bet · G401TU2 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:2 om utbildning av piloter för den civila luftfarten m.m. (prop 1980/81:6) I proposition 1980/81:6 föreslårregeringen () att godkänna de avföredragande departementschefen förordade riktlinjerna för utbildning avpiloter för den civila luftfarten. I propositionen föreslås att encivil pilotutbildning inrättas. Avsikten med den nya utbildningen är attflygvapnet skall få behålla sina piloter som främst SAS behov avsvenska piloter tillgodoses. Huvuddelen av den civila pilotutbildningen kommer attlokaliseras till . En del av den besparing som flygvapnet gör genomtillkomsten av en civil pilotutbildning bör användas för att finansieraverksamheten. Mot den bakgrunden är det enligt propositionen naturligt attchefen för flygvapnet blir huvudman för den grundläggande delen avutbildningen. SAS är för sin del berett att svara för den bolagsanpassade delenav utbildningen. En organisationskommitté tillsätts med uppgift att svara förden närmare planläggningen av utbildningen. Utbildningenbör påbörjas möjligt. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1979/80:908 av Ing-MarieHansson m. fl. (s) yrkas att hos regeringen begär 1. att ävenanalyser av regionalpolitiska aspekter, säkerhetsfrågor och ekonomiskakonsekvenser vägs in vid förslag till lokalisering av den civilapilotutbildningen, 2. att enförläggning till /prövas på samma sätt som övriga orter iutredningen. I motion 1979/80:917 av AnitaPersson m. fl. (s) yrkas att beslutar att den civila pilotutbildningenförläggs till /(f. d. I motion 1979/80:922 av RolandSundgren m. fl. (s, m, c, fp, vpk) yrkas att beslutar en lokaliseringav den föreslagna trafikflygarskolan till (Hässlö) i sin helheteller lämpliga delar därav. 1 1980/81. TU1980/81:2 2 I motion 1979/80:1014 av BerntEkinge (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), beträffande den föreslagnacivilpilotskolan att som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen [1979/80:1013 harjanförts om angelägenheten av att denna skolalokaliseras till . I motion 1979/80:1346 av BerntNilsson m. fl. (s) yrkas att beslutar att, när beslutet omcivilpilotutbildningen tas, denna skall förläggas till . Motioner väckta med anledning av proposition 1980/81:6 I motion 1980/81:16 av BerntNilsson m. fl. (s) yrkas att beslutar att skede C 1 och C 2 av dencivila pilotutbildningen förläggs till . I motion 1980/81:31 av HolgerBergman m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om långsiktig planering av den civila pilotutbildningen,möjlig förläggning av pilotskolans C 2-utbildning och frågan om lokalisering aven permanent central flyglärarutbildning. I motion 1980/81:32 av Ing-MarieHansson m. fl. (s) yrkas att -med avslag på propositionen imotsvarande del - beslutar att den civila pilotutbildningen förläggs tillGävle/. I ärendet har yttrande avgivits avarbetsmarknadsutskottet (AU 1980/ 81:4 y). Se bilaga till detta betänkande. I propositionen föreslås riktlinjerför utbildning av piloter för den civila luftfarten. Innebörden av dessariktlinjer är i huvudsak att chefen för flygvapnet ges i uppdrag att genomföraen grundläggande civil pilotutbildning. Denna utbildning skall motsvara kravenpå B-certifikat för tvåmotoriga flygplan och IFR-bevis (dvs. tillstånd attflyga enligt instrumentflygreglerna). Teoriutbildningen skall anpassas till attmotsvara kraven för D-certifikat. Det huvudsakliga skälet för att staten nu skall engagerasig i en civil pilotutbildning är enligt propositionen de samhällsekonomiskavinster som kan uppnås genom att flygvapnet får behålla de militärt utbildadepiloterna, vilka eljest skulle söka anställning vid SAS. I detta sammanhangomtalas i propositionen att kostnaderna för att utbilda en pilot för flygplan37 är ca 4 milj. kr. exkl. kapitalkostnader, vilket bör jämföras med ca0,5 milj. kr. för en civilt utbildad pilot enligt föreliggande förslag. Enfortsatt avtappning av militära piloter skulle förorsaka mycket allvarligakonsekven- TU1980/81:2 