bet · G401LU23 · 1980-12-31 00:00:00 — Min egen uppfattning är att mänga kronofogdar uppleverprioriteringen som svår oohatt man ibland tycker sig kollidera med gällande lagstiftning. SJftlv resonerar Jag son s& attprioriteringen stöds av uttalanden från HE7, RST och kommandelagstlftnlng/utsöknlngsbalken/. Mot bakgrund av ökande arbetsvolym ooh pressatpersonalläge har KM därför ganska fria händer. \7i'W.umccs.' Inkomna skriftliga svar bifogas. LU 1980/81:23 180 BUaga4 PM, upprättad inom den 20februari 1981 Reglernaom löneutmätrung i nya utsökningsbalken Under den allmänna motionstiden har väckts ettantal motioner vari föreslås ändringar på olika punkter i förslaget tillutsökningsbalk (prop. 1980/81:8). I motion 1980/81:894 av . berörs sålunda bl. a. utformningen av bestämmelserna i 7 kap. 5§ omlöneutmätning. Dessa bestämmelser har ur olika synvinklar stor betydelse. Manhar därför inom det s. k. haft anledning att närmare övervägalöneutmätningsinstitutets roll i den framtida exekutiva verksamheten. Avd. Ehar då kommit till en klar uppfattning om hur löneutmätningsinsti-tutet börvara utformat för att kronofogdemyndigheterna skall klara arbetet medlöneutmätningarna och för att borgenärs- och gäldenärsintressen skalltillvaratas i största möjliga utsträckning. Denuvarande reglerna om löneutmätning infördes genom lagstiftning som trädde ikraft . Av förarbetena framgår att reformeringen avlöneexekutionen kunde påräknas leda till en förskjutning av exekutionsfallenfrån sakexekution mot löneexekution. En sådan utveckling var förenad med storafördelar. För utmätningsmännen sades löneexekution vara allmänt sett mindrearbetskrävande än sakexekution. Beträffande gäldenärerna framhölls attlöneexekution inte - i motsats till vad som kan bli fallet vid exekution ilösöre - är förenad med risk för realisationsförlust (prop. 1968:130 s. 89 y).Enligt exekutionsväsendets organisationsnämnd borde man tillse att exekutionereffektivt styrdes mot den mindre arbetskrävande löneexekutionen. I detta syfteinfördes på förslag av nämnden bestämmelsen om halv utsökningsavgift för detfall att utmätningssökanden endast begärde löneutmätning (förenämnda prop. s.91 f.). Degångna årens erfarenheter har visat att antagandet att löneexekution skullevara mindre arbetskrävande än sakexekution inte alltid är riktigt. Det tordevara en allmän uppfattning inom exekutionsväsendet att särskiltlöneutmätningarna ofta fordrar arbetsinsatser som väl kan mätas med mångasakutmätningar. Förutom att fastställandet av utmätningsfritt belopp oftakräver mycket arbete tas en betydande del av kronofogdemyndigheternaskontorsresurser i anspråk för fördelning, bokföring och redovisning avinflutna belopp. Särskiltde fall där gäldenären lämnat medgivande till utmätning medför i dettahänseende problem. Sådana utmätningar kan ofta gälla , i vissafall . De belopp som inflyter är inte sällan blygsamma. Hargäldenären flera borgenärer måste fördelning ske. De belopp som utfaller på deolika fordringarna blir ofta mycket små. Detta förhållande uppmärksammades iJO:s beslut i ärendet (dnr 18381979) om prioriteringenmellan enskilda och allmänna mål. LU 1980/81:23 181 framhållsdär (s. 12) står arbetet och kostnaderna för att hantera dessa belopp inte inågon rimlig proportion till det belopp som betalas ut till borgenären. Fördenne kan det för övrigt bli en direkt förlust att motta beloppet eftersomkostnaden för krediteringen överstiger den summa som influtit. Sker redovisningendessutom via ett ombud för borgenären uppkommer kostnader även där. Somett led i strävandena att komma till rätta med de beskrivna problemen skallbl.a. ses avskaffandet fr.o.m. av den särskilda lägreutsökningsavgiften för det fall sökanden endast begär löneutmätning (SFS1980:774). Denna åtgärd, som är en konsekvens av uppfattningen numera attlöneutmätningarna inte generellt är mindre arbetskrävande än sakutmätningarna,bör i förening med den allmänna höjningen av utsökningsavgiften ha en