bet · G401SfU8 · 1980-12-31 00:00:00 — om vissa ATP-frågor m. m. I motion 1979/80:234 av . (vpk) hemställs att 1. hos regeringenbegär all förslagom standardsäkrade pensionsförmåner skyndsamt framläggs förriksdagen, även innebärande en plan för långsiktiga pensionsförbättringar medriktpunkt att pensionen skall motsvara av den genomsnittligaindustriarbetarlönen, 2. som sin meninguttalar att pensionärsrörelsen bör beredas möjlighet att genom medverkan iutformningen av förmåner på pensionsomrädel påverka sina villkor, 3. som sin meningullalar att en utvärdering av ATP-systemel bör ske, varvid bl. a. bör prövasförutsättningarna och formerna för möjligheten att tillerkänna korttids- ochdeltidsarbetande antagande- och tilläggspoäng, så att deras pensionsförmånerförbättras. I motion 1979/80:488 av Margarethaaf m. fl, (m) hemställs bl. a. att hos regeringen begär 1. skyndsamtförslag till efterlevandepension också för män inom den allmänna försäkringen, 2. förslag tilldel i make/makas ATP, främst syftande lill alt skydda hemarbetande i händelseav skilsmässa, 3. förutsättningslösutredning i syfte att sä reformera det sociala trygghetssystemet all kvinnaoch man likställs samt att vårdarbete i hemmet ges en rättvis behandling. I motion 1979/80:1148 av ElisAndersson m. fl. (c) hemställs att hos regeringen anhåller om att deni motionen aktualiserade frågan överlämnas lill pensionskommittén förutredning. Motionenbehandlar frågan om rätt till ATP-poäng för vård av barn. I motion 1979/80:1170 av MargilOdelsparr (c) och () hemställs alt hos regeringen begärutredning och förslag om ändring i ATP-systemel innebärande uljämning mellanhög- och låginkomsttagare. 1 1980/81. SfU 1980/81:8 SfU 1980/81:8 2 Tilläggspensioneringen innefattarålderspension, förtidspension och familjepension. Pensionsrätlen är relateradlill de arbetsinkomster som den försäkrade har haft under sin aktiva lid. Denintjänade pensionsrätlen är avgörande för pensionens storlek. Pensionsgrundande inom ATP blir den försäkrades inkomst avförvärvsarbete fr. o. m. det år då han fyller t. o. m. del årdå han fyller . För försäkrad som är född under något av åren 1911-1927beräknas pensionsgrundande inkomst även då han fyller 65 år.Förvärvsinkomsterna indelas i inkomst av anställning och inkomst av annatförvärvsarbete. Till grund för beräkning av förvärvsinkomst läggs i princip denförsäkrades taxering till statlig inkomstskatt. Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellernaturaförmåner i form av kost, bostad eller bil som den försäkrade har erhållitsåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Som inkomst av anställninganses även ersättning för arbete som någon utfört för annans räkning utan allvara anställd i dennes tjänst. Är ersättningen att hänföra till inkomst avrörelse eller jordbruk betraktas den som inkomst av anställning, dock endast omuppdragsgivaren och uppdragstagaren kommer överens härom genom alt träffa etts. Till inkomst av anställning hänförs inte sådan löneller ersättning från en och samma arbetsgivare som inte haruppgått till . Såsom inkomst av anställning avses - förutom lön i pengaroch naturaförmåner - även bl. a. sjukpenning, föräldrapenning och vårdbidragenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, delpension enligt lagarna(1975:380 och 1979:84) om delpensionsförsäkring, livränta enligt lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa,kontant arbetsmarknadsstöd saml utbildningsbidrag underarbetsmarknadsutbildning och under yrkesinriktad rehabilitering i form avdagpenning och stimulansbidrag. Till sådan inkomst hänförs ocksåtimstu-diestöd, inkomstbidrag och vuxensludiebidrag enligl sludieslödslagen,utbildningsbidrag för doktorander samt timersättning vid grundläggandeutbildning för vuxna. Även dagpenning till bl. a. värnpliktiga och vapenfriatjänslepliktiga under repetilionsulbildning betraktas som inkomst av anställning. Med inkomst av annat förvärvsarbete avses främst inkomstav rörelse och av jordbruksfastighet. Den pensionsgrundande