bet · G401SfU15 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:15 om besparingar i statsverksamheten m. m. såvitt avserstudiestöd (prop. 1980/81:20, bilaga 8, punitt 5) I proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten m. m., bilaga 8 ()punlct 5 liar regeringen föreslagit att godkänna att 70 milj. kr. avde medel som flyter in från vu.xenutbildningsavgiften fr. o. m. budgetåret1981/82 används för att finansiera andra vuxenutbildningsändamål än studiestödoch administrationen av dessa. I motion 1980/81:74 av m. fl. (s) hemställsatt 1. begär förslag av regeringen omåtergång till de regler om äkta-makeprövning i studiemedelssystemet, vilkagällde , 2. begär förslag av regeringen omhöjning av tilläggsavgiften för kvarstående avgift vid återbetalning avstudiemedel enligt vad som anförts i motionen, 3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om återbetalning av studiemedel, 4. avslår regeringens förslag att . av de medel som flyter in från vuxenutbildningsavgiften budgetåret1981/82 används för att finansiera andra vuxenutbildningsändamål änvuxenstudiestöd och administration av dessa, 5. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om plan för successiv återgång till principen attfrån vuxenutbildningsavgiften skall finansieras särskilt vuxenstudiestöd,timstudiestöd och dagstudiestöd samt administrationen m. m. av dessa. I motion 1980/81:104 (yrkande 1 i)av m. fl. (vpk) föreslås att beslutar avslå propositionenvad avser minskade anslag till studiemedel. Vuxenstudiestöd utgår i form avsärskilt vuxenstudiestöd, dagstudiestöd eller timstudiestöd. Det särskildavuxenstudiestödet, som är avsett för längre SfU1980/81:15 2 studier, utgår dels som ett skattepliktigt bidragmotsvarande av det utbildningsbidrag som den studerande skulle ha fått vidarbetsmarknadsutbildning, dels i form av återbetalningspliktiga studiemedel.De senare kan utgå med så stort belopp att vuxenstudiestödet når samma nivå somett beskattat utbildningsbidrag. Vuxenstudiestödet och dess administration finansierasgenom en arbetsgivaravgift, vuxenutbildningsavgiften, om av lönesumman.Avgiftsmedlen, liksom medlen från de beskattade vuxenstudiestöden, hartidigare år använts för att finansiera inte bara vuxenstudiestödet utan ävenstudiecirkelverksamhet och bidrag till studieförbund. Denna ordning harsuccessivt ändrats. Fr. o. m. innevarande budgetår används avgiftsmedlen tillatt finansiera vuxenstudiestödet och administrationen av detta samttimersättningen vid grundutbildning för vuxna. Dessutom tillförs medlen från debeskattade vuxenstudiestöden inte längre vuxenutbildningsavgiften (prop.1979/80:100, SfU 1979/80:12, rskr 199). I propositionen föreslås att 70 milj. kr. av de medel somflyter in från vuxenutbildningsavgiften fr. o. m. nästa budgetår skall användasför att finansiera andra vuxenutbildningsändamål än vuxenstudiestöd och administrationenav dessa. I anslutning till förslaget erinrar departementschefen om att debudgeterade medlen för timstudiestöd underutnyttjats . Han finnerdet därför skäligt att i ett läge där det är nödvändigt att göra besparingarompröva beslutet om avgiftsmedlens användning. Departementschefen avser attåterkomma budgetproposition med närmare förslag om hur de influtnamedlen från vuxenutbildningsavgiften skall fördelas /82. m. fl. vänder sig i motion 1980/81:74 mot attett underutnyttjande av timstudiestöden i vuxenutbildningsreformensinledningsskede tas till intäkt för att ändra användningen av medlen frånvuxenutbildningsavgiften, och de erinrar om att utnyttjandegraden av timstudiestödensuccessivt stigit från till . Motionärerna framhåller att enurholkning även tidigare skett av vuxenutbildningsreformen genom att medlenfrån de