dämpandeinverkan på tillströmningen av antalet nya löneutmätningsmål. EnligtRSV:s mening fordras dock mera långtgående åtgärder som direkt berörmöjligheten för gäldenären att medge löneutmätning. I detta hänseende innebärförslaget till ny utsökningsbalk ingen ändring. Emellertid vidgas möjligheternatill tvångsvis löneutmätning på så sätt att maximitiden förlängs från tre tillgenerellt (7 kap. 5§). Mot bakgrund härav och med hänsyn till deolägenheter som medgivandena i många fall visat sig medföra finns skäl attslopa medgivandeinstitutet. Imotion 1980/81:894 föreslås nu att nuvarande maximitid per årbibehålls och att någon särskild tid inte skall gälla för vissa fordringar pågrund av deras art. Förslaget förutsätter att möjligheten till medgivande finnskvar, och det skall givetvis ses mot bakgrund av propositionens förslag och möjlighet till medgivande. Motions-förslaget måste emellertidvägas mot en annan utformning av löneutmät-ningsinstitutet, nämligen sexmånader utan möjlighet till medgivande. Det senare alternativet skulle innebäraavgörande fördelar för alla berörda parter. Förborgenären har det givetvis den självklara fördelen att han har utsikter attsnabbare få sin fordran betald, en omständighet som inte bör lämnas utanavseende i sammanhanget. Såvitt gäller fördelar för gäldenären är detvisserligen sant som anförs i motionen - att om frågan bara gäller att enskuld som i och för sig kunnat tas ut i stället fördelas på sexmånader kan detta med nuvarande regler lösas genom gäldenärens medverkan.Emellertid måste en annan omständighet som RSV pekade på i sitt remissyttrandeöver förslaget till utsökningsbalk (prop. 1980/81:8 s. 546 y) beaktas. Enförlängning av löneutmätningsperio-derna innebär generellt sett att gäldenärendrabbas av mindre kostnader för exekutionen. De korta perioder som tillämpasmedför att fä skulder blir fullbetalda i ett och samma mål. Borgenären måstedärför återkomma med ansökan om utmätning. Med nya mål följer nyaexekutionsavgifter som tas ut av gäldenären. Denna omständighet har fr.o.m.den 1 januari 1981 fått ännu större betydelse eftersom utsökningsavgiften LU 1980/81:23 182 Här bör också nämnas de fall där gäldenären har såväl lönsom annan utmätningsbar egendom. Räcker inte lönen till för att täcka sökandensfordran måste ytterligare utmätning ske. Utmätning och exekutiv försäljning avlösöre resulterar alltid i realisationsförlust för gäldenären. Antalet sådanafall minskar om antalet tvångsmånader för löneutmätning ökas. Man skulle kunnatro att detta kan motverkas av att gäldenären medger längre löneutmätning. I enhel del fall skulle det naturiigtvis vara så om man har ettmedgivandeinstitut. Det är emellertid inte ovanligt att kronofogdemyndigheteninte får någon som helst kontakt med gäldenären. I dessa fall skulle de angivnaolägenheterna med realisationsförlust uppkomma. För kronofogdemyndigheten ärdet naturligtvis också en nackdel att behöva resa ut till gäldenären förutmätning. Exekutiv försäljning är också arbetskrävande. 1den aktuella motionen anförs som en avgörande invändning mot att förlänganuvarande maximiperiod att löneutmätningenalltför mycket närmar sig införselinstitutet. Det kan med visst fog hävdas attlöneutmätnlng i många fall fått karaktär av införsel, nämligen i demål gäldenären lämnat medgivande till löneutmätning , i vissafall . Ett avskaffande av möjligheten till medgivande skulle klartsärskilja löneutmätningen från införseln. Om medgivandeinstitutet slopas bördock maximitiden vara så att löneutmätningen som exekutionsform harnågorlunda effektivitet. Eventuellt kunde denna åtgärd kombineras med enförsiktig höjning av de utmätningsfria beloppen för att ytterligare markeralöneutmätningens särart i förhållande till införseln och för att säkerställaatt löneutmätningen endast kommer till användning mot de gäldenärer somverkligen har förmåga att bära löneavdragen. Beträffandemotionens andra invändning mot att förlänga maximiperio-den från tre till sexmånader, nämligen