bet · G401AU23 · 1980-12-31 00:00:00 — Ianslutning till statskontorets tidigare redovisade rapport om inomregionaldecentralisering av offenUig verksamhet förordar delegationen att de berördamyndigheterna i höstens anslagsframställningar lägger fram förslag tillgenomförandeprogram. Kostnadskrävande projekt bör inte föras fram. anses det inte behövligt att ta fram ytterligareutredningsmaterial. Statskontorets decentraliseringsprojekt i länet kommer attslutföras av en särskilt fillkallad expert och prövas i höstensbudgetarbete. Den offentliga sektorn har fått en allt störrebetydelse för sysselsättningen och därmed för den regionala utvecklingen. Irunt tal 1,5 miljoner människor sysselsätts inom denna sektor. Av dem är någotmindre än en tredjedel i statlig verksamhet. Det har i olika sammanhangfastslagits att de regionalpolitiska strävandena mäste komma in i planeringenav den offentliga sektorn, bl. a. genom uttalanden från sida, iförfattningar och i anvisningarna för länsplaneringen. För att ge arbetet encentral styrning har på initiativ inrättats en särskild delegation iregeringskansliet. Delegationen har efter ett inkörningsskede pä ett drygthalvår antagit ett handlingsprogram med vissa markeringar avinriktningen av sitt arbete. Decentraliseringenkan ske på två vägar. En väg är att överföra (delegera) beslutsbefogenheteroch arbetsuppgifter från central till regional nivå och från regional tilllokal nivå. Decentraliseringsdelegafionen har särskilt inriktat sitt arbete pådenna typ av decentralisering, varvid ett viktigt syfte anges vara att uppnåbesparingar, förenklingar och ökad effektivitet i statsförvaltningen.Decentraliseringsförslag av den angivna innebörden har förelagts riksdagengenom proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. Ettannat exempel är proposition 1980/81:135, vari anmäls att vissabeslutsbefogenheter skall överföras från tillförsäkringskassorna. Denandra vägen är att omlokalisera enheter, funktioner eller hela verksamheter.Alltsedan besluten om de stora omlokaliseringama har manansett att starka skäl mäste finnas för att föriägga ny statlig verksamhet tillStockholmsregionen. I stället skall man målmedvetet pröva möjligheterna attomlokalisera ny eller expanderande statlig förvaltning.Decentraliseringsdelegationen har till uppgift att kontinuerligt prövaomlokaliseringsfrågorna liksom möjligheterna att delegera till regionala ochlokala nivåer. Sysselsättningstillväxteninom den statliga förvaltningen bromsades upp under decennietssista år. AU 1980/81:23 60 sattunder 1980.1 började, som sagts, tillväxttaktenatt avta . Mot bakgrund av denna utveckling ochbesparingssträvandena inom statsverksamheten finns knappast anledning att räknamed nämnvärda regionalpolifiska resultat om decentraliseringsdelegationensbefattning med lokaUseringsfrågorna begränsas till enbart ny ellerexpanderande verksamhet. De nya myndigheter som kommer till bildas som regelgenom omorganisafion av tidigare verksamheter. I de fall det befinnsnödvändigt med en oförändrad lokalisering till bördelegationen i vart fall vara oförhindrad att undersöka om delar avverksamheten kan förläggas till annan ort. Föratt omlokalisering av statlig verksamhet skall bli ett avsett medel iregionalpolitiken behövs emellertid ett större grepp än så. I länsplaneringenhar redan prövats möjligheterna till en decentralisering av den statligaverksamheten inom länen. Dessa inomregionala decentraliseringsfrågor kommersuccessivt att tas upp i budgetsammanhangen. Utskottet fömtsätter att dessafrågor kommer att drivas med kraft. På riksplanet är det knappast lämpligt attinitiera en ny stor omlokaliseringsomgång. Däremot kan det vara skäl att prövaom delar av verksamheter eller funktioner i den statliga förvaltningen kanflyttas från . Motiv för en utflyttning utöver de regionalpolifiskakan exempelvis vara de höga lokalkostnaderna i . Det fårunder alla omständigheter fömtsättas att flyttningarna inte leder tillkostnads- och effektivitetsförluster som inte uppvägs av