inkomsten motsvarar summan avinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete i den mån summanöverstiger en viss minimigräns, nämligen del vid årets ingång gällandebasbeloppet, vilket avräknas i första hand mot inkomst av anställning.Maximigränsen för beräkning av den pensionsgrundande inkomsten utgör sju och enhalv gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Belopp övermaximigränsen, från vilket sålunda skall bortses, avräknas i första hand från SfU1980/81:8 3 inkomst av annat förvärvsarbete. , för vilket pensionsgrundande inkomstfastställs för en försäkrad, skall pensionspoäng tillgodoräknas honom.Pensionspoängen ulgör den pensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vidårets ingång. I den mån den pensionsgrundande inkomsten härrör från inkomst avannat förvärvsarbete än anställning fillgodoräknas den försäkrade i regelpensionspoäng endast om tilläggspensionsavgift för året lill fullo har erlagtsinom föreskriven tid. Ålderspension utgår underförutsättning alt pensionspoäng har tillgodoräknats den försäkrade . Pensionen utgår fr. o. m. den månad under vilken den försäkrade fyller65 år med möjlighet fill förtida och uppskjutet uttag av hela eller halvapensionen efter samma regler som inom folkpensioneringen. Storleken av denålderspension som börjar utgå motsvarar av produkten avbasbeloppet för den månad för vilken pensionen skall utges och medeltalet av depensionspoäng som har tillgodoräknats den försäkrade. Har pensionspoängtillgodoräknats beräknas medeltalet på de 15 högsta poängtalen(15-årsregeln). Har pensionspoäng fillgodoräknals för mindre än minskaspensionen med 1/30 för varje felande år (30-årsregeln). För den som är föddnågot av finns särskilda övergångsbestämmelser. Förtidspension utgår under sammaförutsättningar som gäller för sådan pension inom folkpensioneringen. Dessutomkrävs att den försäkrade kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för lid före detår då pensionsfallel har inträffat. Storleken av hel förtidspension motsvarar iprincip den ålderspension som den försäkrade skulle bli berättigad lill om hanhade börjat uppbära sådan pension fr. o. m. den månad då han fyller . Inom förtidspensioneringen finns ett syslem medanlagandepoäng. Pensionen beräknas därvid under antagande att den försäkradeför fr. o. m. det år då pensionsfallel inträffar t. o. m. del år dåhan uppnår (för försäkrad född under något av åren1911-1927) har fillgodoräknals vissa pensionspoäng (antagandepoäng). För allpensionsberäkning med antagandepoäng skall få äga rum fordras att denförsäkrade antingen för pensionsfallet har haft ensjukpenninggrundande inkomst som svarar mot en årsinkomst av förvärvsarbetelägst lika med det vid årets ingång gällande basbeloppet eller också kantillgodoräkna sig pensionspoäng för två av de fyra åren närmast förpensionsfallet. Antagandepoäng skall beräknas enligl den av tvåallernaliva metoder som ger det för den försäkrade gynnsammaste resultatet. Denena metoden innebär att antagandepoängen beräknas motsvara medeltalet av de tvåhögsta poängtalen närmast före pensionsfallet. Den andrametoden innebär alt antagandepoängen beräknas på grundval av poängförvärvenunder samtliga år t. o. m. året närmast före pensionsfallet. SfU1980/81:8 4 depoängen skall därvid motsvara medeltalet för halvaantalet av de år som sålunda kommer i fråga varvid hänsyn i första hand laslill åren med de högsta poängtalen. Förfidspension enligt reglerna om anlagandepoängförutsätter alt den försäkrade kan uppbära ålderspension.Antalet poängår skall alltså, inberäknat åren med antagandepoäng, i regel varaminst tre. Om förutsättningar inle föreligger för all den försäkrade skallkunna få förtidspension med tillgodoräknande av anlagandepoäng fordras för rättlill förtidspension att den försäkrade har tillgodoräknats pensionspoäng förminst före det år under vilket pensionsfallet inträffade. Förtidspensionenberäknas då på grundval av föreliggande faktiska pensionspoäng enligt sammametod som ålderspension vilken utgår