bet · G401SkU25 · 1980-12-31 00:00:00 — I fråga om tiden för inkomsl- och utgiftsposters upptagande enligtbokföringsmässiga grunder tillämpas i allmänhet det förfaringssättet, attfordringar tas upp som inkomst under det år, då de uppkommer, och alt räntorhänförs till inkomsten , på vilket de belöper, i bägge fallenoberoende av om de verkligen har influtit under nämnda år eller inte. Å andrasidan bör förskottsvis influtna räntor, som till större eller mindre delbelöper på ett kommande år, lill denna del bokföringsmässigt hänföras lill detsistnämnda årets inkomsl. Avdrag för ränta på lån ur statens lånefond för lånmed uppskjuten ränta åtnjuts då räntan har betalats. för reparationoch underhåll av fastighet varav intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. gälleräven punkt 8 av anvisningarna lill 25 §. SkU1980/81:25 73 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse att det påverkar följande års inkomstberäkning. 2.''' Den i räkenskaperna gjorda värdesättningen påtillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager) skall godtas vidinkomstberäkningen, om värdesätiningen inle står i strid med vad nedan i dennapunkl eller i punkt 3 sägs. Vid bestämmande av lagrets anskaffningsvärde skall delagertillgångar, som ligger kvar i den skallskyldiges lager vidbeskattningsårets utgång, anses som de av honom senast anskaffade ellertillverkade. Lagret vid beskattningsårets utgång får inte tas upp tilllägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde eller, omåleranskaffningsvärdei på balansdagen är lägre, sistnämnda värde, iförekommande fall efter avdrag för inkurans. För tillgångar, som denskatlskyldige framställt eller bearbetat, skall som anskaffningsvärde ansesdirekta tillverkningskostnader (materialkostnader och arbetslöner) ökade medell tillägg som svarar mot den del av de indirekta tillverkningskostnaderna somskäligen belöper på tillgångarna, därvid hänsyn dock inte behöver tas tillränta på eget kapital. Avdrag för inkurans medges inle med större belopp än vadden skatlskyldige enligt vid självdeklarationen fogad utredning visar svara motden konstaterade värdenedgången pä lagret på balansdagen. Oaktat vad nu sagtsmedges dock avdrag för inkurans av del lägsta av lagretsanskaffnings- och åleranskaffningsvärden om delta inte framstår såsom uppenbartopåkallat, eller med del högre procenttal som kan ha angettför lagren inom vissa branscher eller hos vissa grupper av skattskyldiga. av djur på jordbruksfastighet eller irenskötselrörelse får inte las upp till lägre belopp än av dengenomsnittliga produktionskostnaden för djur av det slag och den ålderssammansättningvarom fråga är. Regeringen eller efter regeringens bemyndiganderiksskatteverket fastställer för varje laxeringsår föreskrifter för beräkningav produktionskostnaden. Har denna kostnad inte fastställts, t. ex. i fråga omsärskilt dyrbara avelsdjur, får djuret tas upp lägst lill av detlägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Uppgår värdet på lagret, beräknat till anskaffnings- elleråleranskaffningsvärdei och i förekommande fall efter avdrag för inkurans, tilllägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena på lagren vid utgången avde två närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren), får lagret vidbeskattningsårels utgång i stället tas upp till lägst ett belopp molsvarandeförstnämnda värde på detta lager efter avdrag av sagdamedellalsvärde. Därvid skall lagren vid jämförelseårens utgång tas upp tillanskaffningsvärdena eller, om återanskaffningsvärdena på balansdagarna i 3 Senaste Ivdelse 1979:612. SkU1980/81:25 74 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse fråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande fallefter avdrag för inkurans. I fråga om djur på jordbruksfastighet eller irenskötselrörelse gäller dock att värdet av djuren skall tas upp till dengenomsnittliga produktionskostnaden eller till det allmänna saluvärdet eller -i