klarasamhällsekonomiska vinster. Utskotteträknar med att delegationen kommer att ta initiafiv och pä annat sätt driva påarbetet med att finna verksamheter som är lämpliga att placera utanförStockholmsområdet. Somtidigare redovisats finns ett stort antal mofioner med yrkanden om att statligverksamhet skall placeras i bestämda län eller regioner. Det finns inteunderlag för att ta ställning till sådana förslag förrän man vet vilkenverksamhet som kan vara aktuell. Utskottet avstyrker alltså motionsyrkanden avdenna typ. Allmänt sett vill utskottet betona att regionalpolitiska synpunktermåste väga tungt vid ställningstaganden i olika decentrali-seringsfrägor. Vadriksdagen i olika sammanhang sagt om skogslänen och sydöstra fortsatt giltighet. Ilänen är landstingen ofta den största arbetsgivaren. På landstingssidan har manvisat intresse för att på sin kant bidra till att avhjälpa de inomregionalabalansproblemen. Möjligheterna att gå vidare på den vägen bör prövas. Detsammagäller om verksamheten i de större kommunerna. Utskottet anser det angelägetatt regeringen i det fortsatta decentraliseringsarbetet tar upp överläggningari frågan med företrädare för . Denuppfattning utskottet ovan redovisat om det fortsatta decentraliseringsarbetetmed regionalpolitisk motivering ansluter i stort fill de synpunkter somanförts i den socialdemokratiska partimotionen 1433. AU1980/81:23 61 tets ställningstaganden med anledning av denna motion samtvad som anförts i budgetpropositionens bilaga 3 om decentralisering inomstatsförvaltningen bör delges regeringen. När det gäller de i sammanhanget aktuella motionernahänvisar utskottet till det ovan anförda och föreslår inte någon åtgärd frånriksdagens sida. Det sagda avser följande motioner, nämligen 621 av BerntNilsson m. fl. (s) och 1826 av () beträffande län, 616av () beträffande , 1818 av . (c, m, fp) beträffande glesbygdslänen, 1884 av m. (s) beträffande Östersimdsområdet, 275 av Axel m.fl. (s), 623 av OlleWestberg i m.fl. (s) och 1821 av m.fl. (c) beträffandeGävleborgs län, 1060 av (vpk) beträffande och Söderhamnsamt 1423 av m.fl. (s) beträffande . Likaså kan utskottet inte tillstyrka motion 329 av UllaTilländer (c) om flyttning av till . I fråga om motion 482 av m. fl. (s) ominrättande av ett Statens hus I Ange för samlokalisering av regionala ochlokala myndigheter erinras om det uppföljningsarbete beträffande inomregionaldecentralisering av offentlig verksamhet som har initierats avdecentraliseringsdelegationen. Med hänvisning härtill bör mofionen inteföranleda nägon åtgärd. I pågår ett arbete med uppgift att seöver och effektivisera kommittéarbetet. Däri ingår frågan om kommittéernaslokalisering. Yrkandet i motion 1874 av m.fl. (s) omdecentralisering av kommittésekretariaten till hovrätts- och universitetsorterfår därigenom anses vara tillgodosett. Det kan tilläggas att särskildakommittéavdelningar redan finns etablerade i och . Allmänt setthar utskottet den inställningen att det är angeläget att man på detta områdetillvaratar de möjligheter som finns till decentralisering. m.fl. (s) vill dessutom hatilläggsdirektiv till förvaltningsutredningen. De skall gå ut pä attutredningen skall uppmärksamma samhällsförvaltningen från regionalpolitiskautgångspunkter. Det pågående decentraliseringsarbetel ligger delvis i linjemed mofionärernas önskemål. Betydelsefulla aspekter på frågan kan vidare kommafram genom länsdemokratiutredningen. Utredningsfrägorna synes höra bäst hemmai de sammanhangen. På grund härav är utskottet inte berett att föreslå någonåtgärd med anledning av den nu redovisade delen av motion 1874. Åtgärder i olika delar av landet I detta avsnitt behandlar utskottetmotioner som rör sysselsättningsfrågor i olika delar av landet. 