3 ser för flygvapnet vilket inte kan accepteras, uttalarkommunikationsministern. I propositionen omtalas också att frågan om en permanentcentral utbildning av flyglärare kommer att utredas. Den skisserade civila pilotutbildningen är indelad i s. k.skeden. , skede A, ges utbildning för A-certifikat.Under skede B, som omfattar , ges resterande enmotorutbildning. SkedeC innefattar tvåmotorutbildning och har delats upp i ett C|-skede om 1,5månader och ett Cj-skede om . C|-skedet omfattar dentvåmotorutbildning och resterande övriga utbildning som behövs för att erhållaB-certifikat jämte IFR-bevis. Skede C, syftar till att ge eleven flygerfarenhetunder bolagsanpassade former. Den utbildning som chefen för flygvapnet föreslås få iuppdrag att genomföra omfattar skedena A, B och C,. Utbildningen inordnas iflygvapnets organisation och organiseras som en central enhet, administrativtknuten till i . Enligt propositionen skallutbildningen t. v. finansieras genom en del av den besparing som chefen förflygvapnet gör på grund av minskad avgång av piloter från flygvapnet. Skede C2 - den bolagsanpassade utbildningen - skall enligtpropositionen genomföras och finansieras av SAS. I den mån andra flygbolag villutnyttja denna utbildningsmöjlighet bör det enligt propositionen inte föreligganågra hinder om berörda bolag lämnar skäliga bidrag till täckande av SASkostnader. En särskild organisationskommitté avses bli tillsatt. Enav kommitténs uppgifter blir att klarlägga förutsättningarna och möjligheternaatt samordna utbildningen i skedena C, och C,. Härvid bör undersökasmöjligheterna att förlägga denna del av utbildningen till annan ort änLjungbyhed. Frågor kring lokaliseringen av denföreslagna civila pilotutbildningen tas upp i de tre motioner som har väcktsmed anledning av propositionen. Utskottet behandlar i detta sainmanhang ocksåfem motioner från allmänna motionstiden . Även sistnämnda motionerinnehåller olika förslag i lokaliseringsfrågan, varvid motionärerna har utgåttfrån det utredningsförslag, pilotutbildningsutredningens betänkande (Ds K1979:5) Rekrytering och utbildning av flygförare till den civila luftfarten,som ligger till grund för propositionen. Lokaliseringsfrågan behandlas också iarbetsmarknadsutskottets yttrande AU 1980/81:4 y. De lokaliseringsalternativ som pilotutbildningsutredningenstuderade närmare var dels flygvapnets flygplatser i (), (F 5), (F 11) och (F 12), dels flygplatserna i (), (Romme) och /(Rörberg). Utredningen fann endastanledning att redovisa kostnadsberäkningar för alternativet . I propositionenhar kostnadsuppskattningar gjorts även för alternativen 1* 1980/81. TU1980/81:2 4 Syftet med dessa beräkningar har,enligt vad som anförs i propositionen (s. 15), i mindre utsträckning varit attvisa totalkostnaden för utbildningen utan snarare att göra en så långt möjligträttvisande jämförelse mellan olika lokaliseringsalternativ. Regional- och sysselsättningspolitiska överväganden redovisasockså i propositionen, varvid kommunikationsministern uttalar att han inte harfunnit att någon av de nämnda orterna har en sämre situation än de andra,"varför det av regional- och sysselsättningspolitiska skäl inte finnsnågot avgörande skäl att prioritera någon av orterna" (s. 16). I dettasammanhang anför kommunikationsministern också att det ur utbildningspolitisksynvinkel vore att föredra en lokalisering som medger en nära samverkan mellanpilotutbildningen och en högskoleenhet. Större vikt måste emellertid enligthans mening läggas vid möjligheterna att utnyttja redan befintliga resursereffektivt. I motion 1980/81:32 (s) föreslås att - medavslag på propositionen i motsvarande del - skall besluta att utbildningenförläggs till /. Motionärerna anser sammanfattningsvis "attGävle/. har de långsiktigt viktiga grundförutsättningarna i form avett fritt luftrum och ur utbildningspolitisk synpunkt genom samordning medhögskolan". De åberopar också regional- och sysselsättningspoliliska skäl.Samma motionärer har i den under allmänna