bet · G401UbU38 · 1980-12-31 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:107 om den statligaskoladministrationen m. m. jämte motioner samt proposition 1980/81:100 såvittgäller anslag till I detta betänkande behandlasförslag som regeringen () förelagt dels iproposition 1980/81: 100 bilaga 12 under avsnittet C. Skolväsendet punkt C 1Skolöverstyrelsen, dels i proposition 1980/81: 107 om den statligaskoladministrationen m. m. har inhämtat yttrande över motion1980/81: 1985 från . YUrandet (KU 1980/81:6 y) är fogatsom bilaga till detta betänkande. Regeringen har i proposition1980/81: 100 bilaga 12 () efter föredragning avstatsrådet föreslagit att till /82 anvisa ett förslagsanslag av . Regeringen har i proposition 1980/81: 107() 1. godkänna vadsom i propositionen förordats om läroplaner för lokalt arbetsmarknadsanknutnaspecialkurser i gymnasieskolan, 2. godkänna vadsom i propositionen förordats om flerårsramar för dimensioneringen avgymnasieskolan och årliga beslut om gymnasieskolans organisation, 3. godkännaförslaget om avveckling av statlig lokalbehovsprövning ochskissritningsgranskning, 4. godkännaförslagen om tillsättningsmyndighet för statligt reglerade tjänster somskolchef, biträdande skoldirektör, rektor, studierektor och biträdande rektor, 5. godkännaförslaget om avveckling av systemet med ordinarie tjänster som lärare, 6. godkänna vadsom i propositionen anförts om anställningstrygghet för lärare med statligtreglerad anställning, 7. godkänna vadsom i propositionen förordats angående besvär över beslut av skolmyndighet, 1 1980/81. UbU1980/81:38 2 8. godkänna vadsom i propositionen förordats om det centrala tillsynsansvaret för kommunalhögskoleutbildning, 9. godkänna deriktlinjer för den statliga skoladministrationens roll och uppgifter på centraloch regional nivå som förordats i propositionen, 10. godkänna deriktlinjer för och länsskolnämndernas ledning, organisationoch personalresurser som förordats i propositionen, 11. godkänna attskolöverstyrelsens och länsskolnämndernas nya organisafion skall gälla fr. o.m. 12. godkännaförslaget om inrättande av ett centralt planeringsråd för samverkan mellanskola och arbetsliv, 13. att tillSkolöverstyrelsen för /82, utöver vad regeringen föreslagit iproposition 1980/81:100 bilaga 12, anvisa ytteriigare , 14. godkännaförslaget om avveckling av nuvarande system för tjänster som skolkonsulent ochgymnasieinspektör vid samt fortbildningsledare,fortbildningskonsulent och länsskolpsykolog vid länsskolnämnderna, 15. bemyndigaregeringen att vidta de övergångsåtgärder som behövs för att skolöverstyrelsensoch länsskolnämndernas nya organisation skall kunna träda i kraft den 1 juli1982. dels berett tillfälle attta del av vad som i propositionen anförts om 16. betygi lärarutbildningen. Motioner väckta under allmänna motionstiden vid riksmötet1980/81 1980/81:1288 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär en översynav principer för meritvärdering av studier/examina vidutländska universitet och högskolor vid sökande av tjänst inom skolväsendet. 1980/81: 1294 av ()vari yrkas att hos regeringen begär en översyn av gällandebestämmelser i skollag och skolförordning så att kanges representation i de lokala och regionala planeringsråden. 1980/81:1297 av () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionensagts om lämpligheten av en översyn av möjligheten att förlägga gymnasielinjertill icke-gymna-sieort. UbU1980/81:38 3 Motioner väckta med anledning av proposition 1980/81:107 1980/81: 1962 av () och () vari yrkas att som sin mening beslutar geregeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av de graderadebetygen i lärarutbildningen. 1980/81:1985 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagennu beslutar göra ett principuttalande av innebörd att grunderna för regeringensförslag om sammansättning av ämbetsverks styrelse inte godkänns, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att skolöverstyrelsensstyrelse skall sammansättas i enlighet med vad som föreslås i motionen. 