bet · G401JoU10 · 1980-12-31 00:00:00 — om besparingar i statsverksamheten, m. m., inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:20) I proposition 1980/81:20 (bilaga 9)har regeringen () föreslagit att godkänna deallmänna riktlinjer för det fortsatta statliga stödet tillmiljövärdsinvesteringar som redovisats i propositionen. I övrigt bereds tillfälle att ta del av vadjordbruksministern anfört om nödvändigheten av att inom förevarande avsnitt avstatsverksamheten genomföra olika besparingar och om inriktningen av deföreslagna besparingarna m. m. De besparingsåtgärder som berörs ipropositionen faller delvis inom regeringens eget kompetensområde. Andra kommeratt tas upp i budgetpropositionen 1981 eller i annat sammanhang. Inom område föreslås besparingar iförsta hand på jordbruksprisregleringens område. Genom en nedtrappning avlivsmedelssubventionerna med 250 milj. kr. den och medytterligare 300 milj. kr. den beräknas en besparing med 550milj. per är fr. o. m. . Besparingen för /82 beräknasbli 400 milj. kr. Konsumtionsmjölken berörs inte av den föreslagnanedtrappningen av livsmedelssubventionerna. Inom jordbruksprisregleringenföreslås vidare att den s. k. prisstoppsersättningen pä vissa livsmedel slopastill följd av slopandet av prisstoppet pä baslivsmedel och att en ändradfinansiering övervägs för prisutjämningen till viss livsmedelsindustri.Besparingseffekten härav beräknas uppgå till sammanlagt ca 160 milj. kr. Övrigaförslag till besparingar inom område uppgår tillnärmare 100 milj. kr. Därav utgörs ca 50 milj. kr. av slopande av generellabidrag till kommunala avloppsreningsverk och avfallshantering. Återståendebesparingar avser bl. a. minskat bidrag till skördeskadefonden och minskade bidragpå skogsbrukets område. I motion 1980/81:81 av SvanteLundkvist m.fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, att 1. som sin meningger regeringen till känna att livsmedelssubventionerna inte bör minskas med250 milj. kr. 2. avslårregeringens förslag till allmänna riktlinjer för det fortsatta statliga stödettill miljövärdsinvesteringar, I 1980/81. JoU1980/81:10 2 3. beslutar attanslaget Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m.m. fr.o. /82 bestrids av medel som anvisas inom den ram avinförselavgiftsmedel som tillerkänns jordbruket, 4. beslutar attstatsbidrag till fonden för permanent skördeskadeskydd ej skall utgå /82, 6. i enlighet med vad som ovan anförts hemställer attregeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att utforma förslag tillbestämmelser för avgiftsfinansiering av kostnaderna för tillståndsgivning ochkontroll av sådan miljöfarlig verksamhet som omfattas av miljöskyddslagensbestämmelser. I motion 1980/81: 106 av m.fl (vpk) yrkas 1. attriksdagen beslutar avslå proposition 1980/81:20 i vad avser a) minskat anslagtill jordbruksprisregleringen, b) minskat anslagtill miljövårdsinvesteringar, 2. att uttalar att det minskade anslaget tilljordfonden godtas endast under förutsättning att det finns erforderliga medel i jordfonden. Motion 1980/81: 81 har i vad avseryrkande 5 om höjning av skogsvårdsavgiften överlämnats till skatteutskottetför beredning. I en framställning den 5 november1980 hemställer Föreningen att riksdagensjordbruksutskott måtte föreslå att budgetmedel får utgå även /82 och1982/83 för råvarukostnadsutjämning för frukostflingor, soppor, såser ochfiskkonserver. I detta betänkande behandlarutskottet de synpunkter och förslag om besparingar i statsverksamheten, m.m.,som framförs i proposition 1980/81:20 beträffande jordbruksdepartementetsverksamhetsområde (bil. 9) jämte i ämnet väckta motioner. Utskottet diskuterar i det följande först de frågor somtas upp i propositionen och i de till dessa hänförliga motionsyrkandena ochbehandlar därefter några motionsyrkanden i frågor som ej berörs ipropositionen. Markförvärv för jordbrukets rationalisering. Underanslaget anvisas medel till jordfonden. Fonden används för att finansieralantbruksnämndernas köp av mark i samband med yttre rationalisering