att "orättvisorna" mellan å ena sidan löntagare ochpensionärer och å andra sidan personer med B-skatt ytterligare förstärks, torde"orättvisan" böra avskaffas genom att ännu mer effektivaindrivningsåtgärder sätts in mot gäldenärerna med B-skatt, inte genom att manavstår från effektiva åtgärder mot andra gäldenärer som har förmåga att betala.Det bör för övrigt beaktas att även personer med B-skatt ibland uppbärperiodiskt utgående förmåner av inte ringa omfattning, vilka kan bli föremålför löneutmälning, t. ex. sjukpenning och pension. Somframhållits i det föregående skulle ett avskaffande av möjligheten tillmedgivande innebära stora fördelar för kronofogdemyndigheterna. Dessamyndigheters resurser skulle då kunna koncentreras på de uppgifter som i förstahand bör åvila dem, nämligen att som rationella exekutiva organ ytterst medtvångsåtgärder förverkliga betalningsanspråk i enskilda eller allmänna mål. Imånga löneutmätningsmål där medgivande lämnats fungerar kronofogdemyndigheternai dag som inkassobyråer, vilket inte kan vara dessa myndigheters uppgift. LU1980/81:23 183 Av utskottet framlagda förslag till ändringar iregeringens lagförslag Regeringens förslag Utskottets förslag Vid moment 3 i utskottets hemställan 4 kap. 36 § Bestämmelserna i 10 § gäller ej i Bestämmelsernai 10 § gäller ej i / sådanl mål skall ut- mätningske efter den tidpunkt som anges i 2 kap. 30 § tredjestycket om ej uppskov beviljas med betalningen eller annat särskilt skälföreligger i målet. Vid moment 4 i utskottets hemställan 19 § Om gäldenären är gift och varak- Omgäldenären är gift och varak- tigtsammanbor med sin make, tigt sammanbor med sin make och anses de vara samägare till lös de har lös egendom i sin gemen- egendom som de har i sin gemen- samma besittning, anses gälde- samma besittning, om det ej fram- näten som ägare till egendomen, går att egendomen tillhör en av om del ej görs sannolikt atl de är dem eller någon annan. Detsamma samägare till egendomen enligt la- gäller, när gäldenären varaktigt gen (1904:48 s. I) om samägande- sammanbor med annan under äk- rätt och det ej heller framgår atl tenskapsliknande förhållanden. egendomen tillhör den andre eller Detsamma gäller, när gäldenären varaktigt sammanbor med annan underäktenskapsliknande förhållanden. Om gäldenären och annan än somavses i första stycket har lös egendom i sin gemensamma besittning, fåregendomen eller andel däri utmätas endast om det framgår att egendomen ellerandelen tillhör gäldenären. Första och andra styckena gäller ej i fråga om registreratskepp eller registrerat luftfartyg. Vid moment 5 i utskottets hemställan 5 § Utan gäldenärens medgivande i Utmätningfår ej under ett och målet fårutmätning ej under ett samma kalenderår tillämpas sam-och samma kalenderårtillämpas manlagt än , sammanlagt än sex måna-Utmätning får ej heller under två der. Utmätning får ej heller under kalenderår efter varandra ske så att LU1980/81:23 184 lönen i en följd eller utan större uppehåll tas i anspråk . Det bör om möjligt undvikas att lönen tas i anspråk under gäldenärens semester eller i omedelbar anknytning till denna. två kalenderår efter varandra ske så att lönen i en följdeller utan större uppehåll tas i anspråk . Detbör om möjligt undvikas att lönen tas i anspråk under gäldenärens semestereller i omedelbar anknytning till denna. Medgivande som anges ovan kanåterkallas av gäldenären. Första stycket är ej tillämpligtvid utmätning av ackordslön, provision eller annan ersättning som innestår förlängre tid än en månad. Meddelas i annat fall beslut om utmätning beträffandeviss lönepost, skall beslutet vid tillämpning av första stycket anses gälla dentid på vilken den posten belöper. Om belopp som utgår som pension eller livränta förfallermed längre mellanrum än en månad, får utmätning därav ej ske i vidare mån än ombeloppen hade förfallit . Vid moment 7 i utskottets hemställan Innan avhysning sker skall svaranden beredas tillfälleatt yttra sig. Är han