1980/81:2001 av m.fl. (s) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts omutvärdering av den förändrade skoladministrationen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om grunderför tillsättning av tjänster vid länsskolnämnderna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omanställningstiden för personal med pedagogiska uppgifter vilka bekostas medexpertmedel inom den statliga skoladministrationen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omsäkerställande av sakkunskap för uppgifter inom specialundervisningens område, 5. att riksdagenmed avslag på vad regeringen anfört som sin mening ger regeringen till kännaatt betygen godkänd resp. icke godkänd i lärarskick-lighet skall finnas kvar ilärarutbildningen, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsattutredning av de graderade betygen i lärarutbildningen och meritvärderingssystemet, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutformningen av det reviderade meritvärderingssystemet vid tillsättning avtjänst som lärare. (Yrkandena8 och 9 har utskottet behandlat i betänkande 1980/81: 37.) 1980/81:2007 av m.fl.(c) vari yrkas att beslutaratt indelningen av gymnasieorter i g-ortoch icke g-ort avskaffas. 1980/81:2008 av () vari yrkas att vid behandlingen av proposition 1980/81: 107angående den statliga skoladministrationen m. m. beslutar uttala sig för attelevernas och föräldrarnas organisationer skall företrädas av vardera enersättare i verksstyrelse på det sätt som sägs i motionen. UbU 1980/81:38 4 1980/81:2009 av m.fl. (s) variyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna atteleverna bör ha representation i styrelse i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1980/81:2010av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen med godkännande av proposition 1980/81:107 i övrigt beslutar avslå propositionen vad gäller a) riktlinjer för den statliga skoladministrationensroll och uppgifter på central och regional nivå, b) riktlinjer för ochlänsskolnämndernas ledning, organisation och personalresurser, c) organisation, 2. att uttalar att uppläggning ochinriktning av lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser i gymnasieskolan börutarbetas i samråd mellan skolmyndigheten och lokala fackliga organisationeroch att därvid bör beaktas att företagsintressen ej får inskränka elevernasbehov av en bred och allsidig utbildning, 3. att hos regeringen hemställer om ett nyttförslag vad beträffar riktlinjer för den statliga skoladministrationens rolloch uppgifter, riktlinjer för och länsskolnämndernasledning, organisation och personalresurser och organisation,varvid bör beaktas en strikt uppdelning av politiska och administrativafunktioner, i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen hemställer om förslagtill åtgärder för att höja den offentliga skolans standard i resurssvagakommuner. 1980/81:2015av m.fl. (c, m, fp) vari yrkas 1. att som sin mening klart uttalar attsyftet med planeringsrådens verksamhet är att ge eleverna i skolan en såriktig och allsidig bild av närings- och arbetslivet som möjligt. 2. att uttalar sig för att närings- ocharbetslivets organisationer skall vara allsidigt företrädda i råden på allanivåer i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen i enlighet härmedbegär en översyn av gällande bestämmelser i skollagen, skolförordningen ochSÖ:s föreskrifter avseende planeringsrådens sammansättning och uppgifter. 1980/81:2016 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt besvär över beslut av styrelsen för skolan bör få anföras hoslänsskolnämnden. UbU1980/81:38 5 1 propositionen behandlas denstatliga skoladministrationens, dvs. (SÖ:s) ochlänsskolnämndernas framtida roll, uppgifter och organisation. Regeringensförslag avser i första hand ungdomsskolan (och gymnasieskolan). Itillämpliga delar berörs även särskolan, den kommunala och statligavuxenutbildningen, grundutbildningen för vuxna, folkhögskolan ochfolkbildningen samt arbetsmarknadsutbildningen, dvs. all utbildning som förnärvarande finns inom SÖ:s ansvarsområde. Utskottet följer i fortsättningen i huvudsak dendisposition som återfinns i föredragande statsrådets anförande. De avsteg somgjorts från denna är främst motiverade av motionsyrkanden. 