inomjordbruk och skogsbruk. För vartdera av budgetåren 1979/80 och 1980/81 har fondentillförts 25 milj. kr. Den uppgår nu till ca 340 milj. kr. För samma ändamåldisponeras ocksä en rörlig kredit i pä 25 milj. kr. JoU 1980/81:10 3 För större förvärv av skogsmark från bolag ochdomänverket disponerar lantbruksstyrelsen intill utgången av en rörligkredit i på 200 milj. kr. Åven om anspråken pä jordfondenhar ökat bör enligt jordbruksministerns mening av besparingsskäl fonden integes ytterligare fillskott för /82. Utskottetfinner för sin del inte någon anledning till erinran mot jordbruksministernsuttalanden under förevarande punkt. Ett genomförande av vad jordbruksministernförordar medför som framgår av det föregående en anslagsminskning med 25 milj.kr. Imotion 106 föreslås (yrkande 2) att uttalar att det minskade anslagettill jordfonden godtas endast under förutsättning att det finns erforderligamedel i jordfonden. Utskottet vill i anslutning härtill nämna attlantbruksstyrelsen i sin anslagsframställning för /82 bl. a.räknat med att den reguljära inköpsverksamheten skall kunna bedrivas ierforderiig omfattning utan kapitaltillskott över budgeten. a. mot bakgrundhärav finner utskottet inte anledning att förorda något sådant uttalande frånriksdagens sida som förordats i motion 106 i förevarande del. Prisreglerandeåtgärder på Jordbrukets område. Under anslaget anvisas medel för olikaprisreglerande åtgärder. Från anslaget bestrids kostnaderna förlivsmedelssubventioneringen inkl. prisstoppsersättningen till jordbruket.Vidare utgår medel till låginkomstsatsningen, avbytarverksam-heten och andrasociala åtgärder inom jordbruket samt medel som ersättning förinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Frän anslaget bestrids ävenkostnaderna för prisutjämning till viss livsmedelsindustri och tekniskindustri. Sedanden kan livsmedelssubventionerna för helt är beräknas ta i anspråkca 4 100 milj. kr. av budgetmedel, vartill kommer 425 milj. kr. i form avlåginkomstsatsning m.m. Av det förstnämnda beloppet faller ca 2495 milj. kr. påmejeriprodukter, ca 690 milj. kr. på kött och ca 725 milj. kr. Idelbeloppen ingår den s. k. prisstoppsersättningen som berörs i det följande. Somett led i regeringens ansträngningar att reducera budgetunderskottet börenligt propositionen en nedtrappning av livsmedelssubventionerna ske. Därvidbör särskild hänsyn tas till deras betydelse för barnfamiljer.Konsumtionsmjölken bör därför inte beröras av nedtrappningen. Fr. o. /83 bör besparingen uppgå till ca 550 milj. kr. per år.Nedtrappningen bör ske med 250 milj. kr. den och med ytteriigare300 milj. kr. den , allt beräknat på helt år. Jordbruksministerntar härefter upp den s.k. prisstoppsersättningen. Det erinras om attjordbruket av budgetmedel har tillerkänts vissersättning för prisstoppets verkningar till följd av väridsmarknadsprisernasutveckling på vissa kött- och mejerivaror. Bakgrunden till att jordbrukettillerkänns sådan ersättning är att de inhemska priserna genom prisstoppet påvissa baslivsmedel i de fall stoppri- JoU1980/81:10 4 serna ligger under övre prisgränsen inte längre vidstigande världsmarknadspriser kan röra sig ända upp till denna på det sätt somförutsätts enligt jordbruksprisregleringen. Kostnaderna för prisstoppsersättningen varierar mellanåren. För innevarande budgetår har statens jordbruksnämnd i sinanslagsframställning beräknat kostnaderna till 120 milj. kr., varav 50 milj.kr. för ost och 70 milj. kr. för kött och fläsk. Enligt jordbruksministerns mening bör sådana förändringari prisstoppet göras att ersättningen kan upphöra. Under förevarande punkt tas vidare upp finansieringenavprisutjäm-ningen - eller råvarukostnadsutjämningen som den ocksä benämns-till viss livsmedelsindustri och teknisk industri. Frän förevarande anslag bestrids kostnaderna för s. k.intern prisutjämning (utom i vad avser fettvaror för fiskkonserver). Frånanslaget utgår också kompensation för den kostnadsfördyring som tullskyddet påvissa fettvaror medför för