1 motionernaberörs åtgärder av olika slag från statens sida. En del av dessa är avlångsiktig karaktär, t. ex. förslag om utvecklingsplaner i länen. Andra förslagäter avser kortsiktiga åtgärder för AU 1980/81:23 62 1 flera motioner föreslås ändringar i nuvarandestödomrädesindelning. De förslagen har utskottet behandlat i ett tidigareavsnitt. Även förslag cm decentralisering av statlig verksamhet och inrättandeav industricentra har utskottet behandlat tidigare i betänkandet. Utskottethar under behandlingen av motionerna haft fill sitt förfogande ett omfattandestatistiskt material om samtliga läns och kommuners utveckling. Materialet,som tagits fram i samarbete med , redovisas somtidigare nämnts i bilaga fill betänkandet. går över till att behandla de aktuella motionerna vill utskottetpåminna om de uttalanden som utskottet gjorde i samband med detregionalpolitiska beslutet (AU 1978/79:23 s. 56-57). Utskottet anser det vara på sin plats attpå nytt påminna om den gmndläggande fömtsättningen för att man med de regionalpolifiskamedlen skall kunna åstadkomma en mer balanserad fördelning av densysselsättning som skapas inom niiringslivet. Som inledningsvis framhållits ärmöjligheterna att nå åsyftade regionalpolitiska resultat beroende av ettexpanderande näringsliv. Det är sålunda tillväxten som ger fömtsättningar fören sådan fördelning av resurserna att man kan nå de regionalpolitiska målen. Desenaste årens svaga industrikonjunktur som inträffade paralleUt medstmkturkriser inom flera av våra mest betydelsefulla industribranscher harmedfört svära problem för orter och hela regioner såväl inom stödområdena som iövriga delar av landet. har gränserna för regionalpolitikensmöjligheter blivit åskådliggjorda på ett påtagligt sätt. Regionalpolitikenförmår inte lösa omfattande strukturkriser som drabbar hela branscher. Det ärinte heller dess uppgift. De gmndläggande problemen av det slaget måste lösaspå andra vägar, genom branschpolitiska insatser och, , genom insatserför industriell förnyelse, dvs. genom samlade åtgärder inom hela detindustripolitiska fältet. Regionalpolitiken kan på olika sätt medverka ochstödja en sådan utveckling men inte på egen hand lösa sysselsättningsproblemen. Dessa uttalanden är lika giltiga som för tvåår sedan. Utskottet noterar att regeringen lagt en proposition1980/81:130 om industripolitikens inriktning. I denna proposition betonassambandet mellan industripolitiken och regionalpolifiken. Utskottet behandlar under denna rubrik Norrbottensoch . Deregionalpolitiska problemen har varit stora i dessa län. Inte minstgäller detta den inomregionala balansen. Som redovisats fidigare i betänkandethar de omfattande flyttningarna från Norrlandslänen stoppatupp . Den inomregionala balansen i de aktuella länen haremellertid försämrats . Inlandet har gått starkt tillbaka medankommunema vid kusten haft en bättre utveck- AU 1980/81:23 63 ling.I har fyra kommuner tappat av sin befolkning under1970-talet, nämligen , , och . I stort settsamma negativa utveckling uppvisar kommunerna i Västerbottenslän. I åtskilliga kommuner i inlandet är dessutom andelen äldre hög. Arbetsmarknadslägeti kännetecknas av betydande problem. Det finns flera orsakerhärtill. Här kan nämnas den starka dominansen av stora exportberoende företagsom , NJA och m.fl. Sex av tio industrianställda arbetar i sådanaföretag. Inkluderas de som indirekt är beroende av storföretagen är siffranuppe i åtta av tio. Andelen industrisysselsatta i mindre företag ärföljakfiigen mycket liten. De stora företagens exportberoende innebär vidareatt en nedgång i den internafionella konjunkturen blir särskilt kännbar.Hämtöver bör framhållas problemen , till följd av de pågåendestmkturförändringama inom bl. a. gmv-. Järn- och skogssektorerna. Somtidigare redovisats i betänkandet är andelen arbetslösa och personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder i i särklass störst i landet.Likaså uppvisar de största regionalpolitiska problemen bland riketslän. Ett stort och växande problem är malmfältens framtid. Länet har denstörsta andelen undersysselsatta av samtliga län. i årregistrerades vid månadens slut 16 sökande per ledig plats. Utöver osäkerhetenbeträffande sysselsättningen vid de för länet livsviktiga basnäringarna har enminskad bostadsprodukfion och en