bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — kredilkonsorlierna skulle förvandlas tillhandelsbolag med därav följande offentlig redovisning, skulle i vissa fallbanksekretessen komma alt upphävas. konsortialavtal har regelmässigt del avtalsinnehållelall de deltagande bankerna i ekonomiskt hänseende ansvarar var för sig. Sädanaöverenskommelser skulle omöjliggöras, om samverkan i ett konsortium måste skei form av ett handelsbolag. Om konsortierna skulle komma alt anses somhandelsbolag, uppslår dessutom alla de ölägenheter som inför utskottet påtalatsi fråga om byggkonsorlierna. vill särskilt understryka atlsamarbete med utländska banker inom de områden som läcks av konsortierskulle kunna omöjliggöras. Till det sagda kommer den särskilda omständigheten allnuvarande banklagstiftning omöjliggör bankers engagemang i handelsbolag. Anledningfinns inle enligt mening atl nu förändra de legalaförulsällningarna för bankernas verksamhet i syfte att tillgodose propositionensgränsdragning mellan handelsbolag och enkla bolag, avsedd för helt andrasituationer än t. ex. sådana som beskrivits ovan. hemställer att lagulskottel föreslår enlagtext utformad så, att bankkonsortierna inte heller framgent kan komma attanses som handelsbolag. 1 sin skrivelse hänvisar förbundettill atl förbundet, som inle tidigare beretts tillfälle atl yttra sig ilagstiftningsärendet, har uppmärksammat alt förslaget lill ny handelsbolagslagstiflningpå en punkt har ingripande och ej önskvärda konsekvenser för viss verksamhet påförsäkringsområdet. Del gäller den nya gränsdragningen mellan handelsbolag ochenkla bolag. Enligl 1 § förslaget lill handelsbolag och enkla bolag föreliggerhandelsbolag . Försäkringsbolag samverkar på vikliga områden i konsortier. Somexempel härpå kan nämnas följande. SvenskaFlygförsäkringspoolen och Nordiska Poolen för Luftfartsförsäkring. Dessa poolerhar bildats av försäkringsbolag i eller i övriga för försäkringoch återför-säkring för medlemsbolagens räkning av risker som sammanhänger medproduktion av atomenergi, resp. flygverksamhet. LU1980/81:4 Bilaga 6 153 SvenskaTransportförsäkringspoolen med samhälleligt motiverad uppgift all utreda ochbereda frågor som rör krigsberedskapen för den civila sjö- och iransportförsäkringsverksamhelen. SjöassuradörernasTeckningscentral, en av administrerad pool förfördelning av vissa slag av sjö- och transport-försäkringar. Pooler av lypbilförsäkringsbolagens pool för vagnskadegaranlier genom vilken dellagandebolag gemensamt meddelar försäkring för vagn-skadegaranli ål bilfabrikanter ochbilimportörer. Bankföl-säkringsnämndenhandlägger på vissa försäkringsbolags vägnar den form av subsidiärbrandförsäkring som under namnet bankförsäkring meddelas banker och andrakreditinstitut. Försäkringsgivarna är sammanslutna i en pool. Konsortier avlyp AMF-trygghetsförsäkring. i vilket deltagande försäkringsbolag meddelarsamförsäkring och deltar i denna lill viss del för varje bolag. Motiven för all bilda konsortier är framför allt altresurer och kapacitet som krävs för viss verksamhet endast kan åstadkommasgenom samverkan mellan flera bolag eller atl tekniska och ekonomiska fördelareljest talar för samverkan. Dessa konsortier torde ha karaktären av enklabolag. Det förefaller sannolikt all dessa bolag i den nu föreslagnalagstiftningen formellt kan anses driva sådan verksamhet atl de måstebetraktas som handelsbolag. finner del emellertid av flera skälangeläget all försäk-ringskonsorlierna inle påverkas av den nya lagstiftningen.Försäkrings-verksamhet kan inte bedrivas i annan form än som följer avförsäkringsrörelselagen, dvs. som försäkringsaktiebolag eller ömsesidigtförsäkringsbolag. Samverkan i form av enkelt bolag är möjlig därför attdellagande bolag här inle uppger sin egen identitet på del område där samverkansker. Däremot är samverkan i handelsbolagels form inte möjligutan lagändring. Del är svårt atl se all de motiv som främst ligger bakom denändrade gränsdragningen enligl propositionen - förbättrat borgenärsskydd ochbehov av ökad insyn i verksamheten - motiverar en sådan ändring. Propositionensståndpunkt har lagils med helt andra verksamhetsområden i blickpunklen. Kravenpå borgenärsskydd och insyn i försäkringsverk-samhelen torde vara fullttillgodosedda på annat sätt. Ett annat viktigt skäl mol den nya gränsdragningen är altkonsortieformen valts bl. a. för all tillgodose krav på inflytande påverksamheten från andra kategorier än bolagsmännen. 