motionstiden väckta motion1979/80:908 föreslagit att skall hos regeringen begära dels att ävenanalyser av regionalpolitiska aspekter, säkerhetsfrågor och ekonomiska konsekvenservägs in vid förslag till lokalisering av den civila pilotutbildningen, delsatt en förläggning till /prövas på samma sätt som övriga orter iutredningen. Förslag om att utbildningen skall lokaliseras tillVästerås återfinns i den under allmänna motionstiden väckta motion 1979/80:922(s, m, c, fp, vpk). Motionärerna åberopar bl. a. luftrumsförhållandena,väderstatistiken samt regional- och sysselsättningspolitiska skäl, särskilt motbakgrund av den beslutade nedläggningen av . Samhällsekonomiska, regionalpolitiska, miljömässiga ochflygsäkerhets-mässiga skäl talar för anförs i motion 1979/80:917 (s)från allmänna mofionstiden. Motionärerna föreslår att beslutarförlägga den civila pilotutbildningen till /Skafsta (f. d. Imotion 1979/ 80:1014 (fp) föreslås (yrkande 1) - med mofivering i motion1979/80:1013 -ett riksdagsuttalande om angelägenheten av attpilotutbildningsskolan lokaliseras till . Enligt motion 1980/81:31 (s) är den lösning som föreslås ipropositionen i alltför hög grad styrd av önskemålet att förlägga ytterligareverksamhet till i . Motionärerna synes inte motsättasig att utbildningen nu lokaliseras till men menar att det långsiktigautbildningsbehovet inte kommer att kunna tillgodoses inom ramen för dettaalternativ. De föreslår att skall uttala sig för att det fortsatta TU1980/81:2 5 planeringsarbetet för utbildningen skall innefattaförberedelser för en alternativ lokalisering. Motionärerna pekar härvid på f.d. Fll/Skafsta i som ett "utmärkt" alternativ. Vidareföreslår de att skall uttala sig till förmån för /Skafsta somlämplig lokaliseringsort för dels det bolagsanpassade C2-skedet, dels den ipropositionen nämnda centrala flyglärarutbildningen. I motionen nämns också enrad andra åtgärder i syfte att utnyttja befintliga resurser vid den nu nedlagdaflygflottiljen F 11 i . Under allmänna motionstiden föreslogs i motion1979/80:1346 (s) att skulle besluta om förläggning till av dencivila pilotutbildningen. Motionärerna efterlyste bl. a. kostnadsjämförelsermellan och . De beräkningar som presenteras i propositionen harallvarliga brister, uttalar samma motionärer i motion 1980/81:16. De anser detotillfredsställande att skall fatta beslut på grundval av så"vaga" ekonomiska fakta som redovisas i propositionen och efterlyserkompletterande uppgifter. Motionen utmynnar i förslag om att skallbesluta att skedena C] och C2 förläggs till . Som skäl anges bl. a.tillgång till fritt luftrum, möjligheteratt samutnyttja lärarfunktioner medLjungbyhed och tillgång till högskola. Också regional- ochsysselsättningspolitiska argument åberopas. Med anledning av den kritik som i sistnämnda motion harriktats mot kostnadsberäkningarna i propositionen har utskottet berettföreträdare för tillfälle att inför utskottetkomplettera uppgifterna. Mot bakgrund av bl. a. de inför utskottet lämnadeupplysningarna har utskottet ingen erinran mot vad som föreslås i propositionenbeträffande förläggning till av skedena A och B i den föreslagnapilotutbildningen. De förslag om alternativa lokaliseringar av utbildningensom har förts fram i mofionerna 1979/80:908 och 1980/81:32 (/),1979/80:922 (), 1979/80:917 och 1979/80:1014 () samt1979/80:1346 () avstyrks sålunda. Också förslaget i mofion 1980/81:31 omplanering nu för förberedelser för en alternativ lokalisering till Nyköpingavstyrks. Vad gäller frågan om lokaliseringenav skedena C] och C2 vill utskottet anföra följande. Av det föregående har framgått att enorganisationskommitté avses få i uppdrag att klarlägga förutsättningarna ochmöjligheterna att samordna utbildningen under dessa båda skeden och att därvidundersöka andra lokaliseringsalternativ än . Vidare framgår attutbildningen under skede C2 - det bolagsanpassade skedet - avses bli genomfördoch finansierad av SAS. Utskottetutgår från att organisationskommittén kommer att eftersträva TU1980/81:2 