt XII sammanfattade lagberedningen resultatet av sitt arbete ochframlade förslag till utsökningsbalk (UB). Beredningens förslag harremissbehandlats på sedvanligt sätt. Det förslag lill UB, som regeringen föreslagit riksdagenall anta, bygger i huvudsak på lagberedningens förslag. UB ersätter UL ochvissa andra författningar och innehåller en fullständig reglering avulsökningsrällen i den mån den har ansetts kräva reglering i lag. Propositioneninnehåller däremot inte förslag övergångsbestämmelser eller följdändringari annan lagstiftning. Lagberedningen behandlade dessa frågor i sitt sistabelänkande (SOU 1974:55) Utsökningsrätl XIII. Förslagen i del betänkandet harlegat till grund för regeringens förslag i proposition 1980/81:84 med förslagtill lag om införande av utsökningsbalken m. m. Den propositionen behandlas avlagutskottet i belänkande LU 1980/81:24. I proposifion 8 föreslås bl. a. attöverexekutorsinslilulionen avskaffas och att de uppgifter som f. n. åvilaröverexekutor förs över lill kronofogdemyndigheterna. Överexekutors befogenhetall förordna om handräckning LU 1980/81:23 4 föreslåsdock överflyttad lill tingsrätt. Handräckningslagsliftningen tar regeringen uppi proposition 1980/81:88 med förslag till handräckningslag m. m. Proposition 88behandlas av lagulskottel i etl särskilt belänkande LU 1980/81:25. 1 / kap. ges bestämmelser bl. a.om balkens tillämpningsområde och om de exekutiva myndigheterna. Balken ärdireki tillämplig inte endast på verkställighet beträffande civilrätlsligaanspråk utan även i fråga om böter, skaller m.m. Vissa undantag görs dock försådana s.k. allmänna mål. Verkställigheten skall helt åvilakronofogdemyndigheterna. Överexeku-lorsinslitulionen föreslås avskaffad, och deuppgifter som f n. åvilar överexekutor förs över till kronofogdemyndigheterna.Den befogenhet atl förordna om handräckning som ankommer på överexekutorflyttas dock fill tingsrätten. 2 kap. innehåller gemensammabestämmelser om förfarandet hos kronofogdemyndigheten. Denna skall kunna hållaförhör med svaranden och i viss utsträckning även med en tredje man. För atttvinga fram upplysningar i mål om utmätning eller kvarstad för fordran ellerför all få till stånd verkställighet av annan förpliktelse änbetalningsskyldighet skall kronofogdemyndigheten kunna förelägga vite. Undersärskilda förutsättningar skall en tredskande gäldenär eller tredje man kunnahäktas av domstol. Regler meddelas om i vad mån kronofogdemyndigheten får beredasig tillträde till någons bostad eller annat utrymme och får använda fysisktvåld och annat tvång. I3 kap. meddelas bestämmelser om exekutionstitlar, dvs. de handlingar som fårligga till grund för verkställighet. Där ges en katalog över exekutionstitlarnaoch anges de närmare förutsättningar under vilka olika exekutionstitlar fårverkställas. 4kap., som inleder den del av UB som behandlar utmälningsförfarandel (4-14kap. ), innehåller regler om själva utmätningen. Enligt UB skallulmätningsförrättning inte längre rutinmässigt hållas i gäldenärens bostad. Istället skall uppgifter om utmätningsbara tillgångar i första hand inhämtas'från gäldenären eller genom undersökning i register m. m. Gäldenären skall varaskyldig att lämna upplysningar om sina tillgångar och all bekräfta uppgifternaunder straffansvar. Även en tredje man skall ha upplysningsplikt beträffandeett mellanhavande mellan honom och gäldenären. Egendom skall över lag kunnautmätas utan atl den är tillgänglig för förrältningsmannen. I frågaom makar eller andra som varaktigt sammanbor under äktenskapsliknandeförhållanden skall lös egendom i deras gemensamma besittning presumerastillhöra dem med samäganderält. I andra fall då äganderätlsfrågan är oklar mensannolika skäl föreligger för alt egendomen fillhör gäldenären, kan den utmätasmed förbehåll för tredje mans rätt. Möjligheten fill självrättelse av utmätningvidgas någol. LU 1980/81:23 5 I 5 kap. ges bestämmelser om beneficium och andraundanlag från utmätning. Kapitlet överensstämmer i allt väsentligt mednuvarande regler. 