bosatt utomlands, får detta ske genom att underrättelseom den sökta åtgärden sänds tiU honom med posten under hans utländska adress. Saknar svaranden känt hemvist och har det ej kunnaklarläggas var han uppehåller sig, får avhysning ske utan hinder av att han ejhar beretts tillfälle att yttra sig. Innan avhysning sker skall svaranden beredas tillfälleatt yttra sig. Saknar svaranden känt hemvist och har det ej kunnat klariäggasvar han uppehåller sig, får avhysning dock ske utan hinder av att han ej harberetts tillfälle att yttra sig. / fråga om delgivning av handling varigenom svarandenbereds tillfälle alt yttra sig gäller delgivningslagen (1970:428). Har densökte känt hemvist inom riket men träffas varken han eller någon som handlingenkan lämnas till enligt 12 § delgivningslagen och kan det inte klarläggas varhan uppehåller sig. får kungörelsedelgivning användas. Myndigheten kan isådant fall i stället besluta att handlingen skall I slutet kuvert lämnas i densöktes hemvist eller, om detta ej kan ske. fästas på dörren lill hans bostad.Är svaranden bosatt utomlands får handlingen sändas tdl honom med postenunder hans utländska adress. LU1980/81:23 185 Vidmoment 10 i utskottets hemställan 2 kap. 7 §I fråga om handling som kommer in till kronofogdemyndigheten tillämpas 33 kap.3 § . Handling, som avser anmälan el- Handling, som avser anmälan el ler annan åtgärd som skall ske in- lerannat åtgärd som skall ske innan nanutmätt egendom säljs, samman- utmättegendom säljs, sammanträ- trade avslutas eller beslut medde- deavslutas eller beslut meddelas, las, anses dock inkommen i rätt tid ansesdock inkommen i rätt tid en- endast om innehållet i handlingen dastom innehållet i handlingen har har blivit känt för förrättningsman- hunndbli känt för förrättningsman nen före nämnda tidpunkt. nen före nämnda tidpunkt. Vid moment II i utskottets hemställan Har enligt 4 kap. 20, 21 eller 22 §eller 13 kap. 7 § andra stycket föreläggande meddelats att väcka talan viddomstol, skall tvisten prövas av tingsrätten i den ort därkronofogdemyndigheten finns, om ej annat följer av andra stycket Om föreläggande har meddelats Om föreläggande har meddelats 20, 22 eller 26 § i fall enligt 4kap. 20, 21. 22 eller 26 § i då tvistenrör egendom som avses i fall då tvisten rör egendom som 10 kap. 10eller 12 § rättegångsbal- avses i 10 kap. 10 eller 12 § rätte ken, gäller om domstols behörighet gångsbalken,gäller om domstols vad som sägs där. behörighet vad som sägs där. Har föreläggande meddelats enligt 4 kap. 23 § förstastycket eller 9 kap. 11 §tredje stycket, gäller om domstols behörighet vad som i allmänhet är föreskrivet därom. I fall som avses i 4 kap. 23 § andra stycket skall tvisten prövas, när fråga är om pantbrev i fastighet, av den tingsrätt som anges i 10 kap. 10 § och eljest av tingsrätten i den ort där kronofog demyndigheten finns. Iföreläggande skall anges vid vilken domstol talan skall väckas. Vid moment 12 i utskottets hemställan När medel som sökanden eller När medel som sökanden eller annansakägare har fått lyfta skall annan sakägare har fått lyfta skall betalastillbaka, utgår ränta enligt betalas tillbaka, utgår ränta enligt 5 § räntelagen(1975:635) från den 5 § räntelagen (1975:635) från den dag medlen utbetaladestill den dag dag medlen utbetalades till och med återbetalning skall ske ochenligt den dag återbetalning skall ske och 6 § räntelagenför tiden därefter. enligt 6 § räntelagen för tidendäref- Ränta utgår dock ej i den mån detberor på den som är berättigad till medlen att de ej har betalats tillbaka. LU1980/81:23 186 Regeringens förslag Utskottets förslag Vid moment 13 i utskottets hemställan 3 kap. 19 § Skriftlig, av två personer bevitt- Skriftlig,av två personer bevitt- nadförbindelse angående under- nad förbindelse angående underhållsbidragenligt hållsbidrag enligt ellerföräldrabalken eller angående eller verkställs så-bidrag somtillkommer kommun för som lagakraftägande dom. barns vård enligt 72 § andrastycket