bet · G401NU11 · 1980-12-31 00:00:00 — pågår experimentbyggnadsverksamhet somförberedelse för en marknadsintroduktion främst inom områdena värmeåtervinningur ventilationsluft, tilläggsisolering av fönster samt puts påtilläggsisolering. Värmepumpsystem av typ vatten/vatten och luft/vatten medolika värmekällor och drivmotorer måste betraktas som känd teknik. Föratt underlätta en snabb introduktion på marknaden föreslår rådet att ett antaldemonstrationsanläggningar uppförs och följs upp. Vid högskolan i pågår inominsfitutioneh för anläggningsteknik forskning bl. a. om byggande i kalltklimat. I ett annat forskningsprojekt studeras effekterna av olikaenergisparåtgärder i befintlig bebyggelse i . I betänkandet (SOU 1979:40) Malmeroch metaller har mineralpolitiska utredningeli lämnat en sammanfattanderedogörelse för förekomst och produktion av aluminium. a. följande. Aluminium är den i jordskorpanvanligast förekommande metallen. är den helt dominerande råvaran föraluminiumframställning bauxit. Bauxit, som förekommer vanligast i länder med tropisktklimat, är en sammanfattande benämning på ett antal aluminiumhaltigalermineral, s. k. aluminiumhydroxider. Bauxit håller aluminiumoxid, somi sin tur innehåller aluminium. I runda tal behövs bauxit förframställning av ett ton aluminiummetall. Av intresse är också kaolin och andra eldfasta leror.Lerorna kan innehålla upp mot aluminiumoxid. I detta sammanhang utgör ävenlermineral-rika skiffrar (alunskiffer) en alternativ källa. är endast tillgångar med omkring 25 %aluminiuminnehåll och med låga halter av föroreningar, främst silikater,brytvärda. De totala upptäckta tillgångarna av brytvärda aluminiummineral(nästan helt i form av bauxit) uppskattas f. n. till ca med ca4,aluminium. NU1980/81:11 11 Eftersom det finns stora tillgångarmed relativt högt aluminiuminnehåll skulle även en liten prishöjning leda betydande ökning av de brytvärda tillgångarna. av de nu upptäckta brytvärda tillgångarna finnsi tre länder, nämligen , och . Ännu i början av1950-talet var fyndigheterna i och nästan okända. I har inga högvärdiga bauxitförekomster påträffatsoch förutsättningarna att hitta sådana är mycket små. Däremot finnskaolinfyndigheter i . Höganäsbolaget bryter kaolin i Åsen. Aluminiumfinns även i våra alunskiffrar. Exempel påaluminiumhalter på vissa svenska fyndorter (Tåsjö) 4,3 Kaolin,nordvästra 20,5 Anrikningssand,Aitik 9,0 Källa: och . Den brutna bauxitmalmen behandlasenligt den s. k. Bayer-processen där den omvandlas till aluminiumoxid. Oxidensönderdelas sedan i en elektro-lysprocess (Hall-Herault-processen) varvidmetalliskt aluminium utvinns. Båda processerna kräver betydande insatser föraft förhindra att det uppstår miljöproblem. Aluminiumframställning är mycket energikrävande. Totaltkrävs ca 25 000 kWh/ton aluminium, varav enbart elektrolysen kräver ca 17 000kWh elenergi. Av flera skäl tilldrar sig återvinning genom omsmältningav aluminium-skrot ett allt större intresse. Orn aluminiumskrot används sområvara istället för aluminiumoxid reduceras energibehovet . Ennackdel vid återvinning av aluminium ur skrot är att sådant aluminium bara kananvändas fill gjutna produkter. De länder som producerar bauxit förädlar den bara i vissutsträckning till aluminiumoxid. Det viktigaste undantaget är , somär den största producenten av aluminiumoxid av den globalaproduktionen. I sker en betydande förädling av importerad bauxit, vilketinnebär att har av den globala framställningen av aluminiumoxid. har det senaste årtiondet varit tämligen . av produktionen av primär aluminiummetall kommerfrån och från . andel av världsproduktionen harminskat kraftigt sedan mitten äv . Aluminiumindustrin utmärks bl. a.av att kostnadsstrukturen uppvisar särskilt stora variationer. Dettasammanhänger med att energikostnaderna spelar en avgörande roll. Dessutom kankapacitetsutnyttjandet variera kraftigt över tiden, vilket innebär att allauppgifter om produktionskostnader NU 1980/81:11 12 måste betraktas som mycket osäkra. Oxidverken