1 vissa konsortier l.ex.bygger utformningen av försäkringsskyddet i avgörande grad på olikaintressenters vilja. Konsortieformen erbjuder då stora fördelar genom allintressenterna kan beredas insyn och medinflylande. Så är fallet med l.ex. konsortiernaför Irygghetsförsäkring, patientförsäkring och läkemedelsförsäkring. 11 1980/81. LU1980/81:4 Bilaga 6 154 Det finns åtskilliga andrakomplikationer som skulle bli följden om propositionen genomförs i föreslagetskick. Från andra organisationer inom näringslivet har getts åtskilliga exempelpå nackdelarna av den ändrade gränsdragningen, och i flera avseenden gällersamma argument för konsortierna inom försäkringsbranschen. Särskildparallellitet finns med förhållandena på bankområdel. En lämplig lösning av det uppkomna dilemmat synes vara atlundanlag görs i 1 S beträffande bank- och försäkrings verksamhet. Därigenom kommerenkelt bolag enligt 3 § all vara en användbar bolagsform på bank- ochförsäkringsområdena även i fortsättningen. Någon tveksamhet på sakliga grundermed hänsyn lill intentionerna bakom lagstiftningen behöver som ovan angavsknappast uppkomma inför en sådan justering i förslaget. Den bör i och för sigkunna göras under ärendets behandling i . Svenska rederier deltar i storutsträckning i samarbelsavlal med utländska redare. Detta gäller för såvällinjesjöfarl i vidsträckt mening som bulk-och lankfarl. Anledningen till dessasamarbelsavlal är all investeringskostnaderna för alt sätta upp en linjelrafikmellan l.ex. /och är av en sådan storleksordningall en enskild redare inte kan göra en sådan investering ensam. 1 framlidenkommer säkerligen sådana samarbetsavtal all bli allt vanligare och är enförutsättning för atl svensk rederiverksamhet skall kunna bedrivas på ett sättoch i en omfattning som är nödvändigt med hänsyn lill ställning påvärldsmarknaden. Svenska rederiers bruttofraklinläkler ligger omkring 9miljarder SEK. Av delta belopp härrör från linjesjöfart ividsträckt mening. Av denna andel kan i sin tur hänföras lilllinjeintäkter av verksamhet bedriven i pooler. Till detta kommer intäkter frånpoolverksamhel avseende bulk- och tanklrafrk. Det är alltså fråga om avsevärdabelopp som slår på spel, om svensk intern lagstiftning skulle komma allförsvåra eller omöjliggöra ifrågavarande lyp av samarbelsavlal. Sjöfartspooler är normall organiserade på så sätt attpoolmedlemmarna kommer överens om all gemensamt utnyttja den av medlemmarnaseparat ägda egendomen inom etl angivet trafikområde eller lyp av transporter.Poolen som sådan, som icke är någon juridisk person, har följaktligen ingatillgångar eller skulder. Poolmedlemmarna överlåter lill en poolslyrelse ochpoolmanager all svara för operationen av verksamheten. Administrativa ochandra tjänster ställs lill poolens förfogande av poolmedlemmarna mol kostnadersom debiteras poolresullalel. Poolerna är rena resullalför-delningsinslrument.Varje poolmedlems intäkter från en resa krediteras poolresullalel, och deltadebileras med kostnader för poolens räkning. Nettoresultatet fördelas mellan poolmedlemmarnamed ledning av olika fördelningsnycklar. LU 1980/81:4 Bilaga 6 155 Departementschefen har på s. 109 i propositionenkonstaterat atl bl. a. partrederier skall vara undantagna från den nya lagenstillämpningsområde. Pä s. 39 fjärde stycket sägs "enligl min mening börkonsortier som är så organiserade atl de har egna tillgångar och skulder samlkostnader och intäkter räknas som handelsbolag". Föreningen förutsätterall departementschefen med sitt uttalande ej avsett att tidsmässigt begränsasamarbete av