1 Den statliga skoladministrationens roll och uppgifter beslut om reformering avskolans inre arbete m. m. och ett nytt statsbidragssystem för (prop. 1975/76:39, UbU 1975/ 76:30, rskr 1975/76: 367 och prop. 1977/78:85, UbU1977/78:21, rskr 1977/ 78:260) innebar en långtgående decentralisering avansvaret för skolans organisation och resursanvändning. Även i riksdagensbeslut om ny läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr1978/ 79:422) lades stor vikt vid decentralisering. Flertalet studievägar i gymnasieskolan skall ge behörighetför högskolestudier eller kompetens för ett visst yrke eller yrkesområde.Detta förhållande uppställer enligt föredragande statsrådet bestämda gränserför hur långt decentraliseringen inom gymnasieskolan kan genomföras. Emellertidbör, menar föredragande statsrådet, de allmänna riktlinjer som präglatdecentraliseringen inom i fråga om organisation, resursanvändningoch undervisningens innehåll i ökad utsträckning även gälla gymnasieskolan.Riksdagens beslut (prop. 1979/80: 100 och prop. 1979/80:145. UbU1979/80:34, rskr 1979/80:363) om ökad föriägg-ning av gymnasial utbildning tillföretag och andra arbetsplatser innebär exempelvis att det lokala inflytandetöver delar av gymnasieskolan ökats. När det gäller den principiella utgångspunkten förfördelningen av uppgifterna mellan olika instanser i skoladministrationenanför föredragande statsrådet följande. Den centrala politiska nivån, dvs. regering och riksdag,skall utforma och fastställa de mål och riktlinjer samt ange de intentioner somskall styra verksamheten inom och utvecklingen av ungdomsskolan m.m. Regeringoch riksdag skall också fatta beslut om statliga ekonomiska resurser tillverksamheten. Sammanfattningsvis skall den centrala politiska nivån tillövervägande del svara för den långsiktiga styrningen av skolväsendet. UbU1980/81:38 6 Den centrala skoladministrativanivån, SÖ, bör som sin viktigaste uppgift ha att svara för att de av dencentrala politiska nivån fastställda målen och strategierna förverkligas. Detbör dessutom ankomma på SÖ att bidra med underlag till de beslut omförändringar av målen som den centrala politiska nivån har att fatta. SÖ bör påså sätt ansvara för den långsiktiga planeringen av skolväsendet inom de ramarsom den centrala politiska nivån anger. Planeringen bör även innefattaredovisning av olika handlingsalternativ. Till SÖ:s uppgift att verkställa depolitiska besluten, att utvärdera samt att långsiktigt och övergripande planeraverksamheten kommer uppgiften att aktivt ha tillsyn över att de politiska målenför skolväsendet förverkligas samt fortlöpande bedriva forsknings- och utvecklingsarbeteavseende utvärdering, förändring och förbättring av utbildningsverksamheten.Slutligen bör SÖ ha ansvaret för läroplansarbetet för de skilda skolformernaoch informationen om förändringar inom skolområdet. Den regionala skoladministrativa nivån, dvs.länsskolnämnderna, bör fungera som den statliga skoladministrationensfältorganisation och som sådan ansvara för utveckling, samordning och planeringav skolväsendet i länet. Nämnderna skall se till att målen och riktlinjerna förskolan förverkligas. Vidare skall de stimulera och stödja kommunerna i derasarbete med skolans utveckling. Den kommunala, lokala skoladministrativa nivån, dvs.skolstyrelserna och landstingens utbildningsnämnder, skall ha ett driftansvarför skolans verksamhet inom ramen för fastlagda mål och strategier samt inomramen för de planer som fastställs på och det utvecklingsstöd som erhålls fråncentral och regional administrativ nivå. Genom sina politiska organ hårdeenskilda kommunerna ett ansvar även för