bet · G401SkU2 · 1980-12-31 00:00:00 — omvissa uppbördsfrågor, m. m. 1detta betänkande behandlas motionerna 1979/80:267 av () som hemställeratt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att de som betalar A-skatt och pensionärer bör erhålla möjlighet attinbetala kvarskalt i två omgångar, 1979/80:352 av m.fl. (m) somhemställer att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna omkvarskatteav-gift och fyllnadsinbetalning av skatt, 1979/80:606 av m.fl. (m) somhemställer att hos regeringen anhåller att frågan om att utveckla alternativasystem för arbetsgivarnas medverkan i skatteuppbörden m.m. tas upp till övervägandeinom eller av en särskild utredning, 1979/80: 1071 av () som hemställeratt anhåller om att regeringen tillsätter en expertutredning som fåri uppdrag att skyndsamt utreda möjligheterna till förenkling och samordning avföretagens uppgiftsskyldighet och inbetalning av skatter och avgifter ienlighet med vad som i motionen anförts, 1979/80: 1086 av () ochMargareta () som hemställer att anhåller om att regeringenlämnar uppdrag 1. att arbeta fram mer begripligaskattsedlar, 2. att fram tills dessa reformerskett förbättra den årliga informationen till de skattskyldiga som fårskattsedlar med egen avgifter, 1979/80: 1593 av förste vice talmannen () som hemställer att hos regeringen anhåller om förslagsom på makarnas begäran möjliggör kvittning mellan makars överskjutande ochkvarstående skatt. SkU1980/81:2 2 Frågornas tidigare behandling m.m. Arbetsgivarnas medverkan i skatteiipphörden in.ni. Vid utbetalning av lön skallhuvudarbetsgivaren i regel göra avdrag för preliminär A-skatt som arbetstagarenhar att erlägga enligt särskilda tabeller. skall avdragockså göras för den kvarstående skatt (K-skatt) som påförts den anställde ochsom förfaller till betalning efter taxeringsåret (39§uppbördslagen 1953:272 - UBL). I fråga om folkpension, ATP och pension i allmäntjänst skall avdrag för K-skatt göras en månad senare, dvs. (riks-skatteverkets anvisningar RSV Du 1979:6 s. 3). Arbetstagaren skall såsnart han erhållit skattsedeln för A-skatt eller K-skatt överlämna skattsedelneller den del därav, som är avsedd för arbetsgivaren, till denne. Omskatteavdrag inte skall göras skall arbetstagaren underrätta arbetsgivarenom detta genom att uppvisa skattsedel på B-skatt eller intyg från den lokalaskattemyndigheten. Arbetsgivaren kan också få besked från ellerden lokala skattemyndigheten om de avdrag som skall göras (39 och 40§§ UBL). A-skatten skall betalas till statsverket senast den 18 iden uppbördsmånad som infaller närmast efter den månad dä skatteavdragengjordes (24 S 2 mom. UBL). Uppbördsmånaderna är mars. juli, september,(2§ 2 mom. UBL). K-skatten skall erläggas senast den 18mars året efter taxeringsåret om den understiger . I annat fall fördelasden på uppbördsmånaderna . Reglerna om arbetsgivarnas redovisning av innehållen skattändrades (prop. 1978/79: 161. SkU 1978/79:50). Syftet medändringarna, som tillämpas . var framför allt att ta till vara demöjligheter till rationalisering och förenkling som det nya ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning erbjuder. Andringarna innebär bl.a. attuppbördsterminerna slopats och att den 18 i uppbördsmånaden blivit sistainbetalningsdag. Om särskilda skäl föreligger kan en arbetsgivare få rätt attbetala efter den I8:e. Det nya för arbetsgivarna är framför allt attskatteanvisningarna för A-skatt slopats och att inbetalningarna i stället skallgöras med ett särskilt inbetalningskort på vilket arbetsgivaren också skalllämna en uppbördsdeklaration. Uppgift skall lämnas om skattesummornaför avdragen A-skatt och K-skatt samt om den lönesumma på vilken A-skatten harberäknats. Arbetsgivare med högst fyra anställda skall dessutom angearbetstagarnas namn, personnummer och skattebelopp. Den som har mer än fyraanställda skall däremot i regel inte behöva specificera inbetalningarna. I det nya systemet skall inbetalningarna gottskrivasarbetstagarna med ledning av de uppgifter om innehållen skatt som arbetsgivarensedan SkU1980/81:2 3 gammalt skall lämna på kontrolluppgifterna tilltaxeringsmyndigheterna. Denna rationalisering har blivit möjlig att genomföraeftersom samtliga kontrolluppgifter registrerats i det nya ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning. I