livsmedelsindustrin och den tekniska industrin. /81 har under anslaget upptagits 200 milj, kr. för prisutjämning.Intern prisutjämning medges f. n. för choklad- och konfektyr-varor, biscuitsoch wafers, frukostflingor, såser, soppor m.m., fiskkonserver o. d. samt förstarköl. För att finansiera kostnaderna för prisutjämning för choklad- ochkonfektyrvaror, biscuits och wafers samt för starköl uttas en särskildutjämningsskatt på dessa varor såväl för inhemsk produktion som vid import.För övriga varor inom systemet uttas inte någon utjämningsskatt. Kostnadernafinansieras således direkt av budgetmedel. Kostnaderna för prisutjämningen uppgick för budgetåret1979/80 till 191 milj. kr., varav för de varor som finansieras med utjämningsskatttill 149 milj. kr. Som anförs i propositionen utreds industrinsråvarukostnadsutjämning f. n. av en särskild kommitté. Kommittén skall bl. a.undersöka möjligheterna att finna ett förenklat och om möjligt enhetligtsystem. Finansieringsfrågan skall ägnas särskild uppmärksamhet. Kommitténberäknas lägga fram sitt förslag . Enligt jordbruksministerns mening bör utgångspunkten fr.o. m. /82 vara att den nu aktuella råvarukostnadsutjämningenutformas pä ett sådant sätt att den inte medför några nettoutgifter påstatsbudgeten. Jordbruksministern anmäler att han har för avsikt att återkommatill denna fräga när kommitténs betänkande har avgetts och remissbehandlats. 1 motion 81 motsätter man sig regeringens avsikt att den Ijanuari påbörja en nedtrappning av livsmedelssubventionerna med 250 milj.kr. Motionärerna påpekar att jordbruket skall kompenserasför bl. a. höjda produktionsmedelspriser. Tillgängliga beräkningar visar attdenna kompensation kommer att uppgå till knappt I miljard kronor den I januari1981. Därigenom kommer matpriserna att höjas avsevärt. Att i detta läge belastakonsumentpriserna med ytterligare 250 JoU1980/81:10 5 anser motionärerna inte vara möjligt. Omregeringen genomför detta skulle prishöjningarna på de regleradejordbruksprodukterna inkl. moms och ökade handelsmarginaler den I januari 1981enligt motionen komma att uppgå till 1,3 1,4 miljarder kronor.Konsumentprishöjningarna pä de enskilda produkterna skulle bli avsevärda. Imotionen tar man infe nu ställning till vad regeringen i förevarande avseendeförordat i fråga om . Enligt motionärernas mening finns detbl. a. skäl att avvakta resultatet av kommande överläggningar mellankonsumentdelegationen och lantbrukarnas förhandlingsdelegation innan ställningtas till frågan om livsmedelssubventionernas storlek efter sistnämnda tidpunkt. I motion 81 noteras att prisstoppet på bl. a. ost, köttoch fläsk numera genom beslut av regeringen upphävts. Härigenom har behovet aversättning för prisstoppets verkningar sålunda bortfallit. Motionärerna hardärför ingen erinran mot regeringens förslag i nu förevarande avseende. I motion 106 avvisas förslaget om nedtrappning avlivsmedelssubventionerna. Enligt motionärernas mening bör ifrågavarandesubventioner med dagens ordning i fräga om jordbrukspolitik och prisregleringav jordbrukets produkter behällas pä nuvarande nivå och efter hand ökas. Alternativtkan momsen på livsmedel helt tas bort och en viss subvention ändå behällas pänågra baslivsmedel. Propositionen bör därför enligt motionärernas mening iförevarande del avslås. Utskottet finner för sin del inte anledning till erinranmot i propositionen gjorda uttalanden under förevarande punkt. Som där anförsbör det såsom ankomma på regeringen att besluta i frågor rörandelivsmedelssub-ventionering och prisstopp. Till frågan om nya finansieringsvägarför prisutjämningen beträffande vissa varor blir det som framgår avpropositionen tillfälle att återkomma. Vad utskottet här anfört innebär bl. a. att utskottetavstyrker motion 81 yrkande 1 och motion 106 yrkande I a. Som nämns i proposifionen beräknas de förslag som härredovisats sammanlagt medföra en besparing pä statsbudgeten med ca 710 milj.kr. Bidrag till permanent skördeskadeskydd. Statens bidragtill skördeskadefonden är f. n. 30 