beskattade vuxenstudiestöden kan disponeras förvuxenstudiestöd och genom att vuxenutbildningsavgiften numera finansierartimersättningen vid grundutbildning av vuxna. Motionärerna pekar vidare på attföretagarorganisationerna fått rätt till medel till sina utbildningsåtgärdertrots att egenföretagarna inte erlägger vuxenutbildningsavgift. Om de principersom var avsedda då vuxenutbildningsreformen beslöts 1975 hade tillämpats nuskulle enligt motionärerna ett 200 milj. kr. högre belopp stått till förfogandeför olika vuxenstudiestöd och deras administration. I motionen yrkas (yrkande 4) avslag på förslaget ipropositionen och (yrkande 5) att skall begära en plan av regeringeni budgetproposition om en successiv återgång till principen att frånvuxenutbildningsavgiften skall finansieras särskilt vuxenstudiestöd, timstudiestödoch dagstudiestöd samt administrationen m. m. av dessa. SfU1980/81:15 3 Utskottet delar bedömningen att deti det nuvarande statsfinansiella läget är rimligt att en del avvuxenutbildningsavgiften, i likhet med vad som varit fallet, kananvändas för andra ändamål än vuxenstudiestöd och administration. Det är enligtutskottets uppfattning inte nu möjligt att förutsäga hur länge den föreslagnaomfördelningen av medlen från vuxenutbildningsavgiften är nödvändig, ochutskottet kan följaktligen inte ställa sig bakom motionärernas begäran om enplan budgetproposition. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen och avstyrker bifall till motion 1980/81:74, yrkandena 4 och 5. Som inledningsvis nämnts är storleken av det särskildavuxenstudiestödet beroende av vilka förmåner vederbörande studerande skulle hafått om han genomgått arbetsmarknadsutbildning. I bilaga 11 () i denförevarande propositionen föreslås att stimulansbidraget inomarbetsmarknadsutbildningen skall avvecklas. Förde elever som erhållerdagpenning med lägsta belopp, , och som inte är arbetslöshetsförsäkradeskall stimulansbidrag inte längre utgå efter i de falleleven beviljas utbildning efter samma tidpunkt. Propositionen i denna del jämte motion 1980/81:80 avAnna-Greta m. fl. (s) och motion 1980/81:108 av m. (vpk), vari bl. a. yrkats avslag på förslaget om avveckling av stimulansbidraget,behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande AU 1980/81:11. Enligt uttalanden av chefen för ibilaga 8 till propositionen synes avsikten ha varit att bortfallet avstimulansbidraget inte skall få återverkningar på vuxenstudiestödets nivå.Något förslag härom har dock inte lagts fram i propositionen. Utskottet utgår från att de vuxenstudiestöd som beviljas iår för studier inte skall beröras av ändringarna avstimulansbidraget. Vidare förutsätter utskottet att regeringen under våren 1981återkommer till med förslag om vuxenstudiestödets fortsatta nivå. I propositionen föreslår chefen förutbildningsdepartementet en minskning av högskoleorganisationen genom nedläggningoch minskning av vissa kurser. Härigenom minskar antalet årsstudieplatser medca 2 700 platser. Förslaget jämte motionsyrkanden i anslutning härtillbehandlas i utbildningsutskottets betänkande UbU 1980/81:12. Till följd avpropositionens förslag beräknar utbildningsministern alt kostnaderna förstudiemedel under nästa budgetär minskar med ca 35 milj. kr. I motion 1980/81:104 av m. fl. (yrkande 1 i)föreslås avslag på propositionens förslag i vad avser "minskade anslagtill studiemedel". Belastningenpå anslaget för studiemedel är beroende av SfU1980/81:15 4 ställningstagande till vilken dimensioneringhögskoleorganisationen skall ha. Det ankommer inte på socialförsäkringsutskottetutan på utbildningsutskottet att bereda denna fråga. Yrkandet 1 i) i motion1980/81:104 avstyrks följaktligen. 