successivt avtagande vattenkraftsutbyggnadmedfört en betydande arbetslöshet bland länets byggnadsarbetare. Enligt AMSpreliminära beräkningar för januari var ca 1150 byggnadsarbetarearbetslösa, vilket motsvarar inte mindre än 18,av byggnadsarbetarkåren ilänet. Behovet av åtgärder iNorrbotten tas upp i två mofioner. LarsWerner m. fl. (vpk) för i motion 832 fram kravet på en sammanhållen plan föratt säkra utveckling. Bland åtgärderna nämns bl. a. fortsatta ochintensifierade insatser för att ta till vara och vidareförädlamineraltillgångar i länet, kraftiga satsningar på utbyggnaden av järnverket iLuleå samt på anläggningar för tillverkning av konstgödsel, aluminium ochpetrokemiska produkter. Vidare vill man ha insatser inom jord-bmket. Ävenbehovet av forsknings- och utveckUngsarbete framhålls. andra motionen, 1939 av Per (), som väckts med anledning avprop. 1980/81:67 om stålindustrin, yrkas att medel avsedda för beredskapsarbeteninom skall användas för ombyggnad av finvalsverket vid SSABLuleverken. Föratt komma till rätta med problemen i och åtminstone på kort siktstärka sysselsättningen har statsmakterna satt in betydande resurser. IJanuari månad i är omfattades 5,av den akfiva befolkningen avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genom de stora insatser som under AU 1980/81:23 64 årenslopp gjorts inom den offentliga sektorn har länet fått en i många avseenden godinfrastruktur som i sig är en tillgång i arbetet på att lösa de långsiktigasysselsättningsfrågorna. Mycketstora belopp har satsats för att främja strukturförändringar inom de branschersom dominerar länets näringsliv. Utskottet vill vidare erinra om det speciellaåtgärdsprogram för sysselsättningen i länet som beslutade om (AU 1978/79: 33). De insatserna beräknades kosta ca 1 miljardkronor och ge ca 2000 nya arbetstillfällen i inledningsskedet. uttaladesig dessutom för statlig medverkan i utbyggnaden av offentlig verksamhet påvårdområdet i . 500 milj. kr. anvisades som bidrag och lån för atttäcka kostnaderna för tidigareläggning av vissa projekt inom vårdsektorn (AU1979/80:17). Isammanhanget bör även nämnas de ansträngningar som gjorts för att främja denindustriella utvecklingen i Norrlandslänen. Här kan nämnas Norrlandsfonden,stiftelsen utvecklingscentmm i övre (lUC) samt detstafiiga . Den regionala utvecklingsfonden ilänet är också en viktig faktor för näringslivets utveckling i länet. Avbetydelse för länets utveckling är vidare det mycket omfattande och ambifiösaarbete som läggs ned inom ramen för länsplaneringsarbetet. I det arbetet hartagits fram en läng r£id förslag till åtgärder inom skilda områden. Förspeciella åtgärder inom länsplaneringen har länet under innevarandebudgetår tilldelats ca 4,2 milj. kr. Till glesbygdsinsatser i länet har undersamma fid utgått 22,8 milj. kr. I sammanhanget kan nämnas attNorrbottensdelegationens avslutade arbete följs upp av en speciell gmpp. Slutligenbör i sammanhanget erinras om att att flertalet kommuner i länet är inplaceradei stödområde 6 vilket innebär möjlighet till högsta möjliga regionalpolitiskastöd. Trotsde insatser som gjorts kvarstår problemen med hög arbetslöshet och avsevärdundersysselsättfting särskilt i inlandet. Problemen är av sådan svårighetsgradatt ytterligare stora insatser måste göras för att främja att en livskraffignäringsstmktur byggs upp i länet. Även om de arbetsmarknadspolitiska insatsernaär betydelsefulla är det nödvändigt att inriktningen av de fortsatta statligasatsningarna får en mer långsiktig karaktär. På denna punkt delar såledesutskottet den uppfattning som redovisas i vpk-motionen 832. Åiiskilliga avförslagen i motionen har f.