milj. kr. Fonden, som f. n. uppgårtill drygt 400 milj. kr. tillförs, utöver statsbidraget, minst 15 milj.kr. av skörde-skadeavgifter frän jordbruket samt f. n. ca 40 milj. kr. Med hänsyn till fondens storlek och de räntor som f. n.tillförs bör enligt jordbruksministerns mening statens bidrag till fonden förnästa budgetår kunna minskas med en tredjedel, dvs. 10 milj. kr. Ävenskördeskadeavgif-terna anses i enlighet med gällande fördelningsprincip böraminskas med en tredjedel. Utskottet har vid tidigare tillfällen, när förevarandeanslag behandlats, starkt ifrågasatt om det är förenligt medskördeskadeskyddets försäkrings-mässiga karaktär att låta finansieringen avdetsamma fluktuera i takt med JoU1980/81:10 6 tillfälliga förändringar i skadeutfallet olika år emellan.Med beaktande av det ansträngda statsfmansiella läget och med hänsyn tillskördeskadefondens betydande storlek bör det dock enligt utskottets meningkunna godtas att medelstillförseln till fonden för nästa budgetär minskasnågot, förslagsvis med i propositionen angivna belopp. Det kan noteras attstatens jordbruksnämnd i årets anslagsframställning redovisar sammauppfattning. Frågan får emellertid som sägs i propositionen slutligt avgöras isamband med behandlingen av budgetpropositionen 1981. Frågan om skördeskadeskyddetsframtida utformning och finansiering bereds f. n. inom . I motion 81 upprepar motionärerna ett vid flera tidigaretillfällen framlagt förslag om att skördeskadefonden beroende pä fondensstorlek inte bör tillföras ytterligare statsbidragsmedel och att jordbruketsskördeska-deavgift minskas i motsvarande mån. Mot bakgrund av vad anförtsavstyrker utskottet motionsyrkandet. I propositionen förutskickas att regeringen ibudgetpropositionen 1981 bl. a. kommer att på skogsbrukets område ta uppfrågan om att fr. o. m. nästa budgetår slopa bidragsgivningen förskogsodlingsåtgärder på nedlagd jordbruksmark. I fråga om byggande avskogsvägar kommer vidare att föreslås en omfördelning mellan gällandestödformer som innebär att bidragsramen fr. o. m. minskas med 5milj. som ramen för statlig lånegaranti ökas med samma belopp. Utskottethar ingen erinran mot vad i propositionen anförts. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m. m. För attanalysera möjligheterna att begränsa statens utgifter när det gäller attbekämpa salmonella hos husdjur och i övrigt fä en belysning av aktuella probleminom området tillsattes en arbetsgrupp. Arbetsgruppen har den 5augusti 1980 överiämnat betänkandet (Ds Jo 1980:5) Salmonella hos djur. Arbetsgruppen konstaterar att det är möjligt att i störreutsträckning än anpassa bekämpningsåtgärderna till behovet i detenskilda fallet. En sådan anpassning bör enligt arbetsgruppen leda tillminskade kostnader för statsverket och lättnader för djurägarna utan att riskenför salmonellain-fektioner hos människor för den skull behöver öka. Den ändringav till-lämpningsreglerna som förslaget medför kan göras inom ramen för gällandelagstiftning. Arbetsgruppen har med utgångspunkt i kostnaderna försalmonellabekämpningen under /79 beräknat att dessa börkunna minska med ca 5 milj. kr. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Om denna intemotsäger arbetsgruppens bedömning bör enligt jordbruksministerns uppfattningnya tillämpningsregler kunna införas redan under innevarande budgetår. Uttalandena under denna punkt i propositionen föranlederinte utskottet till någon erinran. får tillfälle att återkomma tillfrågan i samband med behandlingen av kommande budgetproposition. JoU1980/81:10 7 Medel för statliga bidrag till miljövårdsinvesteringarutgår f. n. över anslagen Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. ochStöd till avfallsbehandling m. m. I fråga om statsbidrag till kommunala avloppsreningsverkanser jordbruksministern mot bakgrund av det nuvarande budgetläget och detförhällandet att bidragets stimulanseffekt har minskat samt att det under dekommande åren blir nödvändigt att prioritera statliga insatser när det gällerandra angelägna miljövårdsfrågor