förekommande fall - till anskaffningsvärdet. Föreligger sådant fall av nyssnämnda medeltalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskattningsåretsutgång medges avdrag även för det överskjutande beloppet om den skattskyldigeavsatt motsvarande belopp i räkenskaperna till lagerregleringskonto. Har avdragmedgivits för sådan avsättning skall avsättningen återföras till beskattning nästföljandebeskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättning tilllagerregleringskonto får prövas enligt bestämmelserna ovan. Skatlskyldig, som ingår i en grupp näringsidkare mellanvilka intressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller företag under ihuvudsak gemensam ledning), får tillämpa reglerna i föregående stycke endastunder förutsättning att dessa tillämpas av samtliga företag som tillhörgruppen. Vad nu har sagts gäller dock endast i fråga om verksamhet i förvärvskällasom har sådant samband med verksamhelen i den skattskyldiges förvärvskälla attverksamheterna skulle ha ansetts utgöra en förvärvskälla om de hade bedrivitsav ett enda företag. Ingår råvaror eller stapelvaror i lagret, får dessa varoreller en del av dem las upp till lägst av varornas värdeberäknat efter lägsta marknadspris under beskattningsåret eller under något avde närmast föregående nio beskattningsåren. Tillämpas denna regel får lagretinle värderas enligt bestämmelserna i sjätte stycket. Är det på grund av överenskommelse om återköp eller annanomständighet uppenbart atl vissa varor anskaffats för annat ändamål än atlingå i den skattskyldiges normala verksamhet, skall bestämmelserna itredje-åttonde styckena inte tillämpas i fråga om dessa varor. Varorna får isådani fall inte las upp till lägre belopp än del lägsta av varornasanskaffnings- eller åleranskaffningsvärden, i förekommande fall efter avdragför inkurans. Har den skatlskyldige vid beräkning av inkomsl av vissförvärvskälla yrkat avdrag för avsättning till resultatutjämningsfond, somavses i 41 d §, får lagret inle tas upp till lägre belopp än femliofem procentav det värde som enligl tredje-femte styckena skall ligga lill grund förlagervärderingen. Bestämmelserna i sjätte-åttonde styckena är inte tillämpligai nu angivna fall. Vad som föreskrivits i föregående stycke gäller även i delfall då den skatlskyldige ingår i en grupp näringsidkare mellan vilkaintressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller förelag under ihuvudsak gemensam ledning) och något av dessa företag yrkat avdrag föravsättning lill resuUatutjämningsfond. En sådan avsättning skall dock beaktasendast om SkU 1980/81:25 den hänför sig till verksamhet i förvärvskälla som har sådant samband med verksamheten i den skattskyldiges förvärvskälla alt verksamheterna skulle ha ansetts utgöra en förvärvskälla om de hade bedrivits av ett enda företag. Utan hinder av vad som föreskrivits ovan i denna anvisningspunkt om den lägsta värdesällning på lagret, som kan godtas vid inkomstberäkningen, får del lägre värde på lagret godtas som den skatlskyldige med hänsyn till föreliggande risk för prisfall visar vara påkallat. Nedskrivning av värdet på rättig- Nedskrivning av värdet på rättig- heter till leverans av lagertillgångar heter till leverans av lagertillgångar enligt ejfullgjorda köpekontrakt får godkännas endast i den mån del visas, attinköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger detkontraherade priset, eller det görs sannolikt att sådani prisfall kommer atlinträffa innan tillgångarna levereras eller säljs vidare av den skallskyldige ioförändrat eller förädlat skick. Beträffande värdet på rättigheter till leveransav maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ejfullgjorda köpekontrakt kan nedskrivning godkännas endast i den mån denskattskyldige visar, alt inköpspriset för tillgångar av samma slag påbalansdagen understiger det kontraherade priset, eller del görs sannolikt atlsådant prisfall kommer att inträffa innan tillgångarna levereras. Vad i