utvecklingen av utbildningsverksamheten. Utskottetvill i sammanhanget anföra följande. Även om man fortsättningsvis bör eftersträva enbegränsning av den centrala, statliga styrningen av skolans verksamhet, måsteenligt utskottets mening principen om en likvärdig utbildningsstandard i helalandet ligga fast. Utskottet erinrar om att mål och riktlinjer samt huvudmomenti den nya läroplanen för (Lgr 80) gjorts bindande. Mot decentraliseringssträvandenasi sig angelägna syfte att skapa större utrymme för hänsyn till lokalaförutsättningar samt att öka inflytandet frän föräldrar, elever i skolan,anställd personal och andra berörda måste ställas strävandena efterlikvärdighet i utbildningen. 1 denna balansgång mellan lokalt och centraltinflytande anser utskottet i likhet med föredragande statsrådet att följandeprincipiella utgångspunkter bör iakttas avseende statliga åtaganden. Mål ochriktlinjer för skolan måste fastställas av centrala politiska instanser.Grundläggande rättssäkerhetskrav för elever och personal bör tillgodoses genomcentralt beslutade bestämmelser. Regering och riksdag måste också ha ett ansvarföratt skolan ger erforderlig hjälp till elever med svårigheter och särskildabehov, varvid olika minori- UbU 1980/81:38 7 tetsgruppersbehov särskilt bör uppmärksammas. Vidare krävs centrala, statliga instmment föratt slå vakt om grundläggande principer i vad avser elev- och personalmedverkanoch arbetssättets utveckling samt samarbetet såväl mellan hem och skola sommellan skola och arbetsliv. Detlokala åtagandet bör utgå från en hög grad av eget ansvar för driften av skolani enlighet med regeringens förslag. 1 detta ansvar bör finnas stort utrymme förinitiativ när det gäller organisationen av skolan och uppläggningen ochplaneringen av arbetet i skolan samt resursanvändningen. Imotion 1980/81: 2010 (yrkandena I a samt 3 i denna del) yrkas avslag påpropositionen i vad gäller riktlinjer för den statliga skoladministrationensroll och uppgifter pä central och regional nivå samt begärs förslag om nyariktlinjer. De i propositionen föreslagna riktlinjerna bygger enligt motionärernapå en otillräcklig analys. Utskottet,som erinrar om att förslagen i propositionen har föregåtts av ett omfattandeutredningsarbete och tillstyrkts av en bred remissopinion, föreslår attriksdagen med avslag på motion 1980/81:2010 yrkandena 1 a samt 3 i denna delgodkänner vad som i proposition 1980/81: 107 förordats om riktlinjer för denstatliga skoladministrationens roll och uppgifter på central och regional nivå. Utskottet behandlar i det följande bl. a. denlångsiktiga och övergripande planering som i huvudsak rör skolans kvalitativautveckling. Hit hör forsknings- och utvecklingsarbete, personalutveckling,utvärderingsarbete, läroplansarbete, läromedelsutveckling och elevvård. Föredraganden har i proposition 1980/81:97 omskolforskning och personalutveckling utförligt behandlat forsknings- ochutvecklingsarbetet (proposifionen behandlad i UbU 1980/81:37). I föreliggandeproposition 1980/81:107 erinras om att forskningsverksamheten bör gesen långsiktig prägel och främst belysa problem och konsekvenser avseendelångsiktiga handlingsalternativ. Föredragande statsrådet utgår från att SÖ börha det centrala ansvaret för forskningen inom skolsektorn och vuxenutbildningen.Vad gäller ansvaret för utvecklingsarbetet bör detta enligt föredraganden istörre utsträckning än tidigare ligga pä lokal nivå. SÖ bör, främst med hjälpav länsskolnämnderna, följa det lokala utvecklingsarbetet, samla och tillfältet återföra erfarenheter från detta arbete. Nära förknippad med det lokalautvecklingsarbetet är personalutvecklingen. Förslag härom framläggs likaså iproposition 1980/81:97. Planering av skolans verksamhet och utvecklingoavsett om den sker på lång eller kort sikt och oavsett om den sker på central,regional eller lokal nivå förutsätter enligt föredragande statsrådet enfortlöpande utvärdering av verksamheten. Denna utvärdering blir i storutsträckning