bet · G401NU39 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad gäller prövningen avsökandens personliga lämplighet att servera alkoholdrycker sägs i uttalandetbl. a. följande: Sökanden skall ha gjort sig kändför ordentlighet. Härvid skall givetvis beaktas om han gjort sig skyldig tillgrövre brott såsom narkotikalangning, dobbleri, häleri, kopplerij skattebrotteller också vid upprepade tillfällen eller till brott motalkohollagstiftningen eller trafikonykter-hetsbrott. Vidare skall beaktasekonomisk misskötsamhet, såsom upprepade konkurser, underlåtenhet att erläggaavgifter och skatter till det allmänna. ---- Förutomfinansieringsplan för att få klarhet i bakomliggande finansiella förhållanden("tvätta svarta pengar vita") infordras då så bedöms erforderligtekonomisk kalkyl för prövning av sökandens förutsättningar att sköta rörelsenpå ett från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt. Möjligheten attutnyttja expertis inom uppbördsenheten och kronofogdemyndigheten, börutnyttjas. Om sökande inte vill ge in kalkyl, kan det finnas anledning tro attdenne inte är seriös. Beträffande återkallelse avtillstånd att servera alkoholdrycker anfördes bl. a. följande: ------ har en person väl godkänts som innehavare avserveringsrörelse och däreftervisar misskötsamhet i fråga om betalning av arbetsgivaravgifter är detskattelagsfiftningen (enligt vilken underiåtenheten inte ens är ett brott!) somskall tillämpas och inte lagen orn handel med drycker (LHD). Den senare lagenfår inte användas som någon städgumma i samhället för i och för sig angelägnaändamål, hur effektivt ingripande mot serveringstillstånd än må vara. Vill mangöra det - såsom i flera fall önskat men länsstyrelsenhittills avvisat i avsaknad av prejudicerande avgörande eller anvisning frånden centrala tillsynsmyndigheten, - får man först se till attLHD ändras. har emellertid i ett uppmärksammat fall betecknatrestaurangägarens underlåtenhet att och utan anmaning erläggaarbetsgivaravgifter som klandervärt. I några fall har iåterkallelsefall, grundade på förseelser mot LHD, även åberopat underlåtenhetatt erlägga arbetsgivaravgifter och skatter såsom ett ytterligare skäl föråterkallelse. Men, som nämnts, inte mot klara lagregler ansett sig kunnaåberopa sådan underlåtenhet som enda grund för ingripande motserveringstillstånd. Övriga remissinstanser har antingeninte alls eller endast mycket kortfattat berört de tidigare återgivna förslagentjil krav angående finansiering av verksamheten, ekonomisk skötsamhet ochpersonlig lämplighet (punkterna 2-A). Hotell- och restauranganställdas förbund säger sig ihuvudsak kunna tillstyrka förslaget till riktlinjer.Handelstjänstemannaförbundet uppfattar förslaget som mycket ambitiöst ochverklighetsförankrat. Förbundet anför att det är nödvändigt med samordningmellan olika kontrollerande myndigheter i och för bekämpandet av olika formerav brottslighet inom hotell- och restaurangbranschen såsom narkotikahantering,svarta löner och NU1980/81:39 12 hotell- ochrestaurangförening anser att skrivningarna i förslaget i stort bör kunnabibehållas. Åtgärder av branschorganisationer och fackligaorganisationer är hotell-och restaurangförbund (SHR) och de fackliga organisationerna remissinstanser iärenden om tillstånd för restauranger att servera alkoholdrycker. Vidareförekommer samarbete mellan myndigheter och organisationer i syfte att arbetaför en sund utveckling av branschen. I samarbetet mellan branschorganisationenoch de fackliga organisationerna har följande program fastlagts: I erforderlig omfattning bildassamarbetsgrupper (SHR - facket - polisen - ) för att arbeta för en sund utveckling inom branschen (ett sådant samarbete finns redan i ; en samarbetsgrupp beslöts i vid möte med Södra och bildas också i ). Branschparterna tar gemensamtinitiafiv till en brett upplagd informationskampanj som på ett bra sättkartlägger de negativa konsekvenserna för en anställd att ta emot svart lön. Branschparterna hävdargemensamtkrav på personliga kvalifikafioner för den som skall driva företag i branschen(kunskap om lagar och avtal, rimlig möjlighet att förstå och kommunicera påsvenska språket). Branschparterna tar gemensamtinitiativ fill analyser syftande till att klarlägga varifrån de