punkl 2 tredje, sjätteoch åttonde styckena sägs angående det lägsta värde på skatlskyldigs varulager,som får godtas vid inkomstberäkningen, gäller inle i fråga ompenningförvaltande företags och försäkringsföretags place- enligl ejfullgjorda köpekontrakt (kontraktsnedskrivning) får godkännas endast i den måndet visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagenunderstiger det kontraherade priset, eller det görs sannolikt atl sådani prisfallkommer att inträffa innan tillgångarna levereras eller säljs vidare av denskaltskyldigc i oförändrat eller förädlat skick. Beträffande värdet pårättigheter till leverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier enligl ej fullgjorda köpekontrakt kan avskrivning(kontrakisav-skrivning) godkännas endast i den mån den skattskyldige visar, attinköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger detkontraherade priset, eller det görs sannolikt att sådant prisfall kommer attinträffa innan tillgångarna levereras. Vad i punkl 2 tredje stycket första meningen samtsjätte och åttonde styckena sägs angående det lägsta värde på skatlskyldigsvarulager som får godtas vid inkomstberäkningen gäller inte i fråga omskattskyldigs lager av aktier, obliga- 35 Senaste lydelse 1979:612. SkU 1980/81:25 ringar av förvaltade medel i aktier, obligationer,lånefordringar m. m. eller skattskyldigs lager av fastigheter och liknandetillgångar. Tillgångar av detta slag skall tas upp lill del värde som medhänsyn till risk för förlust, prlsfcdl m. m. framstår som skäligt. tioner, lånefordringar och liknande tillgångar(värdepapper) och inte heller ifråga om lager av fastigheter och liknandetillgångar. av värdepapper får inle lasupp lill lägre belopp än vad som med hänsyn till risk för prisfall in. m.framstår som skäligt. Dock gäller att sådan aktie eller andel ifastighetsför-valtande företag, som enligl punkl 3 fjärde slyckel avanvisningarna till 27 § skall anses ulgöra omsäititings-tillgång i rörelse, fårvärderas med iakttagande av de för lager av fasligheter och hknande tillgångarnedan angivna grunderna. Nedskrivning av andel i handelsbolag, som .sagts,får ske endast om någon nedskrivning av fastigheterna inte har skett ihandelsbolagets räkenskaper. av fastigheter och liknande tillgångar får inte tasupp till lägre belopp än av summan av tillgångarnasanskaffningsvärden. Har den skatlskyldige vid beräkning av inkomsl av vissförvärvskälla yrkat avdrag för avsättning till resultatutjämiiingsfond fårlagret dock inte las upp till lägre belopp än av summan avtillgångarnas anskaffningsvärden. Denna begränsning i nedskrivningsrättengäller även - under de förutsättningar som anges i punkt 2 elfte stycket - omett förelag, som är i intressegemenskap med den skatlskyldige, har yrkat avdragför avsättning till resultaluljämningsfond. SkU 1980/81:25 Vid tdlämpning av föregående styckeberäknas anskaffningsvärdet enligt de grunder som anges i punkt 3 avanvisningarna lill 22 §. Har tillgången övergått till ny ägare genom arv ellertestamente eller genom bodelning i anledning av makes död, gäller för den nyeägaren samma rätt till nedskrivning av tillgången som skulle ha tillkommitförre ägaren om denne fortfarande hade ägt tillgången. Utanhinder av vad som föreskrivits i tredje stycket om den lägsta värdesättning pålager av fasligheter och liknande tillgångar, som kan godtas vidinkomstberäkningen, får del lägre värde på lagret godtas som den skattskyldigemed beaktande av medgivna värdeminskningsavdrag och föreliggande risk förprisfall visar vara påkallat. Förvärvas aktie i svenskl aktiebolag avskattskyldig, som driver bank- eller annan penningrörelse ellerförsäkringsrörelse, eller av annan skatlskyldig, för vilken aktien utgöromsättningstillgång, och är det inte uppenbart atl den skattskyldige därigenomerhåller tillgång av verkligt och .särskilt värde för honom med hänsyn tillhans rörelse, får sådan nedgång i aktiens värde som beror på utdelning till denskattskyldige av