är kapitalintensiva och kapitalkostnaderna ärdärför dominerande i detta produktionsled. Detta innebär också attstordriftsfördelarna är betydande. Smältverken utmärks av höga kostnadsandelar för energi,medan däremot kapitalkostnadsandelen trots höga anläggningskostnader stannarvid (mot i oxidverken). Om man i energikostnaderna räknar medäven kolelektroderna blir kostnadsandelen för energi . Av kostnaderna i samtliga tillverkningsled faller ca trefjärdedelar på smältverken. Råvaruledet svarar - om frakterna undantas - endastför av totalkostnaden, Bauxitpriserna påverkar sålunda i relativt ringagrad prisutvecklingen för aluminium. Detta gäller även om skatterna i producentländernatas med i beräkningen. I sker ingen gruvproduktion av aluminiumråvarorför metallframställning: däremot pågår en utvinning av aluminiumhaltiga lerori för andra ändamål. Aluminiumoxid framställs inte heller i . Däremotsker vidareförädling av importerad aluminiumoxid till aluminiummetall. Produktionen av aluminiummetall ur importeradaluminiunioxid har det senaste årtiondet ökat med och uppgick år1976 till . framställdes omsmält metall. Verksamheten i domineras helt av AluminiumAB som importerar aluminiumoxid och aluminium samt tillverkar och exporterarhalv- och helfabrikat. Aluminium har det enda smältverket förproduktion av primäraluminium i landet (kapacitet ca /år). Verket är belägeti . Företaget äger också det största omsmältningsverket föraluminiumskrot i landet, vilket är förlagt till . Produktionen där är ca14 aluminium . Av betänkandet framgår att detpågår en intensiv utveckling och förbättring av de processer som utnyttjas föraluminiumframställning. Mycket av utvecklingsarbetet syftar till att minskaenergiåtgången i processerna. Dessutom söker man få fram mer miljövänligatillverkningsmetoder. Möjligheterna att utnyttja andra utgångsmaterial änbauxit har undersökts särskilt noga, vilket framför allt är en följd av att dealuminium-producerande företagen har bedömt riskerna för prishöjningar från debauxitproducerande ländernas sida som stora. Man har därför satsat storaresurser på att utveckla nya processer som använder andra utgångsmaterial. Det pågår också utvecklingsarbete i syfte att förbättraeffektiviteten i den traditionella Bayer-processen. En stor del av detta arbetesyftar till att minska energiåtgången vid framställning av aluminiumoxid med30-40 %. Ett intensivt utvecklingsarbete bedrivs också i syfte attfå fram nya smältverksprocesser. Orsaken står främst att finna i den högaenergiåtgången hos den nu använda Hall-Herault-processen, ca 14 000-17 000 kWhper ton aluminium. Den process som bedöms vara mest intressant är Alcnas s,k. Elenergiförbrukningen är i denna process reducerad med jämfört med de bästa Hall-Herault-ugnarna, En fullskaleanläggning har NU 1980/81:11 13 tagits i drift. Andra nya smältverksprocesser somdiskuterats , t. ex. Alcan-processen och Toth-processen. harinte visat sig lika konkurrenskraftiga. 1 en delrapport i studien frånsekretariatet för framtidsstudier lämnas bl. a. följande redogörelse förToth-processen. Många försök har gjorts att undvikadet elenergikrävande elektrolyssteget och gå från råvaran till slutprodukten iett enda steg. För några årsedan lanserade den ungerskfödde amerikanen en sådan process, som fått stor publicitet men bedömts pessimistiskt av destora aluminiumbolagen. Möjligen har de något påverkats av kommersiella skäl isina värderingar. Processen använder kaolinlera eller något annataluminiumhaltigt råmaterial. Råvaran kalcineras först. Kloridgas kondenserasoch tillsammans med reducerande koks bildas bl. a. aluminiumklorid, järnkloridoch titanklorid i en fluidiserad bädd. Efter separation av de olikametallkloriderna förs aluminiumkloriden till en ny fluidiserad bädd. därkloriden reduceras av manganmetall. Denna reaktion går utmärkt vid så lågtemperatur som 26t)"C. Mangan och kloråterföres till processen efter återvinning av dessa beståndsdelar. Processenprövas nu i mindre skala. Den