resurser kommersom används bl. a. för svarta löner. Här avses främst konkursanalyser. Branschparterna arbetar gemensamtmed information till revisorer och granskningsmän om svartlöneproblematiken ocharbetet i övrigt på att förhindra oegentligheter inom branschen. Information lämnas till de fackligaorganisationerna varje gång SHR avslår ansökan om medlemskap. Den redan tillsatta partsgemensammaarbetsgruppen som har till uppgift att förhindra svarta löner fortsätter sittarbete. Inom hotell- ochrestaurangförbund ställs följande krav på nya medlemmar: o Krav på att varje medlemsföretag har sin redovisningupplagd på ett seriöst o Krav på att varje medlemsföretag granskas avauktoriserad eller godkänd revisor eller på annat sätt som SHR kan godkänna. o Kravpå att varje medlemsföretag använder sig av sådana tekniska hjälpmedel(tillförlitlig kassautrustning etc.) att en vederhäftig ekonomisk Angivna krav hävdas vid varjeintagning av ny medlem och genomförs successivt inom den medlemsstock som redanfinns. har i ett fackligt-polifiskt handlingsprogram som utarbetats undervåren 1980 bl. a. framfört vissa krav på lämplighetsprövning av arbetsgivare inomhotell- och restaurangbran- NU1980/81:39 13 Handlingsprogrammet finns i korthet refererat inäringsutskottets betänkande NU 1980/81:2 (s. 12). Inledningsvis (s. 1) har utskottetredogjort för beslut att till utskottet återförvisa betänkande NU1980/81:2 över motioner om branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher. Utskottet har tagit upp det återförvisade ärendet till nybehandling. Därvid har utskottet inte funnit aiiledning att ändra sitt tidigareställningstagande. Med åberopande av innehållet i betänkande NU 1980/81:2hemställer utskottet således 1. beträffandebranschregister för bilverkstäder att avslår motionerna 1979/80:556 och 1979/ 80:1424, 2. beträffande branschregisteröver näringsidkare inom byggbran schen, m. m. , attriksdagen avslår motion 1979/80:715, 3. beträffande etableringskontrollinom hotell- och restaurang branschen attriksdagen avslår motion 1979/80:1771, 4. beträffandeetableringskontroll för städbolag attriksdagen avslår motion 1979/80:719 yrkande 1, 5. beträffande o/fe/!r//gamyndigheters utnyttjande av entreprenö rer för städning attriksdagen avslår motion 1979/80:719 yrkande 2. Förslag rörande transportsektorn, byggnadsbranschen ochrestaurang branschen I anslutning till det återförvisadeärendet tar utskottet upp vissa förslag som under allmänna motionstiden i århar väckts om åtgärder för att motverka olagligheter inom transportsektorn samtinom byggnads- och restaurangbranscherna. I motion 1980/81:326 anförs att detär angeläget att polisen snabbare än nu kan få kännedom om huruvida en åkaresläpar efter med betalning av fordons- och kilometerskatt samtförsäkringspremier. Eftersom polisen inte i tillräcklig omfattning får vetskapom dylika förseelser kan ett stort antal fordon brukas mot gällandebestämmelser, säger motionärerna. NU1980/81:39 14 också ändrade regler för körkortsåterkallelse, avsedda attminska benägenheten att köra s. k. svarttaxi. Enligt vägtrafikskattelagen (1977:601, omtryckt 1979:280,senaste ändring 1980:679) får man inte bruka ett skattepliktigt fordon utan attha betalt fordonsskatt eller kilometerskatt. Genom det s. k.kontrollmärkessystemet och genom tillgången till uppgifter i bilregistret kanpolisen kontrollera att skatten har betalts för de fordon som brukas i trafik.Vad gäller trafikförsäkring är det numera inte straffbart att använda ettoförsäkrat fordon. Den fordonsägare som försummar att hålla sitt fordontrafikförsäk-rat påförs en trafikförsäkringsavgift. (B 1977:05) överväger f. n. hurbrukandeförbudet vid obetalda vägtrafikskatter skall kunna effektiviseras. Ettförslag går ut på att polisen i vissa fall skall kunna hindra att ett fordonanvänds när skatten inte är betald. Utredningen avser att lägga fram betänkandei denna fråga . På förslag av trafikutskottet (/80:27) harriksdagen uttalat att regeringen borde lägga fram förslag ombl. a. körkortsåterkallelse som sanktion mot olaga yrkesmässig trafik. På initiativ av har i början avdetta år bildats tre arbetsgrupper med uppgift att utarbeta förslag tillåtgärder mot s. k. svartåkning och andra olagligheter som förekommer