ö. även förts fram från länet i olika s;ammanhang,bl. a. i länsplanering 1980. Utvecklingeni följs kontinuerligt inom regeringens kansli, bl. a. av en särskildarbetsgmpp för , som också har till uppgift att utarbeta förslag tillåtgärder. Idagama har regeringen presenterat en proposifion, 1980/81:128, med förslag ombl. 1 090 milj. kr. i kapitaltillskott till för att täckaföriuster hos . Avsikten med kapitalfillskot-tet är attlösa omedelbara ekonomiska problem. AU 1980/81:23 65 tigafrågorna belyses i en struktumtredning som bolaget f n. arbetar med. Den skallvisa under vilka fömtsättningar har möjlighet att bedriva enföretagsekonomiskt lönsam Järnmalmsbrytning . Den skall ocksåstudera olika åtgärder som behövs för att förbättra företagets konkurrenskraftoch den finansiella situationen. Sedan utredningsarbetet avslutats räknarindustriministern med att det går att bedöma vilka insatser som kan behövagöras för utveckling och näringslivet i övrigt imalmfälten. I propositionen aviseras även förslag om reduktion av för malmtransporterna. nämnda propositionen föresläs även en satsning på brytning av kopparmalm iViscariagmvan utanför Kimna. 50 milj. kr. föreslås som aktiekapital i ett nyttbolag, . Industriministern förordar också att en parlamentariskutredning tillsätts för att studera malmfältskommunernas utveckling på längresikt. Ordförande i utredningen bHr landshövding . Industriministernframhåller i en kommentar till förslagen bl. a. att den fortsattarafionaliseringen inom troligen kommer att leda fill sysselsättningsminskningar.De problem som dä kan uppstå bör i första hand lösas genom en intensifieradanvändning av nuvarande arbetsmarknads-och regionalpolitiska medel. Räcker deinte till får enligt industriministern ytterligare insatser övervägas. Detanförda visar att det finns en stark medvetenhet och vilja hos statsmakternaatt komma till rätta med problemen i . Det är nödvändigt med storainsatser pä både kort och läng sikt för att upprätthålla sysselsättningen. Närdet gäller långsiktiga överväganden och insatser räknar utskottet med attregeringen i den kommande regionalpolitiska propositionen lägger fram ettsamlat förslag till åtgärder för länet. Med hänvisning till det anförda finnerutskottet inte skäl föreslå nägon åtgärd på grund av motion 832. Utskottetavstyrker även yrkandet i motion 1939 av Per () om finansiering avfinvalsverket vid Luleverken med hjälp av beredskapsmedel. En investeringav det slaget och den storleksordningen, 250 milj. kr., bör inte finansierasmed beredskapsmedel. Om yrkandet bifölls skulle det för övrigt få storanegativa konsekvenser för möjligheterna att med beredskapsmedel upprätthällasysselsättningen i länet. Motionären anser nämligen att medlen skulle tas inomramen för vad som står till förfogande för sysselsättningsskapande åtgärder ilänet. Det kan nämnas att förra budgetåret gick 500 milj. kr. av medlen förberedskapsarbeten till länet. Arbetsmarknadslägeti är betydligt bättre än i . Främst iinlandskommunerna finns emellertid, som framgår av det stafistiska materialeti bilagan, stora problem att hålla sysselsättningen uppe. Imotion 809 begär (vpk) att ett åigärdsprogram för 5 1980/81. AU 1980/81:23 66 Västerbottensinland skall upprättas. Motionären framhåller att det bör vara möjligt attskapa nya arbetstillfällen inom de traditionella näringama. Motionären vill attnya former för Jordbmket skall utvecklas, bl. a. i form avkombinafionssysselsättning. I motionen framhålls dessutom att länet behöver enny industriell framtidsinriktad verksamhet, t. ex. inom databranschen. Somtidigare redovisats har kommunerna i inland stora problem med envikande befolkning, varav en förhållandevis stor andel är äldre. Länsstyrelsenhar inom ramen för länsplaneringsarbetet tagit fram en rad åtgärdsförslag somsyftar till en bättre inomregional balans i länet. Förslagen överensstämmer ivissa delar med de i motionen redovisade. I sammanhanget kan nämnas att länethittills under innevarande budgetår tilldelats 3 milj. kr. för åtgärder isamband med länsplaneringen och ca 21 milj. kr. Enutvärdering och bedömning av olika förslag kommer att ske i denaviserade regionalpolifiska propositionen under nästa budgetår. Med hänvisninghärtill avstyrks mofionen. Utskottet behandlar under denna rubrikVästemorrlands och . Förbåda länen gäller att de pä senare år haft relativt konstanta befolkningstal.Ett annat