medel, vilka fanns hos del utdelande bolaget vid förvärvet ochinte motsvarar tillskjutet belopp, inte föranleda att aktien vidinkomstberäkningen för den skattskyldige tas upp till lägre belopp än sommotsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna, innan sådan utdelningskett, tagits upp till lägre belopp än den skatlskyldiges anskaffningskostnad,får aktien vid utgången av del beskattningsår, under vilket utdelningen ägerrum, inte tas upp lill lägre belopp än aktiens värde i beskattningshänseendevid ingången av med tillägg av ett belopp, som motsvarar skillnadenmellan den skatlskyldiges anskaffningskostnad för aktien och nämnda värde,dock högst av del utdelade beloppet. Sker utdelning utan att del värde föraktien, som ligger till grund för beräkningen av den skattskyldiges inkomst,påverkas och medför detta att den skattskyldige efter överiåtelse av aktieneller upplösning av bolaget redovisar förlust, skall därifrån avräknas det belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning som avses i detta styckeanses i första hand gälla SkU1980/81:25 78 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse andra medel än sådana som motsvarar tillskjulet belopp.Vad som sägs om aktie i detta stycke gäller även beträffande andel i ekonomiskförening. Med tillskjutet belopp avses därvid inbetald insats. Ifråga om skattskyldiga, som bedriver byggnads- elleranläggningsrörelse eller hantverks- eller konsultrörelse, godtas den i räkenskapernagjorda redovisningen av pågående arbeten vid inkomsttaxeringen omredovisningen inle står i strid med bestämmelserna i denna anvisningspunkt.Utförs de pågående arbetena på löpande räkning gäller bestämmelserna i tredje,åttonde och nionde styckena. Beträffande arbeten, som utförs till fast pris,gäller bestämmelserna i fjärde-nionde styckena. Enskild näringsidkare i varsverksamhet den årliga brultoom-såttningssumman normalt understiger ettgränsbelopp soin motsvarar 20 gånger det enligl lagen (1962:381) om allmänförsäkring bestämda basbeloppet för av räkenskapsåret, fårtillämpa bestämmelserna för arbeten .som utförs på löpande räkning även ifråga om arbeten som utförs lill fast pris. En arbete anses utfört på löpande räkning om ersättningenuteslutande eller så gott som uteslutande fastställs på grundval av ett påförhandbestämt arvode per tidsenhet, den faktiska lidsåtgången och - i förekommandefall - den skattskyldiges faktiska utgifter för arbetet. 1 annat fall ansesarbelel utfört till fast pris. Värdet av pågående arbeten, som utförs på löpande räkning,behöver inle tas upp som tillgång. I .stället skall som intäkt redovisas summanav de belopp avseende arbetena som den skallskyldige har fakturerat under beskattningsåret. Värdet av pågående arbeten som utförs till fast pris får,såvitt gäller byggnads- eller anläggningsrörelse, tas upp till lägst ett beloppmotsvarande av de vid beskattningsårets utgång nedlagda direktakostnaderna avseende de arbeten för vilka slutlig resultatredovisning då intehar skelt. I fråga om hantverks- eller konsultrörelse får värdet av pågåendearbeten, som utförs till fast pris, tas upp lill lägst ett belopp motsvarandesamtliga vid beskattningsårets utgång nedlagda direkta kostnader avseende dearbeten för vilka slutiig resultatredovisning då inle har skelt. Frånsistnämnda värde får avdrag åtnjutas med högst ett belopp motsvarandebasbeloppet för av räkenskapsåret, dock inte med högre beloppän som svarar mol de direkta kostnaderna. Har den skatlskyldige erhållitersättning för arbete, som avses i delta stycke, skall beloppet inte redovisassom intäkt ulan som en skuld till den för vars räkning arbetet utförs. Som direkt kostnad anses inte värdet av den arbetsinsatssom utförs av den skattskyldige, dennes make eller barn . Äruppdragslaga-ren ett handelsbolag skall som direkt kostnad inte anses värdet avarbetsinsats som utförs av delägare i bolaget. Uppgår värdet av pågående arbeten i byggnads- elleranläggningsrörelse till