i sambandmed yrkesmässig trafik. Dessa grupper har lämnat sina förslag, vilka f.n. övervägs i . Liksom motionärerna anser utskottet att det är angelägetför samhället att söka komma till rätta med de problem som kan förknippas medsvartåkning. Den olaga trafiken, som kan medföra avsevärda ekonomiska fördelarför utövaren, innebär en illojal konkurrens med den seriösa trafiken. Utskottet konstaterar att problemen med svartåkning haruppmärksammats av statsmakterna i flera sammanhang . Somnämnts har straffet för olaga yrkesmässig trafik skärpts fr. o. m. den 1 juli1980. Förslag till åtgärder mot bl. a. svartåkning är att vänta inom kort.Likaså väntas förslag om hur brukandeförbudet vid obetalda vägtrafikskatterskall kunna effektiviseras. Utskottet utgår ifrån att de pågående strävandena attmotverka svartåkning skall leda fram till lösningar som i stort tillgodosermotionärernas önskemål. Betydelsefullt är bl. a. att regeringen, såsomriksdagen har uttalat sig för, lägger fram förslag omkörkortsåterkallelse som sanktion mot olaga yrkesmässig trafik. Utskottet anserinte att har anledning att göra någon framställning till regeringenpå grundval av de nu nämnda synpunkterna i motionen. Denna avstyrks sålunda ihär berörd del. NU1980/81:39 15 Enligt motion 1980/81:1397 ärutvecklingen av icke-seriösa företag speciellt allvarlig inombyggnadsbranschen. Motionärerna pekar på vissa förslag som den s. k.energihushållningsdelegationen har lagt fram i betänkandet (SOU 1980:43) Energihushållningi befintlig bebyggelse. Stöd till energisparande åtgärder skulle ges endasttill sökande sorri lämnar uppgift om vem som har utfört arbetet. Förfastighetsägare som själv utför åtgärder skulle stöd lämnas endast till kostnadför material. Motionärerna säger sig utgå ifrån att regeringen presenterardessa förslag i den aviserade propositionen om energihushållning ibebyggelsen. Den angivna principen borde dock inte endast tillämpas vid stödtill energisparande åtgärder utan utvidgas till att gälla byggandet iallmänhet, menar de. Motionärerna har också två andra förslag. Innan detkommunala förmedlingsorganet beviljar samhälleligt stöd till bostadsbyggandeskulle de fackliga organisationerna få möjlighet att tillstyrka eller avstyrkaatt ett visst företag anlitas för byggandet. Förmedlingsorganet skulle också,innan lån till bygget beviljas, med hjälp av bl. a. kronofogde- ochskattemyndigheter kontrollera att det aktuella företaget har betalat skatteroch avgifter. Önskemålet om att de nämnda förslagen frånenergihushållningsdelegationen skall genomföras har, som framgår avredogörelsen i det föregående (s. 6), redan blivit tillgodosett. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingeninom byggnadsbranschen och överväger ytterligare åtgärder för att komma tillrätta med icke-seriösa företag inom denna bransch. a. torde böra prövas omregler liknande dem som gäller i fråga om energisparande åtgärder kaninföras i större utsträckning i olika författningar som reglerar byggandet. Vadgäller motionärernas önskemål om att företags skatteinbetalningar skall kontrollerasinnan bygglån beviljas hänvisar utskottet till det yttrande som utskottetsamfidigt avger till finansutskottet (NU 1980/81:5 y) och till vad utskottet idet följande anför beträffande restaurangbranschen. I detta yttrande resp. idet följande behandlar utskottet motionsyrkanden om skattekontroll av företagsom vill anlitas för offentlig upphandling resp. ansöker om tillstånd attservera alkoholdrycker. Det finns enligt utskottets mening inte i detta fallskäl för någon framställning från till regeringen. Utskottetavstyrker alltså motion 1980/81:1397. Det motionsyrkande som tas upp idet följande går ut på att tillståndsprövning enligt lagen (1977:293) omhandel med drycker skall användas som instrument för en skärpt kontroll avrestaurangföretagares skötsamhet i fråga om bl. a. betalning av skatter ocharbetsgivaravgifter. Utskottet har i sitt betänkande NU 1980/81:2 bl. a. behandlat ett NU1980/81:39 16 motionsyrkande om åtgärder mot missförhållanden inoitirestaurangbranschen. Därvid har utskottet erinrat om kravet på fillstånd förservering av alkoholdrycker och om de möjligheter som finns att viatillståndsprövningen försvåra för icke seriösa näringsidkare