samband med dessa ändringar behandlade utskottet enmotion där motionären begärde att eller en särskild utredningskulle få i uppdrag att utarbeta alternativa system för arbetsgivarnasmedverkan med enklare lösningar för arbetsgivarnas vidkommande än f.n. Motionärenanser att arbetsgivarna med modern administrativ teknik och med rationellabetalningsformer för löner och skatter m.m. i allt väsentligt skulle kunnafrikopplas från sina nuvarande uppgifter i fråga om uppbörd och information. Utskottetavstyrkte motionen och anförde följande (s. 58): Utskottet kan i och för sigvitsorda att inte har haft ett så genomgripande syfte sommotionären önskar. Av propositionen framgår emellertid att avsikten är att sålångt som möjligt utforma uppbördssystemet så att arbetsgivaren och deskattskyldiga kan använda det betalningssätt som de finner mest lämpligt. Ävenuppgiftslämnandet förenklas som redan nämnts i viss utsträckning genom det nyaförfarandet, och i propositionen framhålls också betydelsen av att man i olikasammanhang beaktar möjligheterna att underlätta företagens uppgiftsskyldighetgenom samordning av uppgiftslämnandet. Så t.ex. bör uppgifterna omlönesummorna i uppbördsdeklarationerna enligt departementschefens uppfattningockså kunna användas som underlag för statistikproduktionen. Dessa deklarationeroch kontrolluppgifter torde - som framgår av propositionen - under vissaförutsättningar också kunna samordnas med socialförsäkringen och de särskildaarbetsgivaruppgifterna, som i så fall kan slopas. Det är givetvis angeläget att möjligheterna tillförenklingar för arbetsgivarna tas till vara. Av det anförda framgår också attmöjligheterna härtill kommer att uppmärksammas av statsmakterna även ifortsättningen. Det system som föreslås torde lätt kunna anpassas till deändrade betalningssystem som kan bli aktuella . Med hänvisninghärtill och till att nu kommer att avvecklas avstyrker utskottetmotionen /78:975. Frågan om en allmän förenkling avföretagens uppbörds- och uppgiftsskyldighet har uppmärksammats sedan lång tidtillbaka. En redogörelse för arbetet härmed har lämnats ifinansutskottets betänkande FiU 1976/77:3. Ar 1977 antog vissariktlinjer för hur företagens uppgiftslämnande skulle begränsas och underlättas(prop. 1976/77:115, FiU 1976/77:25). Enligt dessa riktlinjer skulle nyauppgiftskrav och uppgiftsrutiner, såväl tillfälliga som permanenta, prövashårdare. Vidare skulle de rutiner som redan fanns gås igenom systematiskt. Fördet tredje skulle rutinerna inom varje verksamhetsområde prövasfortlöpande eller med jämna mellanrum. Avsikten var att de enskilda myndigheternaskulle svara för huvuddelen av arbetet men att en särskild delegation vid sidanhärav skulle verka för att förenkla och hålla nere företagens 11 1980181. SkU1980/81:2 4 Denna delegation för företagensuppgiftslämnande m.m. (DEFU,B 1977:09) tillkallades 1977. Av direktiven framgårbl.a. (se kommittéberättelse del II B 8) att utredningsarbetet omfattar bl.a.skatteområdet. Uppdraget har tidsbegränsats till och skall avslutas meden utvärdering av verksamheten. Arbetet väntas pågå . Gällande regler om kvarskatteavgiftinfördes i stället för den dåvarande 12-procentiga kvarskatteräntan(prop. 1974: 159. SkU 1974:57). Avgiften utgår om K-skatten överstiger5000 kr. Avgiftenkan nedsättas till om den kvarstående skatten beror på förhållanden varöverden skattskyldige inte kunnat råda (85 § 2 mom. UBL). Att en begränsad avgiftskall utgå i sådana fall har motiverats med att kvarskatteavgiften inkluderarränta. Kvarskatteavgift skall påföras även i samband med taxeringshöjning,ändrad preliminär skatt eller rättelse av debitering, och avgiften skall dåbestämmas till belopp som skulle ha utgått om beräkningen gjorts vid den årligadebiteringen av motsvarande slutliga skatt. Avgiften är inte avdragsgill vidtaxeringen och är väsentligen att se som ett påtryckningsmedel för att uppnåtillräckliga inbetalningar av preliminär skatt. Den som vill undvikakvarskatteavgift kan erlägga fyllnadsinbetalning av preliminär skatt senast den30 april året efter inkomståret (27 S 3 mom. UBL). Respitränta utgår pä tillkommande skatt och beräknas fören tid av högst räknat fr.o.m. april året efter taxeringsåret. Även vidåterbetalning av skatt utgår ränta (ö-skatteränta och restitutionsränta).Räntesatsen för respitränta, ö-skatteränta och restitutionsränta fastställsårligen med utgångspunkt i den då gällande inlåningsräntan i bank. Kvarskatteavgiften beräknas individuellt för makar ochbarn. 