bet · G401TU6 · 1980-12-31 00:00:00 — Där slåskategoriskt fast att SJ:s resurser skall koncentreras till de mest lönsammainvesteringarna. Först i andra hand kommer sådana investeringar som kan hastarkt intresse från samhällsekonomiska eller andra (t. ex.säkerhetsbe-främjande) synpunkter. Detta strider enligt utskottets mening klartmot trafikpolitiska beslut. Den av beslutade inriktningen avinvesteringsverksamheten bör ligga fast så att SJ ges förutsättningar att görasig gällande på ett samhällsekonomiskt sätt. I detta sammanhang må erinras omatt riksdagsbeslutet också innebar att sjöfartens roll i trafikpolitikenskulle prövas. Det är - inte minst från energisynpunkt - väsentligt att i ökadutsträckning överföra godstransporter från landsväg till järnväg ellervattenväg. TU1980/81:6 31 måste då ges bättre möjligheter att la hand om detlångväga gods som går på landsväg, bl. a. genom utbyggnad av kapacitetenoch höjning av transportstandarden. Det är därvid angelägel att SJ fårinvesteringsmedel för en fortsatt satsning på enhetslasttekniken med bl. a.utbyggnad av enhetslastterminaler och anskaffning av containrar ochhanteringshjälpmedel. Detta får dock inte leda till en osundkonkurrenssituation gentemot kustsjöfarten. Därför bör SJ:s investeringar görasså att ett effektivare utnyttjande av sjöfartens resurser inte motarbetas. I propositionen förordas en real investeringsökning om 5%per år. Detta innebär enligt föredraganden att den helt övervägande delen av deinvesteringsprojekt som SJ tagit upp i sitt huvudalternativ kan realiseras,men att vissa omprioriteringar blir nödvändiga. Utskottet förutsätter alt regeringeni budgetproposition lämnar en detaljerad redogörelse för vilkaavvikelser från SJ:s huvudalternativ som den av honom förordade lägreinvesteringstakten innebär. Först då blir det möjligt att ta ställning tillinvesteringsverksamhetens inriktning. Vad utskottet nu anfört om inriktningen av SJ:sinvesteringsverksamhet bör av ges regeringen till känna. Mot den redovisade bakgrunden -inte minst det akuta läget för SJ -anser utskottet i likhet med motionärernaatt det behövs en kraftigare satsning på säkerhetsbefrämjande åtgärder för altfå till stånd en upp-snabbning av införandet av ATC (automatiskt tågstopp),linjeblockerings-anläggningar, trafikradio och vägskyddsanläggningar. Det ärockså angeläget med en ökad satsning på rullande materiel - både lok ochvagnar. Investeringarna bör planeras så att den svenska industrins kapacitet utnyttjaspå ett effektivt sätt och för tillgodoseende av de av motionärerna angivnabehoven. Totalt innebär förslagen en investering pä helårsbasis på205 milj. kr. utöverdet långsiktiga investeringsprogrammet. För innevarande budgetår bör tillJärnvägar m.m. anvisas 100 milj. kr. utöver tidigare anvisade anslag. Under avsnittet taxepolitik och prissättning redogörsallmänt för behovet av taxehöjningar. Någon mer preciserad redogörelse för hurföredraganden ser på vilken roll prispolitiken skall spela när det gäller attsanera SJ:s ekonomi ges inte. Utskottet förutsätter därför att regeringen inästa budgetproposition återkommer med en redovisning av dessa frågor.Lågprissatsningen får inte urholkas genom framtida taxehöjningar. 1 första handbör SJ:s inkomstpolitik gå ut på att öka volymen och inte på att medtaxehöjningar förbättra SJ:s resultat. dels att utskottets hemställanunder 1 och 2 bort ha följande lydelse: 1. beträffande strukturplan för SJ m.m. attriksdagen med avslag på propositionen i motsvarande del och med anledning avmotion 1980/81:105 (vpk) i denna del samt med TU1980/81:6 32 bifall till motion 1980/81:86 (s) yrkandena 4, 5 och 6 somsin mening ger till känna vad utskottet anfört om en strukturplan förförbättring av statens järnvägars ekonomi och om inriktningen av SJ:sinvesteringsverksamhet, 2. att med bifall fill motion 1980/81: 86 (s)yrkande 11 till Järnvägar m. m. på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1980/81 anvisar ett reservationsanslag av , (punkt 2) beträffande samordningmellan de statliga affärsverken, m.m. (mom. 3) dels alt det stycke av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar med "Med anledning" och på s. 17 slutarmed "och postverket." bort ha följande lydelse: I motion 1980/81:86 (s) yrkas att beslutar somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en förbättradsamordning mellan de statliga affärsverken, vidare begärs