uppges kräva en elenergiförbrukning som endast ärcirka av Hall-Herault-elektrolysens. förbrukas dock mycketvärmeenergi via energiinnehållet i den tillförda koksen (ungefär 15 000 kWh perton aluminium). Enligt sin uppfinnare är kapitalkostnaden för att uppföra enanläggning i /år klassen av den kostnad som enmotsvarande ny anläggning skulle kräva. Också driftskostnaderna börkunna reduceras. Viktigt är också att denna process inte bör ge så svåra typerav föroreningar som den sedvanliga fluorbaserade smältproces-sen. Rapporten utmynnar i följandeslutsatser. Man kan förvisso vänta sig en fortsatt intensiv verksamhet påaluminiumteknologiområdet. Men det kommer att ta mycket innan någoneller några av de alternativa råvarorna eller processerna kommer att kunnakvantitativt ersätta den konventionella förädlingstekniken med bauxit som bas.Det dröjer innan den nya tekniken blir storskalig och innan gamla anläggningarär avskrivna. Men de nya anläggningar som kommer kan komma att bli prisbildandeoch leda till en diversifiering av råvambasen bort från det ensidigabauxitbero-endet. Stora tillgångar av högyärdig bauxit gör att denna utvecklingdock ej kommer att gå alltför snabbt. Motion 1979/80:171 Motionärerna menar att Sverigeskulle kunna bidra till att lösa utvecklingsländernas energiförsörjning genomatt exportera energiteknik. En sådan insats skulle kunna göras inom ramen försvenskt u-landsbistånd. Svenska tekniker och tillverkare har, hävdar motionärerna, fått fram NU 1980/81:11 14 produkter som gör det möjligt att med hög effekt ta tillvara förnybara energikällor. Motionärerna tänker sig att ett organ - inom ellerutom styrelsen för internationell utveckling (SIDA) - med företrädare föruppfinnare, tillverkare och styrelsen för teknisk utveckling (STU) borde kunnaverka för att förnybara energikällor utnyttjas såväl i som iu-länderna. Härigenom skulle man i påtagligt kunna reduceraolje- och kärnkraftsberoendet, säger de. Upplysningar i anslutning till motionen För att skapa underlag förbiståndets inriktning på energins område har SIDA låtit genomföraen utredning om energisituationen i . Utredningen, som genomfördesvid , resulterade i rapporten in DevelopingCountries, Swedish capabili-ties for energy assistance. I rapporten ligger tyngdpunkten på en presentation avsådan ny energiteknik som kan användas i . Den innefattar dock ävende resurser som finns inom den konventionella energitekniken. SIDA har i en promemoria angett vissariktlinjer för energibistånd. Syftet med dessa riktlinjer är att stimulera tillväl valda insatser och ett fruktbärande samarbete mellan SIDA och berördaparter, särskilt i SIDA:s programländer och i biståndsorganen inom FN-systemet. Riktlinjerna sammanfattar vad som tills vidare skall varavägledande för verksamheten på energins område. Valet av samarbetsprojekt ochsamverkan med berörda intressenter i och utomlands grundas på de målför biståndet som fastställts av statsmakterna. Betoningen har som i andrasammanhang lagts på nationell planering, förstärkning av institutioner ochadministration samt andra verksamheter som kan gagna de mest eftersattafolkgrupperna. I detta sammanhang framhävs även önskvärdheten av en effektivareanvändning av tillgängliga former av energi, behovet av utbildning samt miljö-och hälsoaspekterna. Vidare påpekas att SIDA sedan sin tillkomst har medverkati projekt av olika slag avsedda att förbättra energitillgången iprogramländerna. Bidrag har avsatts till förbättring av skogstillgången i byarpå landsbygden, uppförande av vattenkraftverk med tillhörandedistributionssystem samt idrifttagning och drift av dessa, genomgång avtillgängliga elkraftsresurser och planering av landsomfattande elkraftssystem.SIDA bör, sägs det, fortsätta att vara pådrivande särskilt i fråga omlandsbygdens energiförsörjning och de i sammanhanget viktiga frågorna omutveckling av inhemska naturresurser på energiområdet. kommer attbehöva skaffa modern teknologi även inom energisektorn. Svensk medverkan föratt