att bidragsgivningen i dess nuvarande form börupphöra. Han föreslår därför att generella statsbidrag inte skall utgå /81 för byggande av avloppsreningsverk. Ett särskiltstimulansbidrag skall dock kunna utgå även i fortsättningen när det gällerutprovning av ny teknik inom avloppsreningsområdet. Vissa bidrag bör ocksåefter särskild prövning kunna utgå för avloppsanläggningar inom områden därsärskilda vattenskyddsåtgärder erfordras, dvs. närmast inom sädana områden därförhöjda statsbidrag f. n. kan utgå. När det gäller stödet till avfallsbehandling innebärnuvarande regler att anläggningar för behandling av hushållsavfall med redanetablerad teknik i allmänhet inte kan prioriteras vid bidragsgivningen. Enligtjordbruksministerns mening bör nu även den formella möjligheten att erhållabidrag för sådana anläggningar upphöra. Bidrag till anläggningar för behandlingav hushållsavfall kommer därvid endast att kunna utgå för utprovning av nyatekniska lösningar. Vad i propositionen anförts innebär att båda de anslag somhär behandlas i fortsättningen skall användas i första hand för stöd till anläggningardär ny teknik provas ut. Jordbruksministern förordar därför att dessa anslagslås samman till ett nytt anslag för stöd till utprovning av ny teknik inommiljövårdsområdet m.m. Avsikten är att den förordade inriktningen av detfortsatta statliga stödet till miljövårdsinvesteringar skall gälla fr. o. /82. Till den närmare inriktningen av användningen av det nyaanslaget avser jordbruksministern att återkomma budgetproposition,varvid ocksä den slutliga resursavvägningen för anslagen inom miljövårdsområdetkommer att ske. Det bedöms dock möjligt att uppnå en besparingseffekt påtotalt ca 50 milj. kr. genom den omläggning av bidragsgivningen till miljövårdsinvesteringarsom här har förordats. 1 motion 81 erinras om att frågan om fortsatta statsbidragtill kommunala avloppsreningsverk behandlades bl.a. av är 1979.Riksdagen beslöt då att bidraget skulle vara kvar ytterligare (FiU1978/ 79: 35). Kommunerna har därför i sin planering utgått från att riksdagsbeslutetgäller och att bidraget därmed skulle finnas kvar. Motionärerna framhåller attbidraget till de kommunala avloppsreningsverken har haft stor betydelse förvattenvården. Takten i utbyggnaden av de kommunala reningsverken har tack varebidraget varit hög. Enligt motionärernas mening bör beslut fortsätta att gälla. JoU1980/81:10 8 motsätter sig således att det generella statsbidraget förbyggnade av avloppsreningsverk tas bort, i all synenrhet som detta bl. a.skulle medföra stora ekonomiska konsekvenser för de kommuner som byggt utreningsverk och därvid räknat med att få ut gällande statsbidrag. 1 motion 81yrkas därför avslag på regeringens förslag till allmänna riktlinjer för detfortsatta statliga stödet till miljövärdsinvesteringar. Åven i motion 106 yrkasavslag pä propositionen i nu förevarande del. Utskottet delar för sin del den i propositionen redovisadeuppfattningen att bl. a. behovet att minska det betydande budgetunderskottetgör det nödvändigt att frågan om formerna för fortsatta statsbidrag tillkommunala avloppsreningsverk redan nu på nytt prövas, även fattade beslut i annan riktning. Utskottet har vid sin prövningockså funnit sig i allt väsentligt kunna ansluta sig till de synpunkter somjordbruksministern anfört till stöd för sitt förslag om nya riktlinjer för denstatliga stödgivningen pä nu ifrågavarande område. I likhet med jordbruksministern är utskottet självfalletmedvetet om de problem en avveckling av den nuvarande bidragsgivningen kanmedföra för vissa kommuner. Som framhålls i propositionen innebär dock skatteutjämningssystemetett finanseringsstöd till kommunerna också när det gäller reningsanläggningar.Vid prövningen av extra skatteutjämningsbidrag bör, som jordbruksministernanför, de ändrade bidragsreglerna för reningsanläggningar kunna beaktas denärmaste åren för de mest utsatta kommunerna. 