denna typ. Som framgår av redogörelsen ovan är sjöfarlspooleninle avsedd att läcka något tillfälligl samarbete ulan detta sträcker signormalt över en läng tidsperiod. Frånskallesynpunkt behandlas en pool på så sätt att respektive pool-medlem skattarför sin andel av poolöverskotlel i del land där han har säte för management.Skulle den föreslagna lagstiftningen genomföras torde detta komma atl innebäraatt en pool med svenska och utländska poolmed-lemmar och som har poolslyrelseoch poolmanager i skulle bli ett svenskt handelsbolag. Detta torde isin lur komma att innebära alt de utländska poolmedlemmarna anses haskatterättslig hemvist i . bestämda uppfattning är del nödvändigt att lagulskottel gören klar markering all samarbetsavtal av den art som beskrivits ovan ickekonstituerar handelsbolag. Denna markering är nödvändig för att kunna övertygautländska samarbetspartners om atl de icke genom dellagande i ett poolsamarbetekommer alt bli bolagsmän i ell svenskt handelsbolag. Del kan inle ansesförenligt med internationell syn på beskattning av sjöfarlsinkomsler atl medintern svensk lagstiftning göra en utländsk samarbetspartner till svensktskattesubjekt. LU1980/81:4 156 Av utskottet framlagda förslag till ändringar i regeringenslagförslag Vid moment 2 i utskottets hemställan Förslaget till lag om handelsbolag och enkla bolag 1 S Regeringens förslag Utskottets förslag Etlhandelsbolag föreligger, om Etthandelsbolag föreligger, om två ellerflera har avtalat all utöva två eller flera har avtalat atl gemen- näringsverksamhel i bolag. samt utöva näringsverksamhet i bo- Första stycket gäller inte i frågaom verksamhet som medför skyldighet all föra räkenskaper enligtjordbruksbokföringslagen (1979: 141). Bestämmelser om firma för handelsbolag finns i firmalagen(1974: 156) och handelsregislerlagen (1974: 157). Vid moment 10 i ulskotlets hemställan Övergångsbestämmelserna i förslaget till lag omårsredovisning m. m. i vissa företag Regeringens förslag Utskottets förslag Dennalag träder i kraft den 1 1.Denna lag träder i kraft den och tillämpas på rä- ochtillämpas på räken-kenskapsår som har påbörjats efter skapsår som har påbörjatsefter den utgången av . 1årsredovisningar behöver 2.1 årsredovisningar behöver inle återges resultaträkningen och inle återgesresultaträkningen och balansräkningen för räkenskapsår balansräkningen förräkenskapsår som har påbörjats före utgången av som har påbörjats före den Ijuli . Ikoncernredovisningar behö- 3. 1 koncernredovisningar behöver inte tas medsammandrag av ver inle las med sammandrag av resultaträkningar och balansräk-resultaträkningar och balansräkningar för räkenskapsår som har ningar förräkenskapsår som har påbörjats före utgången av . påbörjats före denI . Om del i 2 kap.7 S 1 angivna anskaffningsvärdet för en tillgång som har förvärvats före lagensikraftträdande inte kan utrönas med hjälp av företagels bevarade räkenskaper,skall som anskaffningsvärde redovisas, beträffande byggnad det vid 1965 årsallmänna fastighetstaxering åsatta taxeringsvärdet (byggnadsvärdet) ökat medförbätlringskoslnader efter utgången av , saml beträffande annantillgång del belopp vartill anskaffningsvärdet skäligen kan uppskattas. 1 en not lill balansräkningen skall anges omanskaffningsvärdet har uppskattats enligl första stycket. LU1980/81:4 Bilaga 7 Vid moment 27 i utskottets hemställan Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar 47 S Regeringens förslag Utskottets förslag Har revisorer ej utsetts tillföreskrivet antal eller har revisorer utsetts utan iakttagande av bestämmelsernai 46 S I eller 4 mom., åligger del styrelsen och styrelseledamot atlofördröjligen anmäla förhållandet för . Anmälan får göras även avföreningsmedlem, av röstberättigad, som ej är medlem, eller av borgenär. Har anmälan gjorts enligl förstaHar anmälan gjorts enligl första stycket, skall , i fall då stycket, skall , i fall då revisorer inle har utsetts till föreskrivet antal, förordna revisorer. Är revisor omyndig eller har någon, som