sådan teknologi skall bli rimlig och kunna skaffas på godtagbara villkorbör inte NU1980/81:11 15 Med hänsyn till den inom allt flera förvärradeenergisituationen bör SIDA inrikta sig på att utöka biståndet särskilt på deområden där den inhemska resursbasen ger möjlighet till detta. SIDA bör lämna bistånd tillplanering av energisektorn inom programländerna. Planeringen bör syfta tillatt en samlad överblick av mottagarländernas energisituation kommer till ståndpå grundval av nationella resurser och landets och regionernasutvecklingsmöjligheter. Uppmärksamhet bör även ägnas åt samplanering ochsamarbete med närliggande länder. Fortsatta planeringsinsatser kan inriktas påatt åstadkomma en lämplig organisafion för den totala energiförsörjningen ochdistributionen eller på uppbyggnad av lämpliga delsektorer och institutionerför forskning och utbildning. SIDA bör fortsätta att lämna stöd till FAO ochprogramländerna för att åstadkomma ett balanserat utnyttjande avskogstillgångarna och en förbättrad skogsvård och ökad skogsplantering.Arbetet inom skogssektorn bör även kunna omfatta t ex markvård och miljövård,framställning och distribution av träkol, utveckling och marknadsföring avlämpliga spisar samt stöd till upprättande och utveckling av ändamålsenligainstitutioner. SIDA bör fortsätta att lämna stöd till utbyggnad avvattenkraftsektorn. Detta kan avse fortsatt utbyggnad av större vattenkraftverkför industriernas eller städernas energiförsörjning men särskild uppmärksamhetbör ägnas utvecklingen av mikro- och minikraftverk för landsbygden. SIDA bör följa utvecklingen av och överväga stöd tillenergiproduktion baserad på biomassa, biogas, sol, vind, vågrörelser,temperaturskillnader i havet osv. Många av dessa områden är under starkutveckling. Det kan visa sig att framkommande lösningar väl lämpar sig försmåskaligt utnyttjande, vilket kan bli av särskilt intresse förlandsbygdsbefolkningen. Det kan efter hand bli angeläget att bidraga tillutprovning av olika nya anordningar. I samband med all utveckling ochproduktion av energi bör energisparande, miljö- och hälsoaspekter, utbildningoch aktivt deltagande av berörda folkgrupper samt det samhällsekonomiskautfallet noga uppmärksammas. Inom de ovan angivna områdenabedömer SIDA att aktiva insatser är möjliga med hänsyn till den svenskaresursbasen. Man framhåller dock att möjligheterna till nordiskt samarbete böruppmärksammas. Detta är viktigt då den svenska resursbasen, med hänsyn till demycket stora behoven inom programländerna, icke kan betraktas som särskiltstor. Utskottet behandlar i dettabetänkande en rad förslag på energiområdet rörande stöd till småskaligelprodukfion, olika energibesparande åtgärder, information om elektriskmateriel, forskning och utveckling på området och export av energiteknik. Motion 1979/80:1417 går ut på attregeringen bör lägga fram förslag om rätt att ansluta lokal energiproduktiontill elnätet. Motionärerna förordar att statens industriverk skall utarbeta ettnormalkontrakt för lokalproducerad NU1980/81:11 16 elström som levereras till distributionsnätet, medrekommendation om ett niinimipris för levererad ström. Av redogörelsen i det föregående framgår attindustriverket har gjort en översyn av ellagen (1902:71 s. 1), I promemorian(SIND PM 1980:9) Distribution och överföring av elkraft föreslår verket vissaändringar i ellagen. 1 detta sammanhang härverket även tagit upp frågan omleverans av elkraft från små, lokala kraftverk till elnätet. Verket har låtitgöra en studie av de ekonomiska villkoren för sådana leveranser. Studien visaratt de ekonomiska villkoren för små vattenkraftverk är relativt ogynnsammatrots möjligheterna att erhålla statligt bidrag avinvesteringskostnaderna. De avsättningssvårigheter för elproduktionen som harförekommit vid små kraftstationer följer av att produktionskostnaderna harblivit alltför höga. bedömer det dock som sannolikt attbetydelsen av det tillskott av elkraft som kan tillföras nätet från de småkraftverken kommer att öka . Kretsen av köpare är. avtekniska skäl mycket begränsad - i de flesta fall torde distributören inom detområde där kraftverket är beläget vara den ende som kan komma i fråga. Verketanser därför att det är angeläget att ägarna till sådana kraftverk ges enstarkare ställning i förhållande till kraftköparna än vad de f.n. har. Etteventuellt förslag i denna fråga förutsätter enligt verkets bedömning ettbättre underlag än som kommit fram. avser därför attnärmare studera den praktiska effekten pä prisbildningen av de rekommendationersom lämnat till sina medlemsföretag om deekonomiska villkoren för samköming mellan mindre produktionsanläggningar ocheldistributionsnät. Enligt utskottets mening bör möjligheterna att utnyttjaden energi som kan utvinnas från mindre kraftverk tas till vara. Det ärhärvidlag viktigt att rättsförhållandet mellan ägare till små kraftverk ocheldistributörerna regleras och att dessa kraftverksägares ställning visavi distributörernaförstärks. Utskottet förutsätter att industriverkets ovan nämnda utredningsarbetebedrivs så att förslag kommer att läggas fram under loppet av . Dessaförslag bör följas upp inom . Utskottet är dock inte berett att föreslå attgöra någon framställning till regeringen med anledning av motionen. En ändring av eltaxorna ienergibesparande syfte önskas i motionerna 1979/80:390 och 1979/80:1442.Motionärerna menar att den del av eltaxan som utgör en fast avgift bör sänkasoch förbrukningsavgiften höjas. Enligt den förstnämnda motionen bör riksdagengöra en framställning till regeringen om åtgärder för en fördelning avfritidshusägarnas elavgifter i detta syfte. I den senare hemställs om enöversyn av eltaxornas utformning och om "förslag hur framtidakostnadsökningar på elkraft skall tas ut för att konsumenterna skall stimulerastill energisparande". Regeringen har tillkallat en kommitté föratt se över principerna för taxe- och prissättning inom energiområdet. NU1980/81:11 17 ningsdirektiven (Dir 1980:69) skall kommittén redovisa hurtaxorna är uppbyggda för de energiprodukter vilkas pris är sammansatt av fastaoch rörliga avgifter, främst elenergi och hetvatten. sägs det, bl.a. framgå och förklaras vilka principer som tillämpas för avvägning mellanfasta och rörliga avgifter, liksom grunderna för prisskillnader mellan låg- ochhögspänd elenergi och olika slag av hetvattenleveranser. I direktiven angesvidare att kommittén skall analysera effekterna i olika avseenden av de priseroch tariffer som f.n. tillämpas. Hit hör att bedöma om priserna är så utformadeatt de bidrar till ett från samhällsekonomisk synpunkt effektivt utnyttjande avenergiråvaror och produktionsresurser . Vidare bör bedömasvilken roll prisernas utformning spelar eller kan spela bl. a. föratt stimuleraenergisparande och investeringar i konventionell eller ny energiteknik i syfteatt ersätta olja med andra bränslen. Det uppdrag som lämnats utredningen om taxe- ochprissättningen på energi motsvarar, finner utskottet, i allt väsentligtmotionärernas önskemål. Det är därför inte motiverat att gör någonsärskild framställning till regeringen med anledning av nu ifrågavarandemotioner. Förslaget i motion 1979/80:315 tarsikte på att elkraftsförbrukningen över dygnet skall utjämnas genomnattackumulering av varmvatten. Motionärerna vill att en utredning skalltillkallas för att se över möjligheterna att ackumuleraöverskottsenergi som sedan kan användas . De anser att ekonomiskastimulansbidrag bör utgå till denna form av energisparande på samma villkor somgäller för en rad andra energibesparande åtgärder. Utskottet vill framhålla att energisparbidrag ochenergisparlån kan utgå bl. a. för nattackumulering av varmvatten. Det ärviktigt att tillgängliga energiresurser utnyttjas på bästa sätt. Enbetydelsefull faktor härvidlag är att priser och tariffer på energiområdet fåren samhällsekonomiskt riktig utformning. I detta syfte har den nämndapris- och taxekommittén tillkallats. Utskottet förutsätter att denna i sittarbete även kommer in på de problem som aktualiseras i motion 1979/80:315. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionen. I motion 1979/80:1775 förordasbättre information om elektrisk materiel och dess risker. Motionären önskar attregeringen skall vidta åtgärder i detta syfte. är ansvarigt för elsäkerhetsfrågor.Verket söker bl. a. genom föreskrifter och genom kontinuerlig information tillyrkesmän och allmänhet skapa förutsättningar för att vid elanvändning skador påperson och egendom kan undvikas. Inom pågår, enligt vadutskottet erfarit, arbete på att utforma riktlinjer för marknadsföring avelmateriel. Utskottet anser det mot här angiven bakgrund inte vara påkallat attriksdagen gör något särskilt uttalande med anledning av motion 1979/80:1775. NU1980/81:11 18 I motion 1978/79:2251 föreslås enrad åtgärder för att stödja forskning och utveckling på energiområdet.Motionärerna yrkar att skall uttala dels att forskning och försök börske för att utveckla energisnålare hus i , dels att forskning omuppvärmning med skogsavfall (flis) bör stödjas. Sedan motionen väcktes har en rad åtgärder somligger i linje med motionärernas önskemål vidtagits. I den verksamhet somfinansieras av statens råd för byggnadsforskning ingår bl. a.forskningsinriktat experimentbyggande inom energiområdet. Med stöd från rådetbedrivs bf a. två forskningsprojekt vid högskolan i . Dessa rör delstätortsteknik och byggande i kallt klimat, dels effekter av olika energisparåtgärderi befintlig bebyggelse i . Utskottet utgår från att denerfarenhet på området som finns bl. a. vid högskolan i tas till vara. Vad avser frågan om stöd till forskning om uppvärmning medskogsavfall vill utskottet erinra om att industriverket har lämnat stöd tillförsöksanläggningar i vissa kommuner för eldning med bl. a. skogsavfall.Omfattande satsningar på ny och förbättrad teknik för att tillvarata ochutnyttja skogsavfall görs inom ramen för det statliga energiforskningsprogrammet.Som ett led i ansträngningarna att minska beroendet av olja föreslår regeringeni proposition 1980/81:49 stöd för åtgärder för att ersätta olja. Stödet skallinriktas på teknik som baseras bl. a. på solenergik, torv, flis, biomassa ellerkol. Enligt proposifionen är det väsentligt att teknik som grundas på inhemskabränslen prioriteras. Avsikten är att stödet skall komma att omfatta många slagav verksamheter från prototyper och demonstrationsanläggningar till projekt somär nära en marknadsintroduktion i stor skala. Mot här angiven bakgrund finner utskottet attmotionärernas önskemål i huvudsak är tillgodosedda. Enligt motion 1979/80:1446 bör enspeciell metod för framställning av aluminium - den s.k. Tothprocessen -utvärderas. Motionärerna föreslår att åtgärder skall vidtas för att ettutvecklingsprojekt för energisnål framställning av aluminium skall kunna kommafill stånd. I betänkandet (SOU 1979:40) och metaller redovisas att detpågår arbete på att utveckla och förbättra de smältverksprocesser som utnyttjasför aluminiumframställning. Mycket av utvecklingsarbetet syftar fill attminska energiåtgången i processerna. Dessutom söker man få fram mermiljövänliga tillverkningsmetoder. Tothprocessen är välkänd som en av fleranya framställningsprocesser. Den har dock ej, uppges det, visat sig likakonkurrenskraftig som vissa andra processer. Styrelsen för teknisk utveckling(STU) följer utvecklingen inom aluminiumindustrin. I sitt förslag fillforsknings- och utvecklingsinsatser /82 - 1983/84 för programmetenergianvändning i industriella processer m.m. påpekar STU beträffandeicke-järnmetallsverk att industrin hitfills har anmält ett relativt litet behovav insatser för NU1980/81:11 19 forskning, utveckling och demonstration. STU säger sigavse att utarbeta ett detaljerat förslag till insatseravseende metallindustrin. Utskottet finner det inte motiverat att görnågon framställning i ämnet till regeringen. Motion 1979/80:171 går ut på attSverige borde bidra till att lösa energiförsörjning genom attexportera energiteknik inom ramen för biståndet till .