1 motion 1980/81:74 av m. fl. föreslås vissaalternativa besparingsåtgärder. Motionärerna anser (yrkande 1) att man böråtergå till en prövning mot makes ekonomi vid studiemedelstilldelningen enligtde regler som gällde . Detta beräknar motionärerna skullemedföra ett minskat medelsbehov under anslaget Studiemedel m. m. med ca 40milj. Vidare föreslår motionärerna (yrkande 2) att tilläggsavgiften förkvarstående avgift vid återbetalning av studiemedel skall höjas från nio per krona och att miniminivån för tilläggsavgiften skall höjas från 10till . Slutligen erinrar motionärerna (yrkande 3) om att CSN i sinanslagsframställning för /81 tagit upp frågan om att undersökamöjligheterna att anlita exekutiva myndigheter i andra nordiska länder för attfå en effektivare återbetalning av studiemedel. Motionärerna begär ett tillkännagivandetill regeringen om att det är angeläget att man undersöker om den av CSNföreslagna vägen är framkomlig. Avvecklingen av äkta-makeprövningen har genomförts i treetapper enligt beslut vid riksmötena /77,1978/79 och 1979/80. Avvecklingen harfrämst ur jämlikhetssynpunkt prioriterats framför andra reformer på detstudiesociala området. Utskottet kan inte medverka till att regler omäkta-makeprövning ånyo införs och avstyrker bifall till yrkande 1 i motion1980/81:74. Utskottet utgår frän att regeringen i budgetarbetet prövarlämpligheten av de förslag som framförts om ändring av tilläggsavgiften förkvarstående studiemedelsavgifter och om en effektivisering av indrivningen avsådana avgifter. Någon åtgärd med anledning av yrkandena 2 och 3 inämnda motion är enligt utskottets mening inte påkallad. 1. beträffandevuxenutbildningsavgiftens användning attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:20 i motsvarande del och medavslag på motion 1980/81:74, yrkande 4 godkänner att 70 milj. kr. av de medelsom flyter in från vuxenutbildningsavgiften fr. o. m. /82används för att finansiera andra vuxenutbildningsändamål än studiestöd ochadministrationen av dessa, 2. beträffandeplan för vuxenutbildningsavgiftens användning att avslår motion1980/81:74, yrkande 5, 3. beträffandeanslag till studiemedel attriksdagen avslår motion 1980/81:104, yrkande 1 i, 4. beträffande återinförande avåkta-makeprövningen att avslår motion 1980/81:74, yrkande 1, SfU1980/81:15 5 5. beträffandetilläggsavgiften för kvarstående studiemedelsavgift att avslår motion1980/81:74, yrkande 2, 6. beträffandeåterbetalning av studiemedel attriksdagen avslår motion 1980/81:74, yrkande 3. Närvarande: (), (), HelgeKarlsson (s), (), (), (), GöstaAndersson (c), (), (), (),(), (), (), ()och (). , , , , , och (alla s) har avgivit tre reservationer till betänkandet. Vuxenutbildningsavgiftens användning och en plan härför dels att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"och 5." bort ha följande lydelse: Utskottet finner att förslaget i propositionen ytterligarekommer att urholka vuxenstudiestödsreformen. har fleraåtgärder i denna riktning vidtagits av den borgerliga majoriteten i riksdagen.Sålunda har företagarorganisationerna fått rätt till medel frånvuxenutbildningsavgiften till sina vuxenutbildningsåtgärder trots attegenföretagarna inte erlägger någon sådan avgift. Vidare har man fr.o.m.innevarande år slopat systemet med att använda skattemedlen från de beskattadevuxenstudiestöden till olika vuxenstudiestöd och administrationen av dessa.Fr.o.m. innevarande år används också medlen från vuxenutbildningsavgiften föratt till en del finansiera timersättning vid grundutbildning för vuxna. Denämnda åtgärderna och ett genomförande av förslaget i den förevarandepropositionen innebär att ca 560 milj. kr. finns tillgängliga förvuxenstudiestöd under nästa budgetår i stället för, enligt de ursprungligenavsedda