ej är här i riket bosatt svensk medborgare, utan vederbörligt tillstånd utsetts till revisor eller har någon utsetts lill revisor i strid mot 46 S I mom. tredje eller fjärde stycket eller 4 mom., skall på anmälan därom förklara honom entledigad och förordna en ny revisor i hans ställe. Förordnande av revisor skall avse liden till dess en annan revisor har blivit utsedd i föreskriven ordning. Har föreningsstämman underlåtit all på begäran enligt 46 S 4 mom. fjärde stycket utse en auktoriserad eller godkänd revisor och gör röstberättigad inom en månad från stämman framställning lill , skall denna förordna sådan revisor. revisorerinte har utsetts till föreskrivet antal, förordna revisorer. Är revisoromyndig eller i konkurs eller har någon, som ej är här i riket bosalt svenskmedborgare, utan ve-derböriigt tillstånd utsetts till revisor eller har någonutsetts till revisor i strid mol 46 S I mom. tredje eller fjärde stycket eller4 mom., skall på anmälan därom förklara honom entledigad ochförordna en ny revisor i hans ställe. Förordnande av revisor skall avse tidenlill dess en annan revisor har blivit utsedd i föreskriven ordning. Harföreningsstämman underlåtit atl på begäran enligt 46 S 4 mom. fiärde stycketutse en auktoriserad eller godkänd revisor och gör rösl-berälligad inom enmånad från stämman framställning lill , skall denna förordnasådan revisor. Revisorer som utses enligt denna paragraf har rätt lill skäligt arvodeav föreningen. Denna lag träder i kraft denjanuari . Denna lag träder i kraft den . De nya bestämmelserna i 46 S 1mom. tredje och fjärde styckena och 4 mom. första och tredje styckena samt 49 Sförsta stycket tillämpas från och med första ordinarie föreningsstämma somhålls efter lagens ikraftträdande. Till dess tillämpas i stället motsvarandeäldre bestämmelser. LU 1980/81:4 Bilaga 7 Beslul enligl 46 S 2 mom. andra stycket och 4 mom. andra stycket får meddelas före den . Årsredovisningar och koncernredovisningar skall efter upprättas enligl lagen i dess nya lydelse. För räkenskapsår som har börjat löpa före den får sådan redovisning dock upprättas enligt äldre bestämmelser. 1 koncernredovisningar behöver inle las med sammandrag av resul-lalräkningaY och balansräkningar för räkenskapsår som har påbörjats föreden . Beslut enligl 46 S 2 mom. andrastycket och 4 mom. andra stycket får meddelas före den . Årsredovisningar och kon cernredovisningar skall efter ut gången av upprättas enligl lagen i dess nya lydelse. För räken skapsår som har börjat löpa får sådan redovis ning dock upprättas enligl äldre be stämmelser. I koncernredovisningar behöver inte las med sammandrag avresultaträkningar och balansräkningar för räkenskapsår som har påbörjats föreutgången av . Om det i 42 S första stycket 3 angivnaanskaffningsvärdet för en tillgång som har förvärvats före lagens ikraftträdande inte kan utrönas med hjälp av föreningens bevarade räkenskaper, skall som anskaffningsvärde redovisas, beträffande byggnad det vid allmänna fastighetstaxe ring åsatta taxeringsvärdet (byggnadsvärdet) ökat med förbättringskost nader efter utgången av , saml beträffande annan tillgång det belopp vartill anskafffningsvärdel skäligen kan uppskattas. 1 en not lill balansräkningen skall anges omanskaffningsvärdet har uppskattats enligl första stycket. Vid moment 28 i utskottets hemställan Förslagettill lag om ändring i lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen Har anmälan gjorts enligl 51 S skall tillsynsmyndigheten,i fall då revisorer icke utsetts till föreskrivet antal, förordna revisor ellerrevisorer. Är en revisor omyndig eller har någon, som ej är här i riket bosallsvensk medborgare, utan vederbörligt tillstånd utsetts lill revisor eller harnågon utsetts till revisor i strid med 46 § 1 mom. tredje stycket lagen (1951:308)om ekonomiska föreningar, skall på anmälan därom tillsynsmyndigheten förklarahonom entledigad och förordna en revisor i hans ställe. Har anmälan ej gjorts av kreditkassans styrelse. Har anmälan gjorts enligl 51 