bet · G401SoU12 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:12 I motion 1979/80:1202 av () och i (c) hemställs att beslutar atthos regeringen anhålla om en översyn av fosterföräldrars situation. Utredningen (S 1978:05) omfamiljevård för missbrukare har bland sina arbetsuppgifter att undersökaförutsättningarna att lösa problemen med ansvars- och försäkringsfrågor m. m.för familjehem där vuxna vårdas (Dir. 1978:62). Arbetet beräknas slutförasunder . Utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt har i sitt betänkande(SOU 1979:63) Barnens rätt 2. Om föräldraansvar m. m. i viss utsträckningbehandlat fosterbarns och därmed också fosterföräldrars situation. a. föreslagit att överflyttning av vårdnad från biologiska föräldrartill fosterföräldrar skall kunna ske om barnet vistats ifosterhem och rotat sig där. Över motionen har . och yttrat sig. har genomfört enkartläggning av situationen inom familjehemsvården för barn och ungdom. Den harredovisats i en rapport kallad Barn och ungdom i familjehem (Socialstyrelsenredovisar 1978:10). Av rapporten framgår att man i många kommuner ansåg attfamiljehemsvården försummats. Man pekar bland annat på att man frånsocialvårdens sida inte tyckte sig ge det stöd och den handledningfamiljehemmen behöver. Enligt uppfattning är fosterföräldrarnassituation väl känd. Den översyn motionärerna begär ser styrelsen sorn mindreangelägen än att åtgärder vidtas för att avhjälpa de redan kända bristerna. Föregen del har utarbetat ett studiematerial för fosterföräldrar.Publika-fionen som har -våra barn är avsedd att användas somett led i fillsynen över fosterhemmen. Att samla fosterföräldrar i grupp är ettsätt att ge stöd och handledning. Gruppverksamhet av detta slag kan också sessom en form av studier och utbildning. Publikationendistribueras till alla kommuner och 1 1980/81. SoU 1980/81:12 2 landsting.Dessutom anordnar en informationsdag omkringstudiematerialet för barnavårdskonsulenter, barnavårdsombud m fllandstingsanställda samt representanter från några kommuner. Deltagarna kansedan fungera som resurspersoner för kommuner som avser att anordnastudieverksamhet. har ingenting emot attfosterföräldrarnas rätt till sociala förmåner överses i den mån sådana frågorinte redan är bevakade i sittande utredningar. Däremot anser enöversyn av fosterföräldrars totala situation inte befogad och avstyrker därfören sådan. pekar på att förbundetsenast utfärdat en rekommendation om ersättningsnormer inomfosterbarnsvården vilken föregåtts av en översyn som bl. a. resulterat i enindelning i sex åldersgrupper och höjda beloppsgränser (se förbundets cirkulär79.29). I översynsarbetet deltog bl. a. representanter för fosterföräldrarnasegna organisationer. Vid diskussioner framkom att flertalet fosterföräldrar ärrelativt nöjda med ersättningarna. Därvid uppgavs att ersättningarnas storlekvanligen inte avgör om man vill ställa upp som fosterföräldrar utan i ställetdet stöd och den handledning man kan påräkna från kommunens sida. De önskemålom höjda ersättningar fosterföräldrarnas organisationer uttalat har i första handgällt omkostnadsersättningar. Dessa är emellertid enligt ri ksskatte verketsmening väl tilltagna om man jämför med konsumfionen för andragrupper i samhället och kan därför enligt myndigheten av skattetekniska skälinte utan vidare höjas. Förbundet anför vidare bl.a. följande. Ersättningsfrågan kompliceras av attfosterföräldragruppen är mycket heterogent sammansatt. Man får hand om så olikabarn och får därför arbeta under vitt skilda villkor. Målet för placeringarnaskiftar från fall till fall -ibland gäller det att som fosterförälder ersättade biologiska föräldrarna ; andra gånger gäller det att fungerasom ett kompletterande stöd i en behandlingssituation som omfattar hela denbiologiska familjen. Mot denna bakgrund synes det vara motiveratatt ytterligare differentiera arvodesersättningarna till fosterhemmen. Icirkulär 79.29 tas också första steget mot att skilja ut gruppen kontrakteradefosterhem - dvs fosterhem, där en av makarna på heltid ägnar sig åt fosterbarnsvården- från gruppen "traditionella" fosterhem som själva både föredrar ochanser sig ha möjligheter att fungera som fosterföräldrar parallellt medförvärvsarbete på helfid eller deltid. Från förbundets sida kan det bliaktuellt att under är 1981 följa upp fillämpningen av ersättningsnormerna icirkulär 79.29 samt överväga behovet av förändringar. Imotionen pekas också på det förhållandet, att fosterföräldrar sällan kanutnyttja rätten till föräldrapenning eftersom barnets rättslige vårdnadshava-reoftast redan tidigare tagit rätten i anspråk. Även om detta förhållandeförsvårar för förvärvsarbetande personer att fungera som fosterföräldrarframstår problemet ändå som marginellt i sammanhanget. Eftersomföräldraförsäkringen endast omfattar barn måste stora grupper avfosterföräldrar redan nu - med eller utan ekonomiskt stöd från kommunens sida -hitta lösningar på problem som kommer upp i samband med sjukdom eller annanomständighet kring barnet. SoU1980/81:12 3 har inom områdetstöd och behandling särskilt prioriterat fosterbarnsvärden under år 1979.Rapporten "Fosterbarnsvård i utveckling. Idéer och erfarenheter" harutarbetats, och bygger delvis på anföranden och diskussioner vid de sammanlagtsex tvådagarskonferenser om forsknings- och utvecklingsarbete i anslutning tillfamiljehemsvård för barn och ungdom, som anordnats. En genomgångav fosterföräldrarnas rätt till