fr. o. m. den månad då ålderuppnås. Familjepension består avänkepension och barnpension från folkpensioneringen ochtilläggspensioneringen. Efter kvinnlig försäkrad utgår endast barnpension. Änkepension från folkpensioneringen utgår underförutsättning alt änkan inte uppbär ålderspension. Hon skall dessutom antingenha uppnått vid mannens död och ha varit gift med honom i minst femår eller ha vårdnaden om och stadigvarande bo tillsammans med barn under 16 årsom vid mannens död stadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan. Änkepension från tilläggspensioneringen utgår omäktenskapet har varat och har ingåtts senast den dag då denförsäkrade fyllde . En ytterligare förutsättning är all den försäkrade vidsin död var berättigad till förtidspension eller ålderspension fråntilläggspensioneringen eller skulle ha varit berättigad till förtidspension omhans arbetsförmåga vid tiden för dödsfallet varit så nedsatt som krävs för rättlill sådan pension. Efterlämnar den försäkrade barn som också är barn lillänkan är änkan berättigad lill änkepension även om nämnda förutsättningarinte är uppfyllda. Änkepensionsrälten upphör om änkan gifter om sig. Upplösesdet nya äktenskapet innan det har bestått , skall änkepensionen börjautgå på nytt efter den förste mannen. Frågornas tidigare behandling m. m. Deltidsanställdas och låginkomsttagares ställning inomATP-systemet Som bakgrund till förslagen imotion 1979/80:234 yrkande 3 (deltids- och kortlidsanslälldas ställning) ochmotion 1979/80:1170 (utjämning mellan hög- och låginkomsttagare) lämnasföljande redogörelse. Deltids- och kortlidsanslälldas samt låginkomsttagaresställning inom ATP-systemet har behandlats av vid ett flertaltillfällen alltsedan tilläggspensioneringens införande. Efter riksdagsbeslut år1974 (SfU 1974:6) fick pensionskommittén i uppdrag att göra en allsidig ochförutsättningslös SfU1980/81:8 5 prövning av frågan om dellids- och korttidsanställdasställning inom ATP. Kommittén har redovisat sina överväganden i betänkandet(SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. Kommittén, som inle var beredd all föreslå någon ändringför de näninda kategorierna inom ATP-systemel. erinrar inledningsvis bl. a. omatt tidigare (bl. a. SfU 1973:9) har avslagit motioner om bristandeöverensstämmelse mellan inbetalda avgifter och tillgodoförda pensionspoäng.Riksdagen har därvid bl. a. uttalat all pensionsrätt tillerkänns försäkradoberoende av om arbetsgivaren har betalat in avgifter eller inte samt attgällande regler för beräkning av pensionsgrundande inkomst och förfastställande av arbetsgivares avgiftsunderlag med en kollektiv debitering ochinbetalning av avgifterna var förenade med uppenbara fördelar. Kommittén framhåller vidare bl. a. att det idiskussionerna kring de deltids- och korttidsanställdas rätt till ATP iblandbar hävdats att de skulle missgynnas när del gäller förmånerna från ATP. Entanke som i annat sammanhang avvisas av kommittén innebär att man genombasbeloppsavdrag i proportion till delar av full arbetstid skulle kunna öppnaen vidare möjlighet att tillgodoräkna pensionspoäng. Betydande invändningar kanenligt kommitténs mening riktas mot ett sådant syslem. Det skulle bl. a.medföra att en viss kategori särbehandlades. De administrativa och materiellasvårigheterna skulle enligl kommittén bli synnerligen stora. En sådan ordningskulle nämligen bl. a. förutsätta en individuell redovisning av arbetstidenunder året för samtliga försäkrade, således även beträffande egenförelagare.Det skulle alltså bli fråga om att införa en ännu mer omfallandelidsredovisning än den som erfordras vid nuvarande beräkning av arbetsgivaravgiftenlill ATP. Kommittén föreslår att beräkningen av ATP-avgifl i fortsättningeninte skall vara beroende av den arbetade tiden under aret. a. av önskemålet att komma bort från de problem och despekulalionsmöjligheler som föreligger med nuvarande ordning. Kommittén är inteberedd att medverka lill en lösning som skulle innebära att denna problematiköverfördes lill