att bedrivaverksamhet inom restaurangnäringen. I betänkandet redovisas vissa uttalanden iförarbetena till lagen (1977:293) om handel med drycker. Vid tillståndsprövningen, som görs av , skallbl. a. sökandes lämplighet beaktas. Syftet är att undanröja riskerna föralkoholpolitiska olägenheter i samband medserveringen. En prövning av sökandens förutsättningar att sköta rörelsen på ettfrån ekonomisk synpunkt tillfreds-stallande sätt ansågs i förarbetenaalkoholpolitiskt motiverad. Närmast avsågs att tidigare misskötsamhet iekonomiska frågor skulle kunna vara diskvalificerande. skattebrott,obetalda arbetsgivaravgifter m. m. har, såsom motionärerna påpekar, iförarbetena inte direkt använts som exempel på anledningar till att neka elleråterkalla tillstånd att servera alkoholdrycker. , som utövar den centrala tillsynen överefterlevnaden av lagen om handel med drycker, har utarbetat anvisningar tilllagen. Enligt anvisningarna bör tyngdpunkten i prövningen av en personslämplighet att servera alkoholdrycker ligga i en allmän bedömning av sökanden.Om sökanden är känd för tidigare misskötsamhet i ekonomiska frågor bör dettabeaktas vid lämplighetsprövningen. skall i ärende om tillstånd att serveraalkoholdrycker inhämta yttrande från bl. a. kommunfullmäktige i den kommun därserveringen skall bedrivas. Om kommunen avstyrker en ansökan får tillstånd integes. Inom har utarbetats ett förslag i 19punkter till riktlinjer för bl. a. bedömning av ansökningar omserveringstillstånd. I väsentliga delar tillämpas redan dessa rutiner inomStockholms kommun. En av punkterna i förslaget avser krav på ekonomiskskötsamhet, vilka innebär att förhållanden såsom upprepade konkurser ochunderlåtenhet att betala skatter, arbetsgivaravgifter och kommunala avgifterskall beaktas. Vid sidan av den samhälleliga regleringen förekommer,såsom framgår av redogörelsen i det föregående, ett samarbete mellanmyndigheter och organisationer i syfte att åstadkomma en sund utveckling inombranschen. Det finns, såsom utskottet har framhållit i betänkande NU1980/81:2, anledning att se mycket allvarligt på förekomsten av oegentligheteroch missförhållanden inom restaurangbranschen. De företag som det finns skälatt rikta anmärkningar mot skadar genom sin verksamhet branschen i dess helhet.En ordning enligt motionärernas förslag skulle kunna bidra till en begränsningav den ekonomiska brottsligheten inom branschen och öka restaurangföretagarnasmotivation för att betala in skatter och avgifter. Det har emellertid - bl. a.när det gällt rutinerna för tillståndsprövning inom NU1980/81:39 17 - ifrågasatts om en sådan ordning kangrundas på lagens nuvarande bestämmelser och förarbetena därtill. Snararetorde, om motionärernas önskemål till fullo skall tillgodoses, genom nylagstiftning få införas särskilda föreskrifter avseende betalning av skatteroch avgifter. Enligt utskottets mening kan det från rättssäkerhetssynpunkt varadiskutabelt att inom restaurangbranschen införa föreskrifter av detta slag, närmotsvarande begränsning av möjligheterna fill näringsutövning inte finns iandra branscher, även sådana där tillstånd krävs för verksamheten. Utskottet vill vidare peka på det arbete som pågår inommyndigheter, branschorganisationer och fackliga organisationer i syfte att nåen sund utveckling av restaurangbranschen. Detta arbete bör kunna leda framtill en begränsning av förekommande missförhållanden inom branschen. Med hänsyn till sakens betydelse är det dock enligtutskottets mening angeläget att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen inombranschen och, om det visar sig vara av behovet påkallat, kommer med förslagtill ytterligare åtgärder från samhällets sida. Utskottet föreslår attriksdagen gör ett uttalande till regeringen av denna innebörd. 