6 en lokalisering till av utbildningen under skedeC2. I motion 1980/81:16 anförs olika argument - inte minst av regional- ochsysselsätt-ningspolitisk art - som talar för en lokalisering till avsåväl detta skede som skede Cj. Utskottet kan inte ställa sig bakommotionärernas förslag att nu skall fatta beslut om förläggning tillKalmar av utbildningen under dessa båda skeden. Däremot anser utskottet att detfrån trafik- och utbildningsmässiga synpunkter kan anföras starka skäl attförlägga denna del av utbildningen till . Utskottet räknar dock med atthithörande frågor kommer att analyseras ingående av organisationskommitténunder dess arbete. Utskottet föreslår att gör ett uttalande av dennainnebörd. Av vad utskottet anfört följer att utskottet avstyrkerförslaget i mofion 1980/81:31 om ett uttalande till förmån för somlämplig lokaliseringsort för utbildningen under skede C2. Motion 1980/81:31 innehåller ocksåett förslag att skall uttala att en permanent centralflyglärarulbildning bör lokaliseras till . Utskottet finner det intelämpligt att föreslå att göra något uttalande i dennalokaliseringsfråga innan det i propositionen aviserade utredningsarbetet harslutförts. Mot denna bakgrund avstyrks motion 1980/81:31 i här aktuell del. Vad som i övrigt föreslås ipropositionen om riktlinjer för utbildning av piloter för den civila luftfartenföranleder ingen erinran från utskottets sida. Yttrandet från arbetsmarknadsutskottet ger intetrafikutskottet anledning till något uttalande i de regional- ochsysselsättningspolitiska frågorna. 1. beträffande lokalisering av skedena A och B i en civU pilotutbildning attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:6 i ifrågavarande del a) avslår mofionerna 1979/80:908 och 1980/81:32 (/ ), b) avslår motion 1979/80:922(), c) avslår motion1979/80:917, motion 1979/80:1014 yrkande 1 och motion 1980/81:31 iifrågavarande del (), d) avslårmotion 1979/80:1346 (), 2. beträffande lokalisering avskedena Cj och C2 i en civd pilotutbildning a) med anledning av proposition 1980/81:6 i ifrågavarande del och motion1980/81:16 () som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, b) avslår motion 1980/81:31 i ifrågavarande del (), 3. beträffande riktlinjer i övrigt för utbildningav piloter för den civila luftfarten att bifaller proposition1980/81:6 i ifrågavarande del, 4. beträffandelokalisering av en central flyglärarutbildning att avslårmotion 1980/81:31 i ifrågavarande del (). Närvarande:Bertil (), (), (), (), (), (), (), ().Anna (), (), (), Per Stenmarck(m), (), () och (). TU1980/81:2 8 yttrande 1980/81:4 y om lokaliseringen av den civila pilotutbildningen (prop.1980/81:6) Sedan trafikutskottet den 6november 1980 - med ändring av ett tidigare beslut i motsatt riktning - berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att inkomma med yttrande över proposition1980/81:6 om utbildning av piloter för den civila luftfarten m. m. jämtemotionerna 1979/80:908, 1979/80:917, 1979/80:922, 1979/80:1014 yrkande 1,1979/80:1346, 1980/81:16, 1980/81:31 och 1980/81:32 har utskottet beslutat avgeföljande yttrande. I propositionen föreslås att encivil pilotutbildning skall inrättas och ätt huvuddelen av denna skallförläggas till . , som prövat förslaget fråni första hand regionalpolitiska utgångspunkter, godtar regeringens förslag ochavstyrker samtliga motioner med alternativa yrkanden om lokalisering. Efter den grundläggande utbildningen som föreslås fåchefen för flygvapnet såsom huvudman planeras ett bolagsanpassatutbildningsavsnitt som skall tas om hand av SAS. För denna del av utbildningen,som planeras bli samordnad inom , finns inte något förslag omförläggning till viss ort. Frågan skall övervägas vidare i enorganisationskommitté som även skall bedöma samordningen med den senare delenav grundutbildningen. I ett par motioner yrkas att nu skall görauttalande till förmån för resp. . Enligt utskottets meningsaknas tillräckligt underlag för att göra sådana ortsprioriteringar. Ävendessa motionsyrkanden avstyrks