6 kap. behandlar frågan om säkerställande av utmätning, dvs.vilka åtgärder som efter beslul om utmätning skall vidtas beträffande egendomen. I7 kap. regleras utmätning av lön och liknande förmåner. Kapitlet överensstämmeri huvudsak med nuvarande regler. Den längsta lid under vilken löneutmätning fårpågå utan gäldenärens medgivande utsträcks dock från tre lill omåret. I8-12 kap. behandlas försäljning av utmätt egendom. 8 kap. innehåller allmännabestämmelser, som i princip är gemensamma för all slags försäljning. När enandel i viss egendom har utmätts, skall försäljningen under vissaförutsättningar kunna vidgas till atl avse hela egendomen. Frågan om tredjemans rätt fill betalning ur utmätt egendom regleras ingående. 1 9 kap. gesbestämmelser om exekutiv försäljning av lös egendom i allmänhet och omindrivning av en utmätt fordran. Underhandsförsäljning jämställs i princip medförsäljning på auktion. Särskilda regler föreslås om försäljning av egendom somgäldenären innehar under förbehåll om återtaganderätt, l.ex. enliglkonsumentkreditlagen (1977:981). 10, 11 och 12 kap., som behandlar exekutivförsäljning av registrerat skepp, av registrerat luftfartyg m. m. och av fastegendom, överensstämmer i allt väsentligt med gällande rätt. 113 kap. ges föreskrifter omredovisning av influtna medel. För det fall atl en borgenär har rätt lillbetalning inte bara för ett kapitalbelopp ulan också för ränta,rättegångskostnader m. m. meddelas en regel om i vilken ordning avräkning skallske. 114 kap. behandlas verkan avexekutiv försäljning när egendomen tillhör en tredje man. Som huvudregelföreslås all exekutiv försäljning ger köparen samma rätt som en frivilligförsäljning. Beträffande registrerat skepp och fast egendom skall köparen dockha ett mera långtgående skydd. När exekutivt såld egendom frångår köparen resp.när försäljningen medför atl tredje mannen förlorar sin rätt, skall gäldenärenvara strikt ersältningsan-svarig och borgenären ersättningsskyldig vid ond tro.Ersättningen är i båda fallen maximerad till den vinst som gäldenären resp.borgenären har gjort. reglerar införsel i lön och liknande förmåner. Kapitlet överensstämmer ihuvudsak med gällande bestämmelser. I16 kap. behandlas verkställighet av dels förpliktelser som avser annat änbetalningsskyldighet, dels kvarstad m. m. Avhysning regleras ingående.Avhysning skall om möjligt ske från det all handlingarna komin till kronofogdemyndigheten men får ske fidigasl från det atlsvaranden bereddes tillfälle att yttra sig. Om sökanden lämnar anstånd som varar över sexmånader från ansökningen, förfaller denna i allmänhet. LU1980/81:23 6 Kvarstad för fordran skall inle i och för sig medföraförmånsrätt, men om den kvarstadsbelagda egendomen utmäts eller las i anspråkgenom betalningssäkring för en annan fordran som inte är förenad med särskildförmånsrätt, skall egendomen anses ulmätt för kvarstadsborgenä-rensfordran. I 17 kap. ges bestämmelser om kostnader i utsökningsmåi.18 kap. slutligen behandlar klagan i utsökningsmåi. Talan mot kronofogdemyndighetensbeslut och åtgärder skall föras i hovrätten genom besvär. Hovrättens beslutkan överklagas i högsta domstolen. Förslag till övergångsbestämmelser till UB ochföljdändringar i andra lagar har som