1 sitt nyssnämnda betänkande SkU 1978/79:57 behandlade utskottet ettmotionsyrkande av innebörd att kvarskatteavgift och ränta skall beräknas gemensamtför makar på motsvarande sätt som gällde enligt äldre bestämmelser och ävengemensamt för makar och barn. Med hänvisning till de skäl som legat till grundför gällande regler avstyrkte utskottet motionen. Bakgrunden till att tidigareregler ändrats i detta hänseende var enligt utskottet önskemål att förenklareglerna och att skälet för en särbehandling av makar minskat i styrka eftersominkomstbeskattningen numera i allt väsentligt är individuell. En framställning 1979 om förlängning av tidsfristen förfyllnadsinbetalning av skatt m.m. till prövas f n. inombudgetdepar lementet. Till stöd för framställningen har bl.a. åberopats deförbättrade möjligheter till anstånd med avlämnande av självdeklaration som införts års taxering. Reglerna innebär att anstånd kan medges t.o.m.den 31 maj eller om synnerliga skäl föreligger t.o.m. den 15 junitaxeringsåret. Revisions- och redovisningsbyråer m.fl. som yrkesmässigtbiträder de skatt- SkU1980/81:2 5 skyldiga med att upprätta deklaration, kan efter ansökanfå tillstånd att lämna deklarationer enligt tidsplan den . Enligt framställningen motverkas syftet med dessa bestämmelserav att fyllnadsinbetalning av skatt måste göras . har i en promemoriaavgett yttrande över framställningen och över ett av budgetdepartementet tillhandlingarna fogat utkast till lagändringar. Innebörden av detta utkast är atttidsgränsen för fyllnadsinbetalning m.m. generellt flyttas fram till den 30juni taxeringsåret. 1 promemorian avstyrker av liera skäl engenerell förlängning av tiden för fyllnadsinbetalningar. Bl.a. kan nämnas atten sådan förlängning enligt promemorian strider mot grundläggande målsättningarför uppbördssystemet och skulle skapa allvarliga problem för berördamyndigheter. Förslaget skulle också medföra ett räntebortläll för staten på ca110 milj.kr. Att medge en förlängning av betalningstiden endast för den somfått anstånd med deklarationen skulle enligt uppbördssektionen helt strida motde rättviseprinciper som bör gälla för alla skattskyldiga. En sådan lösningskulle dessutom medföra ett väsentligt merarbete för myndigheten med särskildaförteckningar för dem som erhållit anstånd och registreringar av dessa.Uppbördssektionen avråder således även från en sådan lösning. I två av de aktuella motionernaåterkommer vissa krav på utredning om genomgripande förändringar i fråga omföretagens uppbörds- och uppgiftsskyldighet. Övriga motionsyrkanden rör vissadetaljändringar i reglerna om debitering och uppbörd av skatt. Företagens uppbörds- och iippgiftsskyldighet 1 motionen 1979/80: 1071 begärmotionären en expertutredning i syfte att skyndsamt pröva möjligheterna attförenkla och samordna företagens skyldighet att lämna statistiska m.fl.uppgifter och att redovisa och betala olika skatter och avgifter. Motionärenräknar upp olika uppgifts- och betalningstillfällen och anför attmycket av den växande byråkratin skulle kunna undvikas om företagen kunde fåredovisa statistikuppgifter samt olika skatter och avgifter vid ett endatillfälle . Utskottet har förståelse för syftet att i möjligaste månunderlätta företagens redovisnings- och uppgiftsskyldighet. Med anledning avvad motionären anför vill utskottet emellertid framhålla att även samhälletskrav pä en regelbunden och säker skatteuppbörd och på uppgifter församhällsplaneringen bör beaktas. Statistikuppgifterna kan f.ö. också haväsentlig betydelse för företagens egen planering. Utskottet vill också nämnaatt den i SkU1980/81:2 6 motionen lämnade uppgiftskatalogen bl.a. innehåller olikautbetalningar som grundar sig på avtal mellan parterna på arbetsmarknaden. Som framgår av den redogörelse har statsmakternasedan lång tid tillbaka uppmärksammat den av motionären aktualiserade frågan.Här kan nämnas att myndigheterna enligt vissa direktiv som harfastställt 1977 fortlöpande skall ompröva de krav som ställs pä företagen ochatt en särskild delegation (DEFU) har tillsatts 1977 för att pröva hithörandefrågor. Avsikten är att DEFU:s arbete skall avslutas med en utvärdering avverksamheten. Med hänsyn till det arbete som pågår med dessa frågor finnerutskottet att någon åtgärd med anledning av motionen inte är påkallad.Utskottet avstyrker således motion 1979/80:1071. 