1 vissa fall kan möjligheterockså finnas att finansiera utbyggnad av reningsverk med arbetsmarknadsmedel.Utskottet utgår från att man från regeringens och berörda myndigheters sida tartill vara alla möjligheter att göra övergången till ny finansieringsform såsmidig som möjligt. Med hänvisning till vad här anförts förordar utskottet attriksdagen godkänner regeringens förslag till allmänna riktlinjer fördetfortsatta statliga stödet till miljövårdsinvesteringar. Avslagsyrkandena imotionerna 81 och 106 avstyrks alltså. Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m.m.Förevarande anslag används för att bestrida kostnaderna för kursverksamhet m.m. i syfte att främja rationaliseringen inom jordbruket och trädgårdsnäringensamt yttre rationaliseringen inom skogsbruket. har för innevarande budgetär anvisat ettförslagsanslag av . för nämnda ändamål. I sin anslagsframställningför nästa budgetår har lantbruksstyrelsen beräknat anslagsbehovet till 5 197000kr. I motion 81 yrkas att beslutaratt förevarandeanslag fr.o.m. /82 skall bestridas av medel som anvisas inom denram av införselavgiftsmedel som tillerkänns jordbruket. Enligt motionärernas meningär ifrågavarande verksamhet ett viktigt inslag i en aktiv jordbrukspolitik.Genom kursverksamheten förbättras den enskilde jordbrukarens möjlighet attbedriva ett effektivt jordbruk. Detta bör höja effektiviteten och JoU1980/81:10 9 därmed inkomsterna för den enskilde brukaren. Motionärernaanser därför att det är rimligt att kostnaderna för verksamheten bestrids avjordbrukarna kollektivt. Utskottet vill erinra om att motionsyrkanden avmotsvarande innebörd tidigare på förslag av utskottet avvisats av riksdagen.Från utskottets sida har därvid bl. a. framhållits (JoU 1978/79:20) att enövergäng till finansiering av rådgivnings- och kursverksamheten medinförselavgiftsmedel i stället för med budgetmedel i och för sig inte medförnågon nettobesparing för statsverket, dä det i båda fallen rör sig omianspråktagande av statliga medel. Enligt utskottets mening har några nya omständigheter, somskulle tala för en ändrad finansieringsform, inte förebragts. Utskottet, somockså vill erinra om att frågan om anslagsanvisning för nu berörda verksamhetunder nästa budgetår kommer att slutligt prövas i samband med den sedvanligabudgetbehandlingen, avstyrker därför motion 81, såvitt nu är i fråga (yrkande3). Avgifter för tillståndsprövning och kontroll avmiljöfarlig verksamhet. Enligt motion 81 är samhällets kostnader för dentillståndsgivning för miljöfarlig verksamhet som miljöskyddslagen (1969: 387)föreskriver betydande. Dessa kostnader bör i fortsättningen bäras av dem somsökei" tillstånd för sådan verksamhet. Motionärerna erinrar om attmiljöskyddslagen också föreskriver att verksamheten skall kontrolleras pä ikoncessionsbeslutet föreskrivet sätt. Åven kostnaderna för denna kontroll börenligt motionen fullt ut bäras av aktuella företag. Motionen utmynnar i dennadel i en hemställan att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag attutarbeta förslag till de bestämmelser som erfordras för att här förordadeavgifter skall kunna tas ut. Utskottet får erinra om att tidigare detta år påutskottets hemställan lämnat ett motsvarande motionsyrkande utan vidare åtgärd.Utskottet (JoU 1979/80; 25) fäste vid nämnda tillfälle uppmärksamheten på att1971 års miljökostnadsutredning i sitt slutbetänkande Miljökostnader (SOU1978:43) framlagt förslag angående en s.k. prövnings- och tillsynsavgift.Utredningen föreslog att principbeslut skulle fattas om att införa avgift påprövnings- och tillsynsverksamhet enligt miljöskyddslagen, lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor samt 3 S lagen om förbud mot dumpning av avfall i vatten ochatt naturvärdsverket i samarbete med övriga berörda myndigheter skulle ges iuppdrag att utarbeta förslag till avgiftssystem. Det redovisades i nyssnämnda sammanhang att regeringenunder uppdragit åt att i samråd medriksrevisionsverket närmare utreda ett system för avgiftsfinansieringen av detslag utredningen avsett. Syftet med den dä ifrågavarande motionen var härigenomtillgodosett.