beräkningen på förmånssidan. När det gäller de deltids- och korttidsanställdasställning inom ATP-systemet erinrar kommittén om alt bl. 15-årsregeln gerutrymme för t. ex. deltidsarbete utan alt pensionens storlekpåverkas och att flera ersättningar som inle har varitpensionsgrundande genom lagändringar har gjorts pensionsgrundande.Kommittén pekar också på det nära sambandet mellan ATP och folkpensionen. Vidbedömningen av kompensationen för de dellids- och kortlidsanslälldas inkomstermåste man enligl kommitténs mening betrakta utfallet av samtliga förmåner från denallmänna försäkringen, dvs. såväl ATP som folkpension och lilläggsförmåner. sammanhanget nämner kommittén särskilt pensionstillskotten som höjer nivånför dem som har ingen eller låg ATP. Iproposition 1978/79:75 om vissa pensionsfrågor, vari behandlas vissa av SfU1980/81:8 6 pensionskommitténs förslag, uttalade dåvarandesocialministern sin avsikt att återkomma till kommitténsförslag i övrigt när beredningen därav i hade avslutats. Socialförsäkringsutskollel avstyrkte (SfU1979/80:7 s. 7) motionsyrkanden av samma innebörd som framställs i motion1979/80:234 yrkande 3 och i motion 1979/80:1170. Därvid ansåg utskottet attpensionskommitténs utredningsresultat i här aktuellt hänseende borde kunna bliföremål för överväganden i anslutning till regeringens ställningstagande tillkommitténs övriga förslag. Frågan om efterlevandepension förmän las upp i motion 1979/80:488 yrkande 1. begärde på förslag avsocialförsäkringsutskoltet en utredning av frågan omefterlevandepensioneringens framtida utformning (SfU 1974:24, rskr 1974:293).Utredningsuppdraget lämnades till pensionskommittén, som avser att lägga framresultatet av sina överväganden i hithörande frågor . Efter del att nyssnämnda uppdrag lämnades tillpensionskommittén har vid upprepade tillfällen väckts motioner med krav på attfrågorna skulle ges förtur i kommitténs arbete. Motionerna har avslagils avriksdagen efter förslag av utskottet. Senast skedde detta , varvidutskottet anförde (SfU 1979/80:6 s. 3) att pensionskommitténs utredningsarbetebeträffande efterlevandepensioneringen hade kunnat bedrivas i huvudsak förstfr. o. m. . Därtill kommer, fortsatte utskottet, att uppdragetrörande efterlevandepensioneringen inrymmer komplicerade frågeställningar.Utskottet hade inhämtal all kommittén hade för avsikt all inom loppet av år1980 lägga fram ett belänkande i frågan. Med hänsyn härtill ansåg utskottetinte att det fanns anledning att påskynda kommitténs arbete. Utskottet villedock understryka viklen av att arbetet slutfördes inom den avsedda tiden. ATP-poäng för vård av eget barn Frågan om hemarbetandes rätt lillATP och härmed sammanhängande frågor las upp i mofion 1979/80:1148. Hithörande frågor har under en följd av år prövats avriksdagen (jfr. a. SfU 1974:6, 1975/76:31, 1976/77:15, 1977/78:21 och 33,1978/79:24 saml 1979/80:3). begärde på förslag av utskotteten allsidig och förutsättningslös utredning av frågan om pensionsrätl inom ATPför vårdinsatser i hemmet. Utredningsuppdraget överlämnades till pensionskommittén.I belänkande (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. avvisade kommittén tanken på ensjälvständig pensionsrätt för hemarbetande. SfU1980/81:8 7 utförlig redogörelse för kommitténs överväganden finnsinlagen i utskottets belänkande SfU 1977/78:21, vartill hänvisas. I regeringsförklaringen anfördes att"ATP-rätt införs för vård i hemmet av små barn". På förslag av socialförsäkringsutskoltet avslog riksdagenhösten 1979 en motion vari begärdes att skulle anhålla hos regeringenom förslag om rätt att tillgodoräkna sig pensionspoäng inom ATP för vård aveget barn. Utskottet (SfU 1979/80:3 s. 3) hänvisade bl. a. lill del ovanåtergivna uttalandet i regeringsförklaringen och fann attden fråga som hade tagils upp i motionen redan var föremål för sådanuppmärksamhet att någon åtgärd inte var påkallad. Inom tillsattes ensärskild arbetsgrupp för alt utreda frågan om ATP-räll vid vård i hemmet av småbarn. I en lill beslutet fogad promemoria