framgått lagts fram i proposition1980/81:84, vilken behandlas i utskottets betänkande LU 1980/81:24. Den nyalagstiftningen avses träda i kraft . Som utskottet framhållitinledningsvis är den nuvarande ulsökningslag-stiftningen i sina huvuddrag merän . Av naturliga skäl är UL i många avseenden otidsenlig, och ensamlad reform av utsökningslagstiflningen har länge varit nödvändig. Delframlagda förslaget lill UB innebär, även om del i stora delar överensstämmermed gällande rätt, en välbehövlig anpassning fill moderna förhållanden.Förslaget lill UB spänner över ett vidsträckt och komplicerat rättsområde.Många av de nyheter som framläggs är av betydande principiellt intresse, ochde föreslagna reglerna kommer all få stor praktisk betydelse. Utmärkande förförslaget är all de exekutiva myndigheterna ges mera effektiva medel i sinverksamhet. ger UB utrymme för erforderligt hänsynstagande till densom berörs av en exekutiv åtgärd. Det sistnämnda gäller inte bara i fråga omgäldenären utan även i fråga om tredje man, vars ställning ingående regleras.Förslaget får enligl utskottets uppfattning anses väl uppfylla de krav som måste ställas på en effektivt fungerande ulsökningslagstiflning och i stortsett utgöra en lämplig avvägning av skilda rättsägares intressen. Utskottetvill ocksä framhålla alt remissinstanserna nästan ulan undantag varit positivtinställda fill lagberedningens förslag, vilket ligger fill grund förpropositionen. Utskottet konstaterar vidare alt lagrådet haft vissainvändningar - delvis av principiell natur - mot del remitterade förslaget tillUB, men alt av lagrådet föreslagna ändringar i stor utsträckning godtagits vidden slutliga utformningen av förslaget. Den föreslagna balken är avsedd atl ingå lag.Som lagrådet framhåller i sitt yttrande över lagrådsremissen (prop. s. 1055)fullföljs därigenom en gammal tradition all föra samman de vikfigarerättsreglerna inom civilrätten samt straff- och processrätten lill systematisktavgränsade avsnitt eller balkar. Utskollel ansluter sig lill tanken att manföljer traditionen genom alt lill de gällande balkarna nu foga enutsökningsbalk. LU 1980/81:23 7 UB innehåller regler för i princip allverkställighet som är inriktad på all utkräva förpliktelse eller vidtasäkerhetsåtgärd. I motsats till UL är UB direkt tillämplig även i allmänna mål,dvs. mål om uttagande av böter, skatter, tullar och allmänna avgifter. Deallmänna målen utgör ungefär fyra femtedelar av alla mål hoskronofogdem.yndigheterna och är helt dominerande även i fråga om de belopp somskall drivas in. Atl en reviderad ulsökningslagstiflning inle direkt skulleomfatta den stora majoriteten av utsökningsmåi vore självfallet orimligt. Denomständigheten all delvis olika regelkomplex styrt verkställigheten av enskildaoch allmänna mål har, som utskottet kommer atl beröra i ett senare sammanhang(s. 23), bl. a. lett lill vissa samordningssvårigheter för kronofogdemyndigheterna.Det är mol bakgrund härav följakUigen helt i sin ordning alt en sådanutvidgning av lagstiftningens räckvidd som föreslås kommer lill stånd. Detär självfallet atl vissa bestämmelser i inte kommer all kunna fillämpas iallmänna mål, liksom alt del kan finnas behov av särskilda föreskrifter försådana mål i en del frågor. 