lägre belopp än medeltalet av värdena av sådanaarbeten vid utgången av de två närmast föregåen- SkU 1980/81:25 de beskattningsåren (jämförelseåren), får värdet avpågående arbeten vid beskattningsårets utgång tas upp till lägst ett beloppmotsvarande skillnaden mellan värdet av pågående arbeten vid nämnda tidpunktoch av jämförelseårens medeltalsvärden. Blir skillnaden negativ fårbestämmelserna i de två sista meningarna av punkt 2 sjätte stycket tillämpas. Har den skatlskyldige ålagd sig an till fast pris utföravisst arbete för annans räkning skall, såvida intressegemenskap råder mellanden skatlskyldige och uppdragsgivaren och anledning finns atl anta all bestämmelsernaovan i denna anvisningspunkt utnyttjats för alt bereda obehörig skatteförmånål den skattskyldige eller uppdragsgivaren, nämnda bestämmelser inte gälla. Inu avsedda fall skall den skattskyldiges inkomst på grund av arbetena beräknasefter vad som med hänsyn lill omständigheterna framstår som skäligt. Har den skattskyldige i betydande omfattning underlåtitalt slulredovisa eller fakturera belopp som enligl god redovisningssed hadekunnat slutre-dovisas eller faktureras skall .som intäkt tas upp de belopp somskäligen hade kunnat slutredovisas eller faktureras. Kan den skattskyldige göra sannolikt alt det belopp, somenhgt bestämmelserna ovan skall redovisas som intäkt av pågående arbeten,överstiger vad som kan anses förenligt med god redovisningssed, får inkomsteni skälig utsträckning jämkas nedåt. SkU1980/81:25 81 Denna lag träder i kraft den 1januari 1982 och tillämpas första gången vid taxering om inte annatföljer av punkterna 1-5 nedan. Den nya bestämmelsen i punkl 2sjätte stycket av anvisningarna lill 27 § tillämpas inte i fråga omnedskrivning som har återförts lill beskattning senast vid taxering. Fysisk person som den 1 januari1983 innehar en- eller tvåfamiljsfastighet som utgör omsättningstillgång irörelse får, såvida han varit bosatt på fastigheten ,vid taxering som inläkt av rörelse la upp belopp varmed fastighetenvarit nedskriven vid utgången av (avskattning). Sedan avskattning skeltanses fastigheten inte ulgöra omsättningstillgång. Har fastigheten inte varitnedskriven vid utgången av , skall fastigheten inte i något fall anses itgöra omsättningstillgång efter utgången av . Vad i första stycket sagts gäller inte om fastighetenunder åren 1981 eller 1982 varit föremål för annat byggnadsarbete än normaltunderhåll i byggnadsrörelse som bedrivs av den skattskyldige, dennes make ellerav fåmansförelag i vilket den skatlskyldige eller dennes make är förelagsledare. De nya bestämmelserna i punkl 3fjärde stycket av anvisningarna till 27 § gäller endast i fråga om aktier ochandelar som har förvärvals efter utgången av . Sista meningen i punkt 4 niondestycket och sista meningen i punkt 4 tionde slyckel av anvisningarna till 29 §i den äldre lydelsen skall tillämpas i de fall då övergång från planenlig tillräkenskapsenlig avskrivning skett för beskattningsår, för vilket taxering skerår 1984 eller - om den skattskyldige på grund av förlängning av räkenskapsåretinte skall taxeras nämnda år - . Genom den nya lagen upphävs medverkan fr. o. m. taxering dels punkt 6 av övergångsbestämmelserna tilllagen (1969:363) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), dels 9 § tredjestycket lagen (1972:742) om ikraftträdande av lagen (1972:741) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). 6 1980/81. SkU 1980/81:25 82 Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastigheteller nettointäkt av rörelse enligl kommunalskaltelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om slallig inkomstskatt medges avdrag enligt denna lag för belopp som har avsatts till eldsvådefond. Sådant avdrag medges även vid beräkning av nettointäkt av annan fastighet som avses i 24 § 1 mom. kommunalskaltela gen. Den som enligl bokföringslagen (1976:125) eller jordbruksbokförings lagen (1979:141) är skyldig att upprätta årsbokslut skall ha satt av ett mol avdraget svarande belopp i räkenskaperna för beskattningsåret. I fråga om handelsbolag beräknas avdrag för avsättningtill eldsvådefond för bolaget. 