1. beträffandevissa åtgärder avseende transportsektorn attriksdagen avslår motion 1980/81:326 såvitt här är i fråga, 2. beträffandevissa åtgärder avseende byggnadsbranschen att avslår mofion1980/81:1397, 3. beträffandeåtgärder i anslutning till lagen om handel med drycker attriksdagen med anledning av motion 1980/81:783 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), (), (), TageAdolfsson (m), (), (), (),() och i (fp). NU1980/81:39 18 vid punkt 1 (återförvisat ärende) , , , , , och Wivi-AnneRadesjö (alla s) har avgivit reservationer i enlighet med reservationerna 1-4 ibetänkande NU 1980/81:2 (s. 31 f.) och anser sålunda att utskottet bort med därangiven' motivering hemställa 1. beträffandebranschregister för bilverkstäder attriksdagen med bifall till motionerna 1979/80:556 och 1979/80:1424 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande branschregister övernäringsidkare inom byggbran schen, m. m. attriksdagen med anledning av motion 1979/80:715 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. beträffande etableringskontrollinom hotell- och restaurang branschen attriksdagen med anledning av motion 1979/80:1771 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeetableringskontroll för städbolag attriksdagen med anledning av motion 1979/80:719 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärder i anslutning till lagen om handel med drycker(mom. 3) , ,, ; , och Wivi-AnneRadesjö (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 16 med "Det finns" och slutar på s. 17 med"denna innebörd" bort ha följande lydelse: Det finns, såsom utskottet har framhållit i betänkande NU1980/81:2, anledning att se mycket allvarligt på förekomsten av oegentligheteroch missförhållanden inom restaurangbranschen. Det arbete som pågår inommyndigheter, branschorganisationer och fackliga organisationer bör kunna ledafram till en viss begränsning av förekommande oegentligheter inom branschen.Åtgärderna i fråga är dock enligt utskottets mening klart otillräckliga. Enreglering enligt motionärernasförslagskulle kunna bidra till en begränsning avden ekonomiska brottsligheten inom branschen och öka restaurangföretagarnasmotivation för att betala in skatter och avgifter. Med hänsyn till deallvarliga missförhållanden som har konstaterats föreligga inomrestaurangbranschen finner utskottet det angeläget att regeringen NU1980/81:39 19 prövar möjligheterna att genomföra åtgärder enligt deintentioner som kommer till uttryck i motionen. Det har, bl. a. när det gällt rutinerna förtillståndsprövning inom , ifrågasatts om en sådan ordning sommotionärerna åsyftar kan grundas på lagens nuvarande bestämmelser ochförarbetena därtill. Detta synes också motionärerna vara medvetna om.Regeringen bör därför överväga om inte särskilda föreskrifter avseendebetalning av skatter och avgifter måste införas i lagen om handel med drycker.Därvid bör regeringen givetvis utforma sitt förslag så att eventuella invändningarav principiell natur beaktas. Utskottet finner det motiverat att gör ettuttalande till regeringen av här angiven innebörd. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande åtgärder ianslutning till lagen om handel med drycker attriksdagen med anledning av mofion 1980/81:783 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. NU1980/81:39 20 Ä rendet ........................................................................... 1 Åtgärderinom transportsektorn ....................................... 3 Motion1980/81:326 ........................................................ 3 Uppgifter i anslutning till motionen .................................. 3 Åtgärder inom byggnadsbranschen ................................. 5 Motion1980/81:1397 ..................... ,............................... 5 Uppgifteri anslutning till mofionen .................................. 5 Åtgärder inom restaurangbranschen .............................. 7 Motion1980/81:783 ........................................................ 7 Uppgifteri anslutning till motionen .................................. 8 Stockholmskommuns riktlinjearbete avseende serveringstillstånd 9 Förslagtill riktlinjer ........................................................... 9 Remissyttranden.............................................................. .... 10 Åtgärderav branschorganisationer och fackliga organisationer .. 12 Utskottet .......................................................................... .... 13 Förslag rörandetransportsektorn, byggnadsbranschen och res taurangbranschen ....................................................... 13 vid punkt1 (återförvisat ärende) (s) ............................... 18 Åtgärder ianslutning till lagen om handel med drycker (s) .... 18