1 motion 1979/80:606 begär motionärerna attriksskatteverket eller en särskild utredning får i uppdrag att utarbetaalternativa system lör arbetsgivarnas medverkan i skatteuppbörden.Motionärerna kritiserar att , som legat till grund förde våren1979 genomförda ändringarna i uppbördsförfarandet, inte inriktats pä behovetatt förenkla och underlätta företagens uppbördsarbete. De anser attarbetsgivarna med modern administrativ teknik och med rationellabetalningsformer för löner och skatter m.m. i allt väsentligt skulle kunnafrikopplas frän sina nuvarande uppgifter i fråga om uppbörd och information. Ett motsvarande yrkande prövades av våren 1979men föranledde ingen åtgärd. Som utskottet anförde i sitt betänkande Sk-U1978/79:50 var avsikten med de nya regler som då genomfördes att så långt sommöjligt utforma uppbördssystemet så att arbetsgivarna och de skattskyldiga kananvända det betalningssätt som de finner mest lämpligt, och det nya systemettorde - inom ramen för nuvarande principer - lätt kunna anpassas till deändrade betalningsrutiner som kan bli aktuella i framliden. Utskottet vill intebestrida att utvecklingen av nya rutiner kan medföra att en ny utredning kankomma att te sig motiverad, och utskottet förutsätter att statsmakterna har sinuppmärksamhet riktad härpå. Enligt utskottets uppfattning bör emellertid enprövning av frågan kunna anstå till dess att utvärderingen av taxerings- ochuppbördsförfarandet och av DEFU:s arbete föreligger. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1979/80:606. Yrkandet i motion 1979/80:267 gårut pä att den som betalar A-skatt och som erhållit kvarskatt skall få möjlighetatt själv betala sin kvarskatt i tvä omgångar i stället för att arbetsgivarengör skatteavdrag. Om den som själv vill betala sin kvarskatt gör sä att hanmot visar arbetsgivaren att han erlagt den del av skattensom förfaller till betalning , skall skatteavdrag för januari ochfebruari givetvis inte göras. I allmänhet torde det också slå öppet förarbetstagaren att själv erlägga den del av skatten somförfaller till SkU1980/81:2 7 Som motionären konstaterar fordraremellertid arbetsgivaren i vissa fall att hela skatten betalas . De som har ett mycket stort antal utbetalningar av löner - ellerpensioner - kan i vissa fall motivera ett sådant krav med att deras betalnings-eller redovisningsrutiner annars skulle försvåras. Utskottet utgår frän attfrågan i andra fall kan lösas i samförstånd mellan arbetsgivaren ocharbetstagaren. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet att reglerna ändras.Enligt utskottets uppfattning fordras inte heller någon annan åtgärd medanledning av motion 1979/80:267, som utskottet således avstyrker. På kvarstående skatt utgårkvarskatteavgift om beloppet överstiger . och annars med 6%.Avgiftsbelopp . Om kvarskalten beror på förhållandensom den skattskyldige inte kunnat råda över, t.ex. oväntade avvikelser frånsjälvdeklarationen, kan avgiften efter ansökan nedsättas till . Den som villundvika kvarskatteavgift kan under taxeringsåret görafyllnadsbetalning av preliminär skatt. 1 motion 1979/80: 352 anför motionärerna att anstånd medavlämnande av självdeklaration numera kan erhållas t.o.m. eller omsynnerliga skäl föreligger t.o.m. under taxeringsåret. Motionärernaframhåller att tidsgränsen för fyllnadsbetalningar medför olägenheter för densom erhållit anstånd med deklarationen till efter och begärenöversyn av bestämmelserna. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att densom fått anstånd med deklarationen till efter kan ha svårigheteratt i rätt tid bedöma i vad mån han bör göra fyllnadsbetalning. De olägenheterdetta medför drabbar ett begränsat antal skattskyldiga och innebär bl.a. attfyllnadsbetalningar inte framstår som meningsfulla för den som trots sådanabetalningar ändå måste betala kvarskatteavgift. Som framgår av den redogörelsen harriksskatteverket i ett remissyttrande över en framställning till regeringen isamma fråga haft flera invändningar mot de förslag till lösningar som då varaktuella. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen och rikskatteverketskyndsamt undersöka om det går att finna acceptabla utvägar för att helt ellerdelvis lösa de problem som onekligen föreligger. Eftersom frågan redanuppmärksammas av regeringen torde någon särskild framställning av riksdageninte erfordras. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1979/80:352 i denmån den inte är tillgodosedd med vad utskottet anfört. 1 motion 1979/80: 1593 yrkas attkvarskatteavgift skall beräknas gemensamt för makar på samma sätt som gälltför den kvarskatteränta som ersattes av nuvarande regler. Om den enemaken betalat in för mycket skatt och den andre för litet bör enligtmotionärens uppfattning SkU1980/81:2 8 kvarskatteavgiften - eller eventuell ränta på denöverskjutande preliminärskatten beräknas endast pä skillnadsbeloppet. Som utskottet anfört tidigare vid sin behandling avmotsvarande yrkanden är bakgrunden till att reglerna ändrats i detta hänseendebl.a. att man velat åstadkomma förenklingar. Att reglerna fått sin nuvarandeutformning förklaras också av att skälen för särskilda bestämmelser i fråga ommakar minskat i styrka eftersom inkomstbeskattningen numera i väsentlig utsträckningär individuell. Även om makarna fortfarande har gemensam ekonomi, torde de iregel inte ha särskilda svårigheter att var för sig beräkna sin skatt. I vissafall kan dock situationen för den ene maken och bedömningen av hans deklarationi väsentlig grad påverka beskattningen för den andre maken. Om kvarskatt avoförutsedd anledning då uppkommer har den skattskyldige emellertid möjlighetatt efter ansökan få kvarskatteavgiften reducerad till . Enligt utskottetsuppfattning föreligger därför inte skäl till ändrad ståndpunkt i denna fråga.Utskottet avstyrker således motion 1979/80: 1593. I motion 1979/80: 1086 tar motionärernaupp en speciell fråga som rör debiteringen av vissa socialförsäkringsavgifter.Den som haft inkomst av annat förvärvsarbete än anställning skall i allmänheterlägga sådana avgifter med sammanlagt högst 30,av avgiftsunderiäget. Dettaunderlag varierar något för de olika avgifterna men utgår i princip från denaktuella inkomsten av annat förvärvsarbete sedan avdrag gjorts för avgifterna iform av schablonavdrag och avdrag för överskjutande avgifter från föregåendeår. Avgifterna debiteras på skattsedeln för slutlig skatt i ett sammanlagtslutbelopp. Att avdrag för egenavgifter medgetts vid inkomstberäkningenframgår inte av skattsedeln och inte heller hur avgifterna beräknats.Motionärerna anför att detta förhållande medför att skattsedlarna inte ger ettriktigt uttryck för den samlade skatte- och avgiftsbördan och att mångaskattskyldiga inte rätt kan tolka skattsedeln. De yrkar därför att riksskatteverketskall få i uppdrag att utarbeta mer begripliga skattsedlar och att i avvaktanhärpå förbättra den årliga informationen till dem som erlägger egenavgifter. Enligt utskottets uppfattning bör målsättningen givetvisvara att utforma skattsedlarna på ett lättfattligt sätt även när det gälleravgifter. Att detta inte har kunnat ske har sin förklaring i att reglerna föregenavgifterna är tämligen komplicerade och att utrymmet på skattsedlarna ärbegränsat. Vidare kan konstateras alt koncentrerar sininformation till de skattskyldiga i samband med deklarationen, och att de då fåruttömmande uppgifter om hur avgifterna beräknas. Det skulle givetvis varavärdefullt om kunde lämna en utföriig redogörelse omavgifterna även i samband med den information om våra skatter som utgår SkU1980/81:2 9 Hur informationen till deskattskyldiga bäst bör utformas är emellertid en lämplighetsfråga, ochutskottet utgår från att i sitt fortlöpande arbete härmedliksom kommer att beakta de olika aspekter som kan anläggas på dessafrågor. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1979/80: 1086. beträffande företagens uppbörds-och iippgiftsskyldighet att avslår a) motion1979/80:606. b) motion1979/80:1071, 2. beträffande inbetalning av kvarskatt att avslår motion 1979/80: 267, 3. beträffande kvarskatteavgift att avslår a) motion1979/80:352, b) motion 1979/80:1593, 4. beträffande utformningen avskattsedlarna att avslår motion 1979/80: 1086. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), förste vice talmannenIngegerd (), i (s). (), IngemarHallenius (c), (), (), (),()*, ()* och (). * EJ närvarande vid betänkandets justering.