en lokal UbU 1980/81:38 8 angelägenhettill följd av det ökade lokala ansvaret för skolan. Föredraganden menaremellertid att detta lokala ansvar, kopplat till bl.a. en friareresursanvändning, också medför ökade krav på att SÖ centralt följer vad somhänder lokalt både i fråga om organisation, resursfördelning och resultat. Somen mellaninstans bör härvid länsskolnämnderna fungera. Dessa skall genomverksamhet på fältet bl. a. svara för jämförelser mellan kommunerna och mersystematiskt än förmedla erfarenheter till SÖ. Den centralautvärderingen kan emellertid inte, påpekar föredragande statsrådet, enbartbaseras på resultat från den utvärdering som sker på länsnivå och kommunalnivå. Även en mer teoretiskt inriktad forskning är ett naturligt inslag i dencentrala .utvärderingen. Utskottet,som instämmer i vad som anförts i proposition 1980/81: 107 omutvärderingsarbetet, vill stryka under att den statliga skoladministrationensutvärderingsuppgifter utgör grundläggande inslag i en aktiv tillsyn avutbildningsverksamheten i syfte att bl. a. vidmakthålla och främja en likvärdigutbildningsstandard i hela landet. När det gäller läroplansarbetet anför föredragandestatsrådet att utformningen av mål och riktlinjer för skolans verksamhetliksom avvägningen av läroplanernas innehåll måste vila på allmänna värderingaroch förutsätta politiska ställningstaganden. Det innebär bl. a. att regeringendels beslutar om mål och riktlinjer för och gymnasieskolan samt omtimplaner i enlighet med riksdagsbeslut för och för gymnasieskolanslinjer, dels fastställer kursplaner med mål och huvudmoment för ämnen inomgmndskolans gemensamma sektor och inom gymnasieskolans linjer. () föreslog i sitt betänkande (SOU 1980:5) Förenklad skoladministration- principer för ny organisation aU delar av tim- och kursplanearbetet förlokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser i gymnasieskolan skalldecentraliseras till lokal nivå inom vissa centralt fastlagda resurs- ochtimplaneramar. Föredragande statsrådet ansluter sig fill detta förslag. Imotion 1980/81:2010 (yrkande 2) anförs att uppläggning och inriktning av lokaltarbetsmarknadsanknutna specialkurser i gymnasieskolan bör utarbetas i samrådmellan skolmyndigheten och lokala fackliga organisationer. Därvid bör enligtmotionärerna beaktas att företagsintressen ej får inskränka elevernas behov aven bred och allsidig utbildning. Utskotteterinrar om att SÖ i sitt läroplansarbete reguljärt samarbetar med företrädareför arbetsgivare och arbetstagare - ofta sammanslutna i yrkesnämnder vilkabistår med den sakkunskap som krävs för att den gymnasiala yrkesutbildningen ifråga om innehåll fortlöpande förnyas och förbättras i takt med utvecklingeninom näringsliv och arbetsmarknad. Utskottet utgår från att detta även kommeratt gälla när SÖ fastställer de fim- och kursplaneramar soni i det härsammanhanget kommer i fråga. UbU 1980/81:38 9 syftetmed förslaget bl. a. är att nå en bättre anknytning till det lokalaarbetslivets behov förutsätter utskottet att det lokala planeringsrådet och/eller yrkesråden medverkar i planeringen av de ifrågavarande specialkurserna.I dessa lokala organ finns bl. a. arbetstagare företrädda. De lokaltarbetsmarknadsanknutna specialkurserna bör i likhet med övriga specialkurserge en bred och allsidig utbildning och likvärdig kompetens för yrkesutövning. Medhänvisning till det anförda föreslär utskottet att med avslag påmotion 1980/81:2010 yrkande 2 godkänner vad som i proposition 1980/81:107förordats om läroplaner för lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser igymnasieskolan. Utredningen om läromedelsmarknaden (ULÅ) har i sittbetänkande (SOU 1980: 15) Läromedlen i skolan framlagt vissa förslag ominriktningen och utformningen av de statliga insatserna på läromedelsområdet.Betänkandet bereds inom . I avvaktan på beredningenär inte föredraganden beredd att gå närmare in på frågan om SÖ:s uppgifter påläromedelsområdet. Föredraganden anser att elevvårdsarbetet