gemensamt diag är att länen har betydande inomregionala balansproblem.I har kommunerna tappat av sinbefolkning . Samma utveckling redovisas för kommun iJämtland, där även , och har förlorat invånare underperioden. Båda länen har ett klart födelseunderskott. Därtill kommer att en delkommuner har en mycket hög andel äldre invånare. Arbetslöshetenär i båda länen högre än riksgenomsnittet. Särskilt utsatta kommuner ärKramfors och i och , och iJämtland. Det senare länet har dessutom de största andelarna förtidspensionäreroch personer i hel- och halvskyddad sysselsättning i riket. Strukturproblemeninom främst skogsindustrin har drabbat båda länen hårt. harexempelvis förlorat i runda tal 6000 arbetstillfällen inom denna näring sedanår 1960. I båda länen kom man tidigt i gäng med verksamhet som går ut pä attinitiera konkreta åtgärder i anslutning till länsplaneringen. Detta arbete hardrivits vidare. i har i åruppvaktat regeringen med ett särskilt krisprogram för länet. I harman, som senare skall utvecklas, arbetat med ett projekt för att fä en bättreregional samordning av de olika sektororganens resurser. Problem som rör de bådalänen behandlas i fyra motioner. AU 1980/81:23 67 Västernorrlandslän föreslår (vpk) i motion 61 ett åtgärdsprogram för Sollefteåkommun. I motionen framhålls bl. a. att lokaler finns disponibla för nyverksamhet sedan andra företag, däribland , lagt ned sin verksamhet. Somframgår av siffermaterialet i bilagan fill betänkandet har kommunfått vidkännas en minskning av befolkningen med ca 1 500 personer under1970-talet. Arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, är förhållandevis hög.Det finns följaktligen goda skäl för både arbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska insatser i kommunen. är också inplacerat i stödområde5 med de möjligheter detta ger till ett effektivt regionalpolitiskt stöd.Kommunens utveckling följs kontinuerligt av , och förslag tillåtgärder har tagits fram inom länsplaneringsarbetet. Det är f. ö. på denna nivåoch pä det kommunala planet som åigärdsprogram av det slag motionärenefterlyser bör tas fram. Med hänvisning därtill och vad i övrigt sagts ommöjligheten till stödinsatser i kommunen avstyrker utskottet motionen.Slutligen vill utskottet tillägga att frågan om ett stafiigt industricentmm ikommunen behandlats tidigare i betänkandet. Imofion 1884 av m. fl. (s) föreslås ett åtgärdsprogram förJämtlands län. Bland förslagen kan nämnas insatser för att utveckla deindustrier och övrig sysselsättning som baseras pä inlandets naturligafömtsättningar samt statlig finansiering av en pilotanläggning för träbearbetning.Tidigare i betänkandet har behandlats motionens förslag om industricentmm iSveg, uppflyttning av kommun till stödområde 6 samt lokalisering avstatlig verksamhet till länet. Somovan nämnts har betydande regionalpolitiska problem. Utöver vadtidigare sagts kan nämnas att länet är det minst industri-ahserade i riket samtatt de lokala arbetsmarknaderna bortsett frän Östersundsregionen är små.Utskottet har i tidigare sammanhang redovisat det omfattande arbete sombedrivits inom länet och som syftat till en vidareutveckling av näringslivet.För innevarande budgetär har tilldelats 3 milj. kr. förutredningsarbete m. m. och 16 milj. kr. I sammanhangetkan också nämnas att det av beslutade regionalautvecklingsbolaget i nu kommit i gång med sitt arbete. Beträffandede konkreta förslag som läggs fram i motionen vill utskottet anföra följande.Frågan om statliga insatser inom ramen för den regionala näringspolitikenbehandlas dels i den framlagda industripolitiska propositionen(1980/81:130) och avses också att tas upp i den regionalpolitiska propositionen.I sammanhanget kan nämnas att f. landshövdingen har i uppdrag attstudera skogsindustrins utveckling i bl. Vadbeträffar frågan om ett trämekaniskt centrum har utskottet inhämtat attindustriminister gett landshövding i uppdrag attstudera fömtsättningarna för ett sådant centmm som ersättning för den nedlagdafabriken i . AU 1980/81:23 68