ges följande direktivför gruppens arbete. Nuvarande regler innebär att förfull tilläggspension enligl huvudregeln krävs 30 poängår av vilka de 15 bästaåren bildar bas för pensionen. Det nuvarande systemet torde innebära allflertalet föräldrar får ett gott ATP-skydd även om de under ell antal år inleförvärvsarbetar utan i stället vårdar egna barn. Arbetsgruppen bör analyseraför vilka grupper de nuvarande reglerna inte är tillräckliga och utforma sinaförslag efter de behov som en sådan analys visar. Fleraolika långtgående alternativ för en ATP-rätt kan tänkas, bl. en självständig rätt fill ATP med angivande av ett visstpoängtal för den tid vården omfattar, en rätt att tillgodoräkna sig vård av barn under en visstid som grund för alt få året tillgodoräknat som ett pensionsår, eller en rätttill sänkning av det antal poängår som behövs för full pension. Vid utarbetandet av sina förslag bör arbetsgruppen beaktabl. a. kostnaderna för pensioneringen, effekterna på avgiftsbehovet, behovetav administration och de prejudikatsbildande effekterna i förhållande lillandra grupper vilka befinner sig i en likartad situation somsmåbarnsfamiljerna. Det framgår av promemorian attavsikten är att gruppens förslag skall remissbehandlas inför det vidareberedningsarbetet inom . I regeringsförklaringen den 7 oktober1980 ullovas ett förslag i ämnet. Frågan om standardsäkring avpensionsförmånerna tas upp i motion 1979/80:234 yrkande 1. Denna fråga harbehandlats av pensionskommittén i belänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m.m. Kommittén fann, mot bakgrund av bl. a. de mycketomfattande kostnadsbindningar som skulle följa av en standardsäkring avpensionerna och med beaktande av nödvändigheten av andra sociala insatser,såsom sjukvården för äldre, att pensionerna inte kan automatisktstandardsäkras. Pensionernas standardulveckling får enligt kommitténs meningliksom bestämmas SfU1980/81:8 8 genom gång efter annan återkommande politiska beslut. I samma betänkande har kommittén uttalat att man avser attåterkomma lill frågan om avvägningen av den övre gränsen för beräkning avpensionsgrundande inkomst (7,5 gånger basbeloppet) och lill frågan om i vilkenomfattning och på vilket sätt garantierna rörande förtidspensionärernaspensionsnivå skall ytteriigare förstärkas , då pensionstillskottenskall vara fullt utbyggda. Några av de förslag som hade övervägts avpensionskommittén - dock inte frågan om standardsäkring av pensionsförmåner-behandlades i den framlagda propositionen 1978/79:75 om vissapensionsfrågor. Departementschefen anförde alt han avsåg all återkomma tillkommitténs förslag i övrigt när beredningen därav i hadeavslutats. På förslag av socialförsäkringsutskoltet (SfU 1979/80:7)avslog ett motionsyrkande av samma innehåll som det nuaktuella. Utskottet hänvisade härvid dels till pensionskommitténs ovan angivnauttalanden, dels lill att pensionskommitténs överväganden beträffandestandardsäkringen inte hade slutbehandlats i departementet. avslog påförslag av socialförsäkringsutskoltet (SfU 1979/80:7 s. 7) ett motionsyrkandeav samma innehåll som det som är aktuellt i motion 1979/80:234 yrkande 2.Utskottet erinrade därvid om alt en äldreberedning hade inrättats inomregeringskansliet . En arbetsgrupp inom denna beredning hade lagtfram förslag till former för överläggningar med () och (). Förslaget hadediskuterats med organisationerna, och utskottet hade inhämtat alt parterna avsågatt träffas på nytt i december 1979.1 delta sammanhang erinrade utskottet ocksåom alt de nämnda organisationerna hade en representant vardera i statistiskacentralbyråns indexnämnd. Med hänvisning lill att frågan redan var föremål föruppmärksamhet inom ansåg utskottet att någon riksdagensåtgärd inte var påkallad. Utskottet har från inhämtal att arbetepågår med att ta fram underlag för en överenskommelse med pensionärernasorganisationer om former för regelbundna överläggningar. I detta sammanhang bör också nämnas alt ur anslagel Extrautgifter under femte huvudtiteln () utgår bidrag till vissapensionärsorganisationer. För /79 utgick ett belopp av 440 000kr. till sådana organisationer. Motsvarande belopp /80 var . Anslaget Extra utgifter för /81 har ökats med 300 000kr. Motivet för uppräkningen är främst att det skall beräknas utrymme förhöjning av bidragen lill pensionärsorganisationerna (prop. 1979/80:100 bil. 25, SoU 1979/80:25 s. 2, rskr 1979/80:161). 