2 § Eldsvådefond som avses i denna lag är 1) eldsvådefondför inventarier, 2) eldsvådefondför byggnader, 3) eldsvådefondför markanläggningar och 4) eldsvådefondför lagertillgångar. Med inventarier, byggnader, markanläggningar ochlagertillgångar förslås vid tillämpning av denna lag tillgångar som vidinkomsttaxeringen behandlas enligt de bestämmelser som gäller för maskiner ochandra för stadigvarande bruk avsedda inventarier, byggnader, markanläggningarrespektive lager. Som inventarier anses dock inte tillgångar som avses i punkt6 av anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen (1928:370). 3 § Avdrag får för viss förvärvskälla och för ett ochsamma beskattningsår inte överstiga den skattepliktiga försäkringsersättningen eller annan ersätt ning för skada nämnda år på inventarier, byggnader, markanläggningar eller lagertillgångar, som har förstörts eller skadats genom brand eller annan olyckshändelse eller - såvitt avser inventarier och higertillgångar - som har förlorats genom statligt eller kommunalt förfogande. Med statligt eller kommunalt förfogande jämställsavyttring som sker under sådana förhållanden att statligt eller kommunaltförfogande i annat fall skulle ha kommit i fråga. Har den skattskyldige på grund av förhållande som i förstastycket sägs medgivils högre avdrag för avskrivning av inventarier, byggnadereller markanläggningar än han i annat fall varit berättigad till, skallavdraget för avsättning lill eldsvådefond begränsas i molsvarande mån. Avdrag för avsättning till eldsvådefond förlagerlillgångar får inte översliga ett belopp som motsvarar minskningen avlagerreserven under beskattningsåret. Har lagret stigit i pris underbeskattningsåret får lagerre- SkU1980/81:25 83 serven vid beskattningsårels ingång beräknas på grundvalav den procentsats varmed lagret faktiskt nedskrivils ochdet återanskaff-ningsvärde samma lager skulle ha haft vid beskattningsårelsutgång. 4 § Eldsvådefond får las i anspråk för följande ändamål: 1) eldsvådefond för inventarier: föravskrivning av inventarier saml för kostnader för reparation och underhåll avinventarier; 2) eldsvådefond för byggnader: förkostnader för reparations- och andra underhållsarbeten på en byggnad, som inte utgöromsättningstillgång i rörelse, och för avskrivning av sådan byggnad; 3) eldsvådefond för markanläggningar:för kostnader för reparations- och andra underhållsarbeten på enmarkanläggning, som inte utgör omsättningstillgång i rörelse, och för avskrivningav den del av en sådan markanläggnings anskaffningsvärde som får dras av genomårliga värdeminskningsavdrag; 4) eldsvådefond för lagertillgångar:för nedskrivning av lagertillgångar med högst ett belopp motsvarandekostnaderna under beskallningsårel för tillverkning eller anskaffning av sådanatillgångar, dock att ett lägre värde på lagret i dess helhet vidbeskattningsårets utgång än som enligt eljest gällande regler är medgivet integodtas. Belopp, som har avsatts till eldsvådefond, får tas i anspråkendast för arbete som utförs, inventarier som levereras, byggnader somanskaffas och i övrigt kostnader som hänför sig lill lid efter bokslutsdagen. Har den skatlskyldige under ett beskattningsår dåersättning för byggnader eller markanläggningar enligt 3 § första stycket skalllas upp som skattepliktig inkomst anskaffat en byggnad eller en markanläggningfår han - utan hinder av vad i andra stycket sägs - la belopp, som enliglbestämmelserna i denna lag kunnat avsällas lill eldsvådefond för byggnader respektiveeldsvådefond för markanläggningar, i anspråk för avskrivning av byggnadenrespektive den del av anskaffningsvärdet av markanläggningen som får dras avgenom årliga värdeminskningsavdrag. Därvid skall så anses som om avsättningtill eldsvådefond har gjorts varefter beloppet har tagits i anspråkför sitt ändamål.