S skall tillsynsmyndigheten,i fall då revisorer icke utsetts lill föreskrivet antal, förordna revisor ellerrevisorer. Är en revisor omyndig eller i konkurs eller har någon, som ej ärhär i riket bosalt svensk medborgare, utan vederbörligt tillstånd utsettstill revisor eller har någon utsetts lill revisor i strid med 46 § I mom.tredje stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, skall på anmälandärom tillsynsmyndigheten förklara honom entledigad och förordna en revisor ihans ställe. LU1980/81:4 Bilaga 7 skall styrelsen beredas tillfälle att yttra sig i ärendet. Förordnande av revisor skall avse tiden till dess annan revisor blivit utsedd i föreskriven ordning. gjorts av kredilkassans styrelse, skall styrelsen beredastillfälle att yttra sig i ärendet. Förordnande av revisor skall avse tiden lilldess annan revisor blivit utsedd i föreskriven ordning. äger när som helst återkalla förordnandet och istället utse ny revisor. Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna i 46 § I mom. tredje stycket saml 49 § första stycket lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om kredilkassa från ochmed första ordinarie stämma som hålls efter utgången av . Till desstilllämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Årsredovisningarskall efter utgången av upprättas enligt de nya bestämmelserna. För räkenskapsårsom har börjat löpa före denna lidpunkt får årsredovisning dock upprättasenligl äldre bestämmelser. Denna lag träder i kraft den I juU 1981. De nyabestämmelserna i 46 § I mom. tredje stycket samt 49 S första stycket lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om kredilkassa från ochmed första ordinarie stämma som hålls efter . Till desstill-lämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Årsredovisningarskall efter upprättas enligt de nya bestämmelserna. För räkenskapsårsom har börjat löpa före den får årsredovisning dock upprättasenligl äldre bestämmelser. Vid moment 29 i ulskotlets hemställan Övergångsbestämmelsernatill förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen Årsredovisningar skall efter 3. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 46 S 1 mom. tredje stycket samt 49 S första stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om bostadsrättsförening från och med första ordinarie förenings stämma som hålls efter utgången av . Till dess tillämpas i stäl let motsvarande äldre bestämmel ser. Dennalag träder i kraft den I jidi\98\. De nya bestämmelsernai 46 S I mom. tredje stycket saml 49 S första stycket lagen (1951:308) omekonomiska föreningar tillämpas i fråga om bostadsrättsförening från och medförsta ordinarie föreningsstämma som hålls efter . Till desstillämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. LU1980/81:4 Bilaga 7 utgången av upprättas enligl lagen om ekonomiskaföreningar i dess nya lydelse. För räkenskapsår som har börjat löpa föredenna tidpunkt får sådan redovisning dock upprättas enligl äldre bestämmelser. upprättas enligl lagen om ekonomiskaföreningar i dess nya lydelse. För räkenskapsår som har börjat löpa före den Ijuli 1981 får sådan redovisning dock upprättas enligl äldre bestämmelser. Punkl 4 iövergångsbestämmelserna lill lagen (1980:000) om ändring i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar gäller även i fråga om bostadsrättsföreningar. Övergångsbestämmelserna till förslaget till lag om ändringi lagen om sambruksföreningar Denna lag träder i kraft den I y«//1981. De nya bestämmelserna i 46 S I mom. tredje stycket saml 49 S första stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om sambruksförening från och med första ordinarie föreningsstämma som hålls efter . Till dess tillämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Årsredovisningar skall efter upprättas enligt lagen om ekonomiska föreningar i dess nya lydelse. För räkenskapsår som har börjat löpa före får sådan redovisning dock upprättas enligt äldre bestämmelser. Denna lag träder i kraft den . De nyabestämmelserna i 46 S I mom. tredje