1 vilken mån är tillämpliga iallmänna mål framgår genom atl undantagen från bestämmelserna i ett kapitelanges i slutet av resp. kapitel. I några fall är endast en eller två paragraferundantagna, och del kunde möjligen övervägas alt i sådana fall ange undantageni direki anslutning till respektive bestämmelse. Ulskotlel finner emellertidalt den valda tekniken är atl föredra från systematiska utgångspunkter och haringen invändning mot delta sätt all redigera bestämmelserna. Eninvändning som riktats mot utmälningsförfarandel i dess nuvarande utformning ärdess bristande effektivitet. Kritiken har vanligen avsett sakulmälningar, menutskottet kommer i ett senare avsnitt alt påpeka att inle hellerlöneutmätningsinslitutel går fritt från invändningar av denna natur. Delinträffar förhållandevis ofta atl utmätningsmål avskrivs utan attutmätningsbar egendom påträffats. Flera av de nu framlagda förslagen syftarlill atl göra det exekutiva förfarandet mera effektivt än . En ledandeprincip i reformen är att gäldenären i ökad utsträckning åläggs att medverka idet exekutiva förfarandet. a. förordas alt gäldenären, och i vissulslräckning även tredje man, åläggs upplysningsplikt. Skyldigheten gällergenerellt gentemot de exekutiva myndigheterna och sträcker sig längre änmotsvarande skyldighet enligt UL och lagen (1921:244) om utmätningsed. Ävensistnämnda lag föreslås upphävd. Utskottet återkommer senare i belänkandettill balkförslaget i denna del. men vill redan här understryka att fiden fåranses mogen att kräva att gäldenärerna på ett mer aktivt sätt deltar i detexekutiva förfarandet. Utskottet ser därför med tillfredsställelse altbestämmelser om upplysningsplikt för gäldenärer och tredje män nu införs i UB. Etlytterligare led i strävandena att eftektivisera utmätningen utgör förslaget allkronofogdemyndigheterna i utsökningsmåi skall kunna hålla förhör medgäldenärerna och tredje man. Bestämmelserna om förhör kom- LU 1980/81:23 8 plellerasmed föreskrifter om att gäldenären skall vara skyldig atl, om så påfordras,inge en under straffansvar undertecknad förteckning över sina tillgångar. Vissatvångsmedel sätts i kronofogdemyndigheternas händer. Enligl utskottetsuppfattning kan möjligheten att hålla förhör med - särskilt - gäldenären visasig komma att bli av stor betydelse i strävandena atl förbättra exekufionenseffektivitet. torde det nämligen bli svårt att förmå gäldenärenatt medverka på annat sätt än genom personlig inställelse hoskronofogdemyndigheten. Även andra skäl talar för den föreslagna ordningen. Delär emellertid av stor betydelse all förhörsinstilu-tet kringgärdas med tillräckligarättssäkerhetsgarantier samt att förfaran-del i den praktiska tillämpningeninte blir alltför byråkratiskt. Lagförslaget framstår enhgt utskottets mening idessa hänseenden som väl avvägt. Att systemet med förhör hoskronofogdemyndighet kan komma all medföra en viss tungroddhet i förfarandet gårkanske inte att undvika. Utskottet vill därför understryka atl förhör endastbör förekomma när kronofogdemyndigheten finner det vara påkallat med hånsyntill utredningen i målet. Det bör alltså inte ifrågakomma all förhörrutinmässigt utsätts alt äga rum så snart en ansökan om utmätning ellerinförsel inkommit till kronofogdemyndigheten. En annan fråga är, i vilkenutsträckning s. k. bostadsförrättningar i fortsättningen kan ersättas av annanundersökning om gäldenärens fillgångar. Frågan härom har aktualiserats genommotionsyrkanden och kommer att behandlas av utskottet i etl senare avsnitt (s.10). Somframgått av redogörelsen för propositionens huvudsakliga innehåll innebärförslaget lill UB i organisatoriskt hänseende bl. a. all överexekutorsuppgifter i utsökningsmåi (frånsett uppgiften atl förordna om handräckning)överflyttas på kronofogdemyndigheterna och all besvär över kronofogdemyndighetsbeslul skall föras i hovrätten. Överexekulorsinsli-tulionen avskaffas helt. Utskottetvill med anledning av förslaget i denna del framhålla alt det inte finns någonanledning alt kritisera länsstyrelserna