1 de fyra motionerna behandlas delsfrågor med enbart anknytning lill ATP-systemet, dels problem som hänger sammanmed principerna för den allmänna pensioneringen i stort. Två motionsyrkanden gäller deltids-och korttidsanställdas samt låginkomsttagares ställning inom A TP-systemet. I motion 1979/80:1170 efterlyses ändringar av ATP-systemelsyftande till en utjämning mellan hög- och låginkomsttagare. Motionärerna,Margil Odelsparr och , anför all ATP-systemet missgynnar låginkomsttagareoch dem som arbetar i traditionella arbetaryrken så all de får betala relativtmer för sin pension. ATP-systemel bevarar enligt motionärerna ävenlönestrukturen genom att pensionen utgår i relation till tidigareförvärvsinkomster. De som har en lång yrkesaktiv tid får nämligen betalarelativt sett mer för sin pension, eftersom ATP-avgifter tas ut under samtliga inkomstår,trots all del är tillräckligt med 30 poängår inom ATP för att få full pension.Likaså missgynnas de som har sina inkomster jämnt fördelade över åren, eftersomATP skall beräknas på genomsnittsinkomsten under de 15 bästa inkomståren.Däremot är systemet enligl motionärerna fördelaktigt för dem som har yrken därinkomsten varierar mycket starkt mellan olika år eller där lönen stiger brantgenom åren. Motionärerna anser att en utjämning inom ATP bör ske genomjusteringar i botlen på förmånssidan. Också förslaget i m, fl. motion 1979/80:234(yrkande 3) att skall uttala sig för en utvärdering av ATP-systemelhar anknytning lill frågan om låginkomsttagares ställning inom systemet. Vid ensådan utvärdering bör enligt motionärerna prövas förutsättningarna och formernaför möjligheten att tillerkänna korttids- och deltidsarbetande antagande- ochtilläggspoäng, sä att deras pensionsförmåner förbättras. De av motionärerna aktualiserade frågorna om dellids- ochkortlidsanslälldas saml låginkomsttagares ställning inom ATP behandlades avutskottet (SfU 1979/80:7). Utskottet avstyrkte därvidmotionsyrkanden av samma innebörd som de nu aktuella med hänvisning till altpensionskommitténs utredningsresultat - i belänkande (SOU 1977:46)Pensionsfrågor m. m. - i här aktuellt hänseende borde kunna bli föremål föröverväganden i anslutning till regeringens ställningslagande lill kommitténsövriga förslag. Ett sådant ställningslagande hade aviserats av socialministernGabriel i proposition 1978/79:75 om vissa pensionsfrågor. Enligl ulskoltels mening bör vidhålla sitttidigare ställningstagande. De föreliggande motionsyrkandena bör alltså inlenu föranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker således bifall lillyrkande 3 i motion 1979/80:234 och fill motion 1979/80:1170. SfU1980/81:8 10 Två motioner innehåller förslag somenligt motionärerna syftar till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. I motion 1979/80:488 (yrkande 1) föreslår afUgglas m. fl. att hos regeringen skall begära ett skyndsamt förslagtill efterlevandepension också för män inom den allmänna försäkringen. Motionärernaerinrar om att under ett tiotal år har motionsyrkanden i ämnet avslagits medhänvisning till förväntad eller pågående ulredning. De ullalar att ett förslag- om än sannolikt av provisorisk karaktär -. måste skyndsamt föreläggasriksdagen i avvaktan på en framlida genomgripande irygghetsre-form. Utskottet har ovan (s. 6) lämnat en redogörelse för dentidigare behandlingen i av frågan om efterlevandepensionering. Avredogörelsen framgår bl. a. att pensionskommittén avser att i början av år 1981lägga fram ell belänkande i vilket hithörande frågor kommer alt behandlas. Medhänsyn härtill anser ulskollel att det inte finns anledning all nu påskyndakommitténs arbete.