sociala förmåner har därutöver skett isamarbete med (se cirkulär 80.39). Nästa steg gäller utbildning av socialarbetare som ärverksamma inom fosterbarnsvården. Utbildningen, som syftar till att förbättrasocialarbetarnas möjligheter att stödja, handleda och/eller utbildafosterföräldrar både individuellt och i grupp, genomförs i två steg på regionalnivå med början . Avslutningsvis anför att de i yttrandet redovisade arbetsinsatserna har lett tillatt fosterföräldrarnas situation och arbetsvillkor är relafivt väl kända försåväl förbundet som . anser det därför inte varaangeläget att i detta läge ytterligare kartlägga fosterföräldrarnas situafion.I stället gäller det att planera och genomföra konkreta insatser i samarbetemed fosterföräldrarnas organisationer för att förbättra deras situation. (tidigare ) tillstyrker motionen men anser att den föreslagna översynen böranstå till dess utredningen om familjevård för missbrukare är klar. Översynenbör enligt riksförbundet avse de frågor som nämnda utredning inte funnitlösningen på. I motionen förordas en översyn avsituationen för fosterföräldrar. Motionärerna uppehåller sig särskilt vidfrågan om de ekonomiska villkoren vid placering av fosterbarn. De anför attmycket stora arbetsinsatser krävs eftersom många barn har svåra störningar. Imänga fall har fosterföräldrarna ett dygnetruntarbete. Enligt motionärernasmening täcker den ekonomiska ersättningen knappast de verkliga kostnaderna.Motionärerna anför vidare att rätten till föräldrapenning ofta utnyttjats av debiologiska föräldrarna innan barnet placerats i fosterhem, vilket innebär attdet är prakfiskt taget omöjligt för makar som båda förvärvsarbetar att ta emotfosterbarn. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det arbetesom utförs av fosterföräldrar är en betydelsefull del av samhällets insatserför vård av barn och ungdom. Det är därför vikfigt att goda fosterhem finns atttillgå. Som mofionärerna framhåller måste barnets behov av och rätt till en goduppväxtmiljö vara vägledande för samhällets stöd fill fosterföräldrar. Pä utskottets begäran har . och yttrat sig över motionen.Remissinstansernas inställning till motionsyrkandet kan sammanfattningsvisbeskrivas på det SoU1980/81:12 4 sättet att det i vart fall f. n. inte finns skäl att göraen sådan översyn som motionärerna hemställt om. Remissyttrandena från och visar enligt utskottets mening att det inte främst ärersättningarnas storlek eller de sociala förmånernas omfattning som kan utgöraproblem då det gäller fosterbarnsvården. Det torde snarare vara så att, i denmån det finns brister i samhällets ansvarstagande gentemot fosterhemmen,bristerna består i att hemmen inte ges det stöd och den handledning som behövs.De nämnda remissyttrandena ger emellertid belägg för att såväl socialstyrelsensom huvudmännen är väl medvetna om att insatser bör göras i angivna hänseenden.Utvecklingen av vården i enskilt hem pågår på olika håll. I detta sammanhang månämnas följande. har anordnat kurser för fosterföräldrar, ivissa fall i samarbete med kommuner. Inom har genomförts dets. k. (mål och metoder i vården av barn och ungdom i familjehem).Projektet har inneburit en kartläggning av den aktuella situationen inom familjehemsvårdenför barn och ungdom. har också utarbetat ett studiematerial förfosterföräldrar och har ordnat information som riktat sig tillbarnavårdspersonal som kan fungera som "resurspersoner" för kommunersom avser att ordna studieverksamhet för fosterföräldrar. Som närmareredovisas i Svenska kommunförbundets yttrande ordnar även förbundet utbildningför socialarbetare som är verksamma inom fosterbarnsvården. Utbildningen syftartill att förbättra socialarbetarnas möjligheter att stödja, handleda ochutbilda fosterföräldrar. Här bör också framhållas att socialtjänstreformen börvara ägnad att förbättra fosterbarnsvården. Den socialnämnd som anordnat vårdutom det egna hemmet skall enligt socialtjänstpropositionen (1979/80:1 del A s.308) ha ett kontinuerligt vårdansvar, oavsett om den enskilde vårdas i enskilthem eller i institution och oavsett om hemmet är beläget i den egna kommuneneller i annan kommun. 1 propositionen uttalas att detta ställer krav på en fastorganisation för tillsyn och service. Det sagda hindrar naturligtvis inte att även de ekonomiskaoch sociala förmånerna för fosterföräldrar mäste ägnas uppmärksamhet. I dettahänseende hänvisar utskottet till den betydelse det har att utfärdar rekommendafioner om ersättningsnormer. Förbundet hari sitt yttrande framhållit bl. a. att det i en framfid synes vara motiverat attytterligare differentiera arvodesersättningarna till fosterhemmen. Vadsärskilt angår de sociala förmånerna vill utskottet erinra om att i samråd med gjort en genomgång avfosterföräldrarnas rätt till sociala förmåner. I anslutning härtill finns skälatt erinra om att utredningen om familjevård av missbrukare kan antas komma attlägga fram förslag till lösningar av vissa frågor om sociala förmåner förfamiljehem för vuxna som kan få betydelse även för motsvarande frågor förfosterföräldrar. Underhänvisning till det ovan anförda och till vad som i övrigt anförs i SoU1980/81:12 5 remissyttrandena anser utskottet det inte påkallat attriksdagen nu begär en sådan utredning som motionärerna förordat. attriksdagen avslår mofion 1979/80:1202. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (),()*, (). (), (), (), (), (), ()* och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.