därför. I den aktuella propositionenföreslås att en civil pilotutbildning inrättas. Som skäl härför anförs desamhällsekonomiska vinster som kan uppnås genom att flygvapnet får behålla demilitärt utbildade piloterna som behovet hos främst SAS av svenskapiloter tillgodoses. AU 1980/81:4 y TU1980/81:2 9 Den skisserade civila pilotutbildningen är indelad i följande s. k. skeden: Tvåmotorutbildning -(- B-certifikat -1- instrumentflygning (IFR) Den sammanlagda utbildningstiden blir således 18 månader. Chefen för flygvapnet föreslås få i uppdrag att genomföraskedena A, B och C 1. Denna del av utbildningen skall inordnas i flygvapnetsorganisation och organiseras som en central enhet administrativt knuten tillkrigsflygskolan i . Utredningen har med utgångspunkt i en något störreutbildningsvolym än propositionens förslag beräknat att ca 70 personer kommeratt sysselsättas vid skolan. Skede C 2 skall enligt propositionen genomförasoch finansieras av SAS, som alltså blir huvudman för den delen av utbildningen. En särskild organisationskommitté skall tillsättas för attbl. a. klarlägga förutsättningarna och möjligheterna att samordna utbildningeni skedena C 1 och C 2. Meningen är att kommittén därvid även skall undersökamöjligheterna att förlägga denna del av utbildningen till annan ort änLjungbyhed. Till grund för propositionens förslag ligger ettbetänkande av pilotutbildningsutredningen kallat Rekrytering och utbildning avflygförare till den civila luftfarten (Ds K 1979:5). En viktig uppgift förutredningen var att bedöma lokaliseringsfrågor. Utredningen har därvid studeratflygvapnets flygplatser! (Fl), (F5), (Fil) ochKalmar (F 12). De militära förbanden vid F 11 () och F 12 ()skall enligt planerna vara nedlagda . Även förbandet () kommer att läggas ned. Utredningen har också studerat möjligheternaatt förlägga den civila pilotutbildningen till flygplatserna i ,och /. Som fidigare nämnts föreslås i propositionen atthuvuddelen av utbildningen (skedena A-C) skall förläggas till . Somskäl härför anförs bl. a. att en sådan lösning är den billigaste och mesteffektiva inte bara för den civila pilotutbildningen utan också för samhälletsom helhet. I motionerna som huvudsakligen behandlarlokaliseringsfrågan förs fram olika alternativ. Förslagen avser ,, och / . I propositionen har som komplettering av denkostnadsberäkning utredningen redovisar för Ljungbyhedsalternativet gjortskalkyler för en föriägg- TU1980/81:2 10 ning till resp. Nyköping.Kostnadsberäkningen innebär följande (milj. Investerings- Årliga drift- och (Klippan) 10 29 I propositionen understryks attberäkningarna är behäftade med viss osäkerhet. Kritik har också riktats motdessa i flera av motionerna. På den korta tid som stått utskottet till buds har detinte varit möjligt att göra en självständig bedömning av kalkylernas riktigheteller en beräkning av kostnaderna vid en lokalisering till andra orter somaktualiserats i mofionerna. Med hänsyn till den osäkerhet som uppenbarligenvidlåder beräkningarna kan möjligen den slutsatsen dras att de direktakostnaderna inte på ett avgörande sätt skiljer sig mellan de olikaalternativen. Visst försteg i kostnadshänseende torde dock ha. Motbakgrund av ovanstående bedömningar får de regionalpolitiska synpunkterna ansesha ökad tyngd vid det slutliga ställningstagandet till var utbildningen skallförläggas. Utskottet redovisar i det följande vissa data ombefolkning och sysselsättning. Med hänsyn till att kostnadsberäkningar endastutförts för (Klippans kommun), och har utskottetansett sig böra begränsa sin redovisning till dessa orter. Utskottet villemellertid anmärka att det även för andra orter som aktualiserats isammanhanget, exempelvis /, kan anföras starka skäl från rentregionalpolitiska utgångspunkter för en förläggning dit. Befolkningsutvecklingen i de tre kommuner som utskottetnärmare prövar framgår av följande uppställning. Index 1970 = 100 16 256 52 496 57 739 16 263 52 385 62 561 16 639 52 657 63 918 Av prognosen framgår att man räknarmed