för det sätt varpå dessa myndigheterlöst sina överexekutorsuppgifter. Man kan emellertid inte bortse från atluppdelningen av handläggningen av utsökningsmåi på två exekutiva instanser ärotidsenlig. Även andra invändningar, av både principiell och prakfisk natur,kan riktas mol den nuvarande ordningen (prop. s. 136 f). Vid UL:s fillkomsl varen uppdelning av de exekutiva göromålen befogad, eftersom mångakronofogdar inte hade tillräckliga kvalifikationer för att handlägga alla typerav utsökningsmåi. Enligt utskottets mening torde kronofogdemyndigheterna numeravara väl skickade alt handlägga även komplicerade utsökningsmåi. Utskottet villockså framhålla atl del numera finns en centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet, (). RSV har övertagit större delen avde administrativa funktioner som tidigare åvilade länsstyrelserna och skallbl. a. ge kronofogdemyndigheterna råd och anvisningar i exekutionsrättsligafrågor. Någon risk för all handläggningen av ulsök- LU 1980/81:23 9 ningsmålskulle försämras kvalitativt som en följd av den nya organisationen bör enligtutskottets uppfattning därför inte finnas. De problem som undanlagsvis kanuppkomma, t. ex. i fråga om exekutiv försäljning av fast egendom, fartyg m. m.,torde ulan svårighet kunna lösas genom personalorganisatoriska åtgärder.Utskottet tillstyrker alltså förslaget alt överexe-kutorsuppgiflerna - med debegränsningar som framgår av propositionen överflyttas tillkronofogdemyndigheterna. Chefenför kommundepartemenlel har till lagutskottet för kännedomöverlämnat en lill departementet inkommen skrivelse från vissalänsstyrelseanslällda. I skrivelsen hänvisas till resultatet av en enkät somföretagits hos den del av länsstyrelsernas personal som sysselsätts meduppgifter inom överexekutorsverksamheten. I enkätskrivelsen anförs attlänsstyrelserna även i fortsättningen bör handlägga frågor om exekutivförsäljning av fast egendom, ansökan om handräckning och andra säkerhetsåtgärder.Som skäl härför anges bl. a. alt de personella förstärkningar som diskuteratsför kronofogdemyndigheternas del framstår som otillräckliga. Medanledning härav vill utskottet erinra om atl beslutat allkronofogdemyndigheterna för /82 skall förslärkas med 50tjänster, varav 31 för handläggande personal och 19 för övrig personal (prop.1980/81:100, Bilaga 18 B 3, CU 1980/81:24, rskr 193). Förstärkningarnamotiveras av all dessa myndigheter får överta de uppgifter som tidigare åvilatöverexekutor. Dessutom tillförs kronofogdemyndigheterna medel för anlitande avekonomisk sakkunskap motsvarande tio årsarbetskrafter. Även de allmännadomstolarnas organisation förstärks med anledning av den nya ordningen päutsökningsomr-ådet. Fr. o. m. erhåller hovrätterna 15 ochtingsrätterna 25 nya tjänster (prop. 1980/81:100, Bilaga 5 D 2, JuU 1980/81:28,rskr 1980/81:238). Visserligen motsvarar de nya tjänsterna vidkronofogdemyndigheterna och domstolarna fill antalet inte fullt det antalettjänstemän (ca 110) som f. n. sysselsätts med överexekutorsuppgifter vidlänsstyrelserna. Enligt utskottets mening kan del dock förmodas atl behovet avnya tjänster hos kronofogdemyndigheterna understiger antalet motsvarandetjänster i den nuvarande överexekutorsorganisationen. Åtskilliga tjänstemänhos överexekutor torde vidare kunna sysselsättas i den återståendelänsslyrelseorganisa-tionen. Enligt utskottels mening är del angeläget atl mantar till vara kunnigheten och erfarenheterna hos de tjänstemän som handharöverexe-kutorsgöromål. De bör alltså beredas möjlighet atl tjänstgöra vidkronofogdemyndighet. I det sammanhanget kan dispenser från gällande kompetenskravbli aktuella.