principerna, ca 750-775 milj. kr. Utskottetkan på grund av det anförda inte biträda propositionens SfU1980/81:15 6 Med hänsyn till det statsfinansiella läget anser utskottetdet inte möjligt att med en gång anvisa de medel som rätteligen skulle använtsför vuxenstudiestöden och deras administration. Regeringen bör därför läggafram en plan budgetproposition om successiv återgång till principenatt från vuxenutbildningsavgiften skall finansieras särskilt vuxenstudiestöd,timstudiestöd och dagstudiestöd samt administration m.m. av dessa. dels att utskottet under momenten 1 och 2 bort hemställa 1. beträffandevuxenutbildningsavgiftens användning att riksdagenmed bifall till motion 1980/81:74, yrkande 4, avslår förslaget i proposition1980/81:20 att 70 milj. kr. av de medel som flyter in frånvuxenutbildningsavgiften fr.o.m. /82 används för att finansieraandra vuxenutbildningsändamål än studiestöd och administration av dessa. 2. beträffande plan förvuxenutbildningsavgiftens användning att med bifall till motion 1980/81:74, yrkande 5, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Avvecklingen av" och slutar med"motion 1980/81:74." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att nödvändigabesparingar inom statsverksamheten sker från utgångspunkten att man fåracceptabla fördelningspolitiska effekter. En besparing som inte behöver väckanågon gensaga från denna utgångspunkt är att man återinför äkta-makeprövningenvid tilldelningen av studiemedel i den omfattning som gällde den 30 juni 1979.Detta skulle innebära att makes inkomst påverkade studiemedelstilldelningenförst då inkomsten överstiger 3 basbelopp per kalenderhalvår. Regeringen böråterkomma med förslag härom i den kommande budgetpropositionen. Vad utskottetanfört bör med bifall till motion 1980/81:74, yrkande 1, ges regeringen tillkänna. dels att utskottet under moment 4 bort hemställa 4. beträffande återinförande av äkta-makeprövningen attriksdagen med bifall till motion 1980/81:74, yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. SfU1980/81:15 7 Tilläggsavgiften för kvarstående studiemedelsavgift ochåterbetalning av studiemedel dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Utskottet utgår" och slutar med"inte påkallad." bort ha följande lydelse: En ytterligare möjlighet att öka intäkterna på detstudiesociala området är att höja tilläggsavgifterna för kvarstående avgiftervid återbetalning av studiemedel. har uttalat sig fören höjning av den s.k. påminnelseavgiften till . (SfU 1979/80:12) ochockså beslutat att tilläggsavgiften till kvarstående arbetsgivaravgift skallhöjas. Utskottet förordar i anslutning härtill att tilläggsavgiften förkvarstående avgift vid återbetalning av studiemedel höjs till per kronaoch att miniminivån för avgiften fastställs till . CSN har lämnat förslag om ändringar i detnordiska avtalet om handräckning i skatteärenden så att även obetaldastudiemedelsavgifter skulle kunna omfattas av överenskommelsen. Enligt CSN:sbedömning skulle en sådan ändring innebära en kraftig förbättring avindrivningsresultatet beträffande obetalda avgifter från låntagare som ärbosatta i annat nordiskt land. Utskottet anser det angeläget att regeringensnarast prövar om CSN:s förslag kan genomföras. Vad utskottet anfört bör med bifall till yrkandena 2 och 3i motion 1980/81:74 ges regeringen till känna. dels att utskottet under momenten 5 och 6 bort hemställa 5. beträffandetilläggsavgiften för kvarstående studiemedelsavgift att med bifalltill motion 1980/81:74, yrkande 2, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 6. beträffandeåterbetalning av studiemedel attriksdagen med bifall till motion 1980/81:74, yrkande 3, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.