en negativ utveckling fram i . Arbetslösheten var i och Klippanlägre än riksgenomsnittet medan den i var något högre. Andelen yrkesverksamma i åldern enligtlänsstyrelsernas prognos för redovisas i följande sammanställning. TU1980/81:2 11 Förvärvsfrekvens 1980 (%) Kommun Totalt Därav kvinnor Av sammanställningen framgår attKalmar uppvisat något högre förvärvsfrekvenser än de båda övriga kommunerna.Siffrorna för riket är 74,6 resp. . När det gäller andelen statligt anställda kan det noterasatt såväl län som ligger klart under riksgenomsnittet. De bedömningar av ortsvalet som från regionalpolitiskautgångspunkter kan göras på grund av bl. a. det redovisade materialet ger intenågon klar indikation på att en av de aktuella orterna är att föredra framförde andra. Utskottet kan alltså dela bedömningen i propositionen att det frånden sagda utgångspunkten inte finns något avgörande skäl att prioritera någonav de aktuella tre orterna. Mot denna bakgrund och vad i övrigt anförts omskälen för anser sig utskottet kunna godta propositionens förslag ifråga om lokaliseringen av den grundläggande utbildningen. Frågan om förläggning av den del av utbildningen som ärbolagsanpassad (C 2) och möjligen också av utbildningen under skede C 1 tas uppi ett par motioner. I motion 31 pläderar m. fl. (s) för altdenna utbildning och flyglärarutbildningen skall förläggas till Nyköping.Motionärerna erinrar bl. a. om de uttalanden om regionalpolitiska insatser ibl. a. som gjordes av statsmakterna i samband med beslutetatt lägga ned Fil. Även förs fram i det här sammanhanget. m. fl. (s) vill i motion 16 att skall besluta attutbildningen under skedena C 1 och C 2 skall förläggas dit. Motionärernaerinrar om det ovan refererade uttalandet av statsmakterna - ett uttalande somockså gällde på grund av nedläggningen av F 12. Som sagts skall en senare del av utbildningeninkl. valet av ort för densamma övervägas i en organisationskommitté.Utbildningen skall ha SAS som huvudman, och strävan är att söka samordna detbolagsanpassade skedet C 2 med utbildningen i övriga skandinaviska länder. Redan det anförda ger vid handen att det är mindrelämpligt att nu gör några uttalanden som kan tolkas som stöd för denena eller andra orten. Tillräckligt material om t. ex.utbildningensorganisationoch samband med annan verksamhet saknas för ett sådantställningstagande. Inte heller det av utskottet framlagda regionalpolitiskamaterialet är tillräckligt underlag ens för en prioritering mellan ochNyköping. Som exempel vill utskottet peka på en sådan icke beaktad faktor närdet gäller utvecklingen på sysselsättningsområdet som svårigheter. Detkan få en markant TU1980/81:2 12 negativ effekt för arbetsmarknaden i . Isammanhanget bör också noteras de problem som kan uppstå i till följd avsvårigheterna vid varvet där. Det får förutsättas att såväl som Nyköpingkommer att omfattas av organisationskommitténs överväganden, men självfalletkan även andra orter komma i fråga i det sammanhanget. Sammanfattningsvistillstyrker utskottet propositionens förslag om lokalisering av dengrundläggande utbildningen till och avstyrker motionernasändringsförslag i motsvarande delar. Utskottet avstyrker också att nuskall uttala sig om prioriteringen mellan olika orter när det gäller denbolagsanpassade delen av utbildningen. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), () och (). () anför: Enligt min uppfattning, som också redovisas i motion1980/81:16, är propositionen behäftad med uppenbara och allvarliga brister. Bl.a. har inte beaktats tidigare utfästelser beträffande kompensationför bortfallet av sysselsättningstillfällena till följd av nedläggningen avflygflot-filjerna i och . Enligt min mening borde dettaförhållande ha kommit till ett mer bestämt uttryck i utskottets yttrande. Detbör tilläggas att län har den i särsklass lägsta andelen statligt anställdai förhållande till andra län. Dessutom har utlokaliseringsetapperna från åren1971 och 1973 inte fullföljts i beslutad omfattning beträffande län.