barnavårdslagen (1960:97) verkställs såsom lagakraftägande dora. I fråga om underhållsbidrag, somskall utges till gäldenärens make för makens egen del eller för makarnas barn,får verkställighet dock äga rum endast om makarna som bidragetavser ej varaktigt bodde tillsammans och alltjämt ej gör det. Har talan rörande en förbindelse väckts vid domstol, kandenna förordna att verkställighet ej får agn rum tills vidare. Vid moment 14 i utskottets hemställan 1 kap. 12 § Skatteavdrag har företräde fram- Skatteavdraghar företräde fram- Om förhållandet för utmätning. Om förhållandet mellan införsel och utmätning finns mellan införsel och utmätning finns bestämmelser i 15 kap. 17 §. bestämmelser i 15 kap. 16 och Vid moment 15 i utskottetshemställan 8 kap. 19 § Bestämmelserna i 3 § gäller ej i Bestämmelserna i 3 § gäller ej i / sådant mål skad för- säljningav utmätt egendom ske utan dröjsmål, om ej hinder möter eller anstånd lämnas avkronofogdemyndigheten. Vid moment 16 i utskottets hemställan Fordringarna upptas efter det företräde som gäller enligtlag. Ränta och annan biförpliktelse upptas före fordringens kapitalbelopp, omej borgenären yrkar annat. Förrättningskostnademaupptas närmast före exekutionsfordringen. Fordran upptas även om den är beroende av villkor ellertvistig. Är panträtt för fordran beroende av att sökt inteckning beviljas,upptas fordringen med det företräde som tillkommer den om inteckningenbeviljas. När försäljning har begärts av förvaltaren i konkurs, anses konkursboet som sökande utan förmånsrätt, om ej annat följer av 5 §. När försäljning har begärts avförvaltaren i konkurs, anses konkursboet som sökande utan förmånsrätt, om ejanslutning har skett enligt 5 §. Vid moment 17 i utskottets hemställan 15 kap. 1 § Införselfår äga rum för 1. underhållsbidragenligt eller , 2. bidragsom tillkommer kommun för barns vård enligt 72 § andra stycketbarnavårdslagen (1960:97) eller tiU hjälptagares försörjning enligt 40 § lagen(1956:2) om socialhjälp, 3. skatter ochallmänna avgifter i fall som särskilt föreskrivs samt böter och viten. Införselfår äga rum för 1. underhällsbidragenligt eller , 2. skatter ochallmänna avgifter i fall som särskilt föreskrivs samt böter och viten. Införsel för underhållsbidrag fårej ske utan att bidragsbelopp som får tagas ut enligt andra stycket utestårobetalt eller att gäldenären vid två eller flera tillfällen under de tvåsenaste åren före införselbeslutet har underlåtit att betala i rätt tid och detfinns anledning antaga att detta skall upprepas. Genom införsel får tagas ut endast bidragsbelopp som harförfallit till betalning tidigast före början av den kalendermånad undervilken verkställigheten skall ske. Genom införsel får ej tagas ut annat bidragsbelopp änsådant som är förfallet när verkställighet skall ske eller som förfaller nästdärefter. Ifråga om införsel i sjukpenningeller annan dagersättning som avses i 2 § första stycket 5 skall vidtillämpning av andra och tredje styckena i denna paragraf innehållandet ansesske för vilken ersättning utgår. Införsel för kommuns fordran på bidrag får ej avse annatbidrag än sådant som belöper på tid efter det att beloppet har fastställtseller, när fastställelsen har skett på ansökan, efter det att ansökningengjordes. Vid införsel för kommuns fordran på bidrag tillämpasbestämmelserna 15 §. Ifråga om införsel i sjukpenning eller annan dagersättningsom avses i 2 § första stycket 5 skad vid tillämpning av 5 § andra och tredjestyckena innehållandet anses ske för vilken ersättning utgår. Vid införsel för engångsbelopp i fall som avses i 1 § 1 skall kronofogdemyndigheten vid behov fördela beloppet på skilda poster efter vad som är skäligt med hänsyn till den tid för vilken beloppet är avsett och övriga omständigheter. De särskilda posterna anses vid tillämpning av införseln förfallna enligt vad som sålunda har bestämts. Vid införsel för engångsbelopp ifall som avses i I § 1 eller 2 skall kronofogdemyndigheten vid behov fördelabeloppet