inte kanavskiljas från annan skolverksamhet. Elevvårdsarbetet är inte enspecialistfunktion. I den mån särskilda problem dyker upp och speciellaåtgärder måste vidtas behöver dock skolledning och lärare hjälp av särskildexpertis. Att organisera elevvårdsarbetet aren angelägenhet. Någotsärskilt statsbidrag för elevvårdsverksamheten utgår inte. Statsrådet anförsammanfattningsvis att den statliga skoladministrationens arbetsuppgifter inomelevvårdsområdet bör minska. Detta uttalande avser de speciella resurser somför närvarande finns hos SÖ och länsskolnämnderna för handläggning avelevvårdsfrågor. För länsskolnämndernas del innebär detta enligt föredragandenatt länsskolpsykologtjänsterna bör avvecklas. Utskottet återkommer till dennafråga i avsnittet om SÖ:s och länsskolnämndernas personalresurser. När det gäller gymnasieskolans organisation anserföredragande statsrådet att SÖ även i fortsättningen skall ha huvudansvaretför den långsiktiga planeringen. Hit räknar föredraganden även arbetet medanslagsframställning och långtidsbedömning. Utskottetfinner anledning att först erinra om nuvarande ordning för de årligaorganisationsbesluten för gymnasieskolan. Regeringen framlägger ibudgetpropositionen förslag till om dimensionering av gymnasieskolanför nästföljande budgetår. Dimensioneringsförslaget, som omfattar både förslagtill totaldimensionering och förslag till dimensionering av UbU 1980/81:38 10 gymnasieskolansolika grupper av studievägar, behandlas av . Pågrundval av underhandsbesked om regeringens förslag till omgymnasieskolans dimensionering och framställningar från kommunerna fattar SÖ idecember ett preliminärt organisationsbeslut avseende nästföljandeläsår (budgetår). Beslutet anger vilka studievägar som avses anordnas i varjekommun med gymnasieskola. Dennuvarande beslutsordningen innebär i princip att regering och riksdag beslutarom det totala antalet platser som får disponeras för gymnasieskolans stora ram(längre studievägar), resp. lilla ram (specialkurser som är kortare än ett åreller som har särskilda inträdeskrav). Beslutet ger också vägledning om hurplatser skall fördelas mellan studievägar av olika längd och inriktning. Vidarebemyndigas SÖ att, om så erfordras, omfördela platser mellan de olika ramarna. SÖhar efter organisationsbeslutet i huvudsak medgivit de förändringari dimensioneringen av studievägarna som föranletts av kommunernas önskemål.Det har visat sig vara svårt att åstadkomma ett utbildningsutbud som inte blirstarkt beroende av kommunernas resurser och de sökandes intressen.Arbetsmarknadens behov har inte tillräckligt kunnat beaktas. Regeringenföreslår nu sådana förändringar i formerna för besluten om dimensionering avgymnasieskolan att de dels ökar möjligheterna för riksdag och regering attstyra inriktningen av utbildningsutbudet på gymnasial nivå, dels ger möjlighetatt snabbare möta nya behov och tillgodose efterfrågan pä olika typer avgymnasieskolutbildning, dels ökar det lokala och regionala inflytandet överplaneringen av den gymnasiala utbildningen. Genom det senare avses snabba justeringarmöjliggöras, när så erfordras, även på ett sent stadium i planeringsprocessen. Regeringoch riksdag föreslås liksom fastställa totaldimensioneringen avgymnasieskolan och fördelningen på olika utbildningssektorer i vad avser helariket. I syfte att åstadkomma en mera långsiktig planering bör regeringens ochriksdagens beslut i stället för nuvarande ettårsbeslut utformas somflerårsramar , där dimensioneringsbeslutet för det andra och tredjeåret ges formen av bemyndigande till regeringen om planeringsramar.Dimensioneringen bör uttryckas i årselevplatser och fördelas på ett antalsektorer som bättre än avspeglar arbetslivets efterfrågan påutbildade med viss inriktning. Följande sex sektorer föreslås, nämligen 1. Humanistiskoch samhällsvetenskaplig sektor, 2. Vård-, social och konsumtionsteknisksektor, 3. Ekonomisk och merkantil sektor, 4. Teknisk och naturvetenskapligsektor, 5.