stycket saml 49 S första stycket lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om sambruksförening frånoch med första ordinarie föreningsstämma som hålls efter utgången av år 1980.Till dess tillämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Årsredovisningarskall efter utgången av upprättas enligt lagen om ekonomiska föreningari dess nya lydelse. För räkenskapsår som har börjat löpa före denna tidpunktfår sådan redovisning dock upprättas enligl äldre bestämmelser. Bestämmelserna i punkt 4 i (1980:000) om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tilläm pas även i fråga om sambruksföreningar. Övergångsbestämmelsernatill förslaget till lag om ändring i lagen om understödsföreningar Denna lagträder i kraft den . De nyabestämmelserna i 46 § I mom. tredje stycket saml 49 S första stycket lagen(1951:308) om Denna lag träder i kraft den 1 >//1981. De nya bestämmelserna i 46 § 1 mom. tredje stycket saml 49 S första stycket lagen (1951:308) om LU 1980/81:4 Bilaga 7 ekonomiskaföreningar tillämpas i fråga om understödsförening från och med förstaordinarie föreningsstämma som hålls efter utgången av . Till dessfillämpas i stället motsvarande äldre bestämmel- ekonomiskaföreningar tillämpas i fråga om understödsförening från och med förstaordinarie föreningsstämma som hålls efter . Till desstillämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Övergångsbestämmelsernatill förslaget till lag om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring Denna lag träder i kraft den I juU 1981. De nya bestämmelserna i 46 S I mom. tredje stycket samt 49 S första stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om arbetslöshetskassa från och med första ordinarie förenings stämma som hålls efter . Till dess tillämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Denna lag träder i kraft den . Denya bestämmelserna i 46 S 1 mom. tredje stycket saml 49 S första stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om arbetslöshetskassa från och med första ordinarie förenings stämma som hålls efter utgången av . Till dess tillämpas i stäl let motsvarande äldre bestämmel ser. Av reservanterna framlagda lagförslag och förslag tilländringar i regeringens lagförslag Vid moment 6 i utskottets hemställan Förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är inle skyldiga alt upprälla årsredovisning enligl denna lag. Reservanternas förslag 2 kap. 1 S Den som enligl bokföringslagen (1976:125) är skyldig all upprätta årsbokslut skall för samma räkenskapsår även upprätta årsredovisning enligl denna lag. Den som enligl bokföringslagen(1976:125) är skyldig atl upprätta årsbokslut skall för samma räkenskapsåräven upprätta årsredovisning enligt denna lag, om 1. antalet anställda hos företagetunder räkenskapsåret i medeltal har värd minst tio. 2. företagetär moderföretag i en koncern enligl denna lag och antalet anställda hoskoncernen under räkenskapsåret i medeltal har varit minst tio. 3. tillgångarnasnettovärde i rörelsen enligt balansräkningar för de två senaste räkenskapsårenöverstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1000 gånger det enligl lagen(1962:381) om allmän försäkring bestämda basbeloppet för avrespektive räkenskapsår. Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är inleskyldiga att upprälla årsredovisning enligl denna lag. Vid moment 8 i utskottets hemställan Förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag Regeringens förslag Reservanternas förslag 3 kap. I § I fråga om koncerner enligt den- I frågaom koncerner enligl den- na laggäller 2-11 SS i detta kapitel, na lag gäller 2-11 S§ i delta kapitel. LU1980/81:4 Bilaga 8 163 Regeringens förslag Reservanternas förslag om antalet anställda hos koncernen under räkenskapsåret imedeltal har varit minst 10. Vid moment 14 i utskottets hemställan Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs alt 10 kap. 3och 6S§ aktiebolagslagen skall ha nedan angivna lydelse. 3 § Lydelse enligt prop. 1979/80:143 Reservanternas förslag