på skilda poster efter vad som är skäligt med hänsyn till den tid förvilken beloppet är avsett och övriga omständigheter. De särskilda posternaanses vid tillämpning av införseln förfallna enligt vad som sålunda har bestämts. Beslut om införsel skall ändras, om anledning föreligger. Innanändring beslutas skall den part som ändringen går emot beredas tillfälle attyttra sig, om ej det är uppenbart obehövligt eller beslutet ej kan uppskjutas. Beslut om införsel för bidrag som avses i 1 § 1 eUer 2skall hävas, om gäldenären betalar förfallna bidrag och det finns anledningantaga att bidragsskyldigheten skall fullgöras för framtiden. Beslut om införsel för bidrag som avses i 1 § 1 skallhävas, om gäldenären betalar förfallna bidrag och det finns anledning antagaatt bidragsskyldigheten skall fullgöras för framtiden. Är fråga om införsel för fordringarsom är upptagna under skilda punkter i I §, har de inbördes företräde efternummerordningen. Vid samtidig införsel för två eller fleraunderhållsberättigade fördelas innehållet belopp efter de löpande bidragensstorlek. Om mera har innehållits än som svarar mot de löpande bidragen, harbidrag som har stått ute längre företräde vid fördelningen av det överskjutandebeloppet. Delbetalning, som inflyter på viss underhållsberättigadsfordran, avräknas i första hand på det belopp som har stått ute längst och alltjämtkan tagas ut genom införsel. Av fordringar som avses / / :5 2har vad som har stått ute längst företräde. 17 §Införsel går före utmätning. Har införsel för viss fordran beviljats i vederlag som avses i 2 § första stycket 3 eller i pension eller livränta och blir därefter rättigheten som sådan utmätt för annan fordran, har införselfordringen företräde till betalning ur vad som inflyter till följd av utmätningen. I fråga om fordran som avses i 1 § 1 gäller det nu sagda bidragsbelopp som har förfallit till betalning när beslut om utmätning meddelas eller förfaller näst därefter. Har införsel för viss fordran beviljats i vederlag somavses i -2 § första stycket 3 eller i pension eller livränta och blir därefterrättigheten som sådan utmätt för annan fordran, har införselfordringen företrädetill betalning ur vad som inflyter till följd av utmätningen. I fråga omfordran som avses i 1 § 1 eller 2 gäller det nu sagda bidragsbelopp som harförfallit till betalning när beslut om utmätning meddelas eller förfaller nästdärefter. Belopp som har innehållits genominförsel får ej utmätas för annan fordran hos gäldenären. Har medel innehållits för fordran som avses i I § 2 eller3, är gäldenären ej längre betalningsskyldig för den del av fordringen som motsvarasav innehållet belopp, även om det ej kan tagas ut hos arbetsgivaren. Detsammagäller när medel har innehållits för fordran som avses i 1 § 1, om fordringentillkommer allmän försäkringskassa enligt 15 § lagen (1964:143) om bidragsförskott. Har medel innehållits för fordran som avses i 1 § 2, ärgäldenären ej längre betalningsskyldig för den del av fordringen som motsvarasav innehållet belopp, även om det ej kan tagas ut hos arbetsgivaren. Detsammagäller när medel har innehållits för fordran som avses i 1 § 1, om fordringentillkommer allmän försäkringskassa enligt 15 § lagen (1964:143) ombidragsförskott. Medel som har influtit genom införsel för fordran somavses i 1 § 1 eller 2 skall redovisas skyndsamt, dock ej förrän det bidrag sommedlen avser är förfallet. Har införsel för fordran som avses i 1 § I ägt rum pågrund av dom eller beslut som ej äger laga kraft eller får verkställas som lagakraftägandedom, får medlen ej betalas ut utan säkerhet ställs. Medel som har influtit genom införsel för fordran somavses i 1 § 1 skall redovisas skyndsamt, dock ej förrän det bidrag som medlenavser är förfallet. Har införsel för sådan fordran ägt rum på grund av domeller beslut som ej äger laga kraft eller får verkställas som lagakraftägandedom, får medlen ej betalas ut utan att säkerhet ställs. Vid moment 18 i utskottets hemställan