alt regeringentillsätter en särskild utredningsman för frågan om en bättre samverkan mellanSJ och postverket. Frågan om samarbetet mellan de statliga verken underkommunikationsdepartementet har tagits upp ett fiertal gånger i . Vidbehandlingen av den trafikpolitiska propositionen konstaterade trafikutskottet(/79:18) att frågan om en förbättrad samordning mellan de statligatrafikverken ännu inte kommit närmare sin lösning. Utskottet fann dettaotillfredsställande och ansåg att det bör ankomma på regeringen att snarastvidta åtgärder för att få en bättre samordning till stånd. En redovisning avvilka åtgärder som har vidtagits eller avses vidtas skulle lämnas isamband med budgetproposition. Någon sådan redovisning har ännu intelämnats. Kommunikationsministern berör en del av detta komplex isparplanen. Han pekar på möjligheterna att rationalisera SJ:s verkstadsrörelse.Här hänvisas till samverksutredningens förslag i betänkande (Ds K 1980:4)Fordonsunderhåll i statliga verkstäder om att öka och utjämna beläggningen ide statliga verkstäderna. Detta förslag remissbehandlas f. n. Utskottet finner det angeläget att frågan om en bättresamordning mellan de statliga kommunikationsverken förs framåt. Områden som ärtänkbara för samdrift är t. ex. transporter, inköp, säkerhet och radio.Riksdagen bör som motionärerna föreslagit begära att regeringen i 1981 årsbudgetproposition lämnar en redovisning av frågan om en förbättrad samordningmellan de statliga trafikverken. En särskild utredningsman bör tillsättas föratt lämna konkreta förslag rörande samarbetet mellan SJ och postverket.Särskilt bör belysas en rationell hantering av styckegodset. Ett annat områdesom kan bli aktuellt är busstrafiken på Norrlandslinjerna. TU1980/81:6 33 Vad utskottet härom anfört bör av ges regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande samordning mellan destatliga affärsverken, m. m. att med bifall till motion 1980/81:86(s) yrkandena 7 och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört. Sjöfart (punkt 3) beträffandebidrag till .sjöfolkets fria resor (mom. 3) Reservanterna anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"avstyrker motionsyrkandena", bort ha följande lydelse: De fria resorna är en viktig social och ekonomisk förmånför de ombord-anställda. Kostnaderna är betydande för främst sådana rederiervilkas fartyg sällan eller aldrig anlöper svenska eller närliggande hamnar. Detsjöfartspolitiska programmet blir enligt propositionen hårt inriktat på attstödja enbart sådan trafik som berör svenska hamnar. Även övrig sjöfart filifördock landet goda exportinkomster. Utskottet är inte i rådande konjunkturlägeberett att medverka till att de berörda rederierna får sin konkurrensförmåganedsatt. Det är tvärtom angeläget för samhället att bidra till att minska desociala nackdelar som är förknippade med tjänstgöring ombord i handelsfartyg. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottetföredragandens förslag och fillstyrker följaktligen yrkande 9 i motion1980/81:86 (s). härom anfört bör av ges regeringen till känna. Genom det anförda synes även syftet med yrkandet i motion1980/81:105 (vpk) i denna del tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande bidrag till sjöfolkets friaresor att riksdagenmed avslag på propositionen i motsvarande del och med anledning av motion1980/81:105 (vpk) i denna del samt med bifall till motion 1980/81:86 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Postväsendet (punkt 4) beträffande avveckladtjänstebrevsrätl för icke statliga organ (mom. 2) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutarmed "motsvarande del." bort ha följande lydelse: TU1980/81:6 34 Enligt propositionen förhandlarstaten med om tjänstebrevsrätten för sådanasjukvårdsinrättningar som ägs av primär- och landstingskommuner.Tjänstebrevsrätten för kyrkliga organ bör enligt departementschefen t. v. vilai avvaktan på fortsatta överläggningar om det framtida förhållandet mellanstaten och . Enligt utskottets mening kan emellertid beslut redan nufattas om avveckling av de kyrkliga organens tjänstebrevsrätl.Tjänstebrevsrätten bör dock t. v. bibehållas för domkapitlen och förpastorsämbetena i fråga om ärenden som gäller folkbokföringen. För övriga ickestatliga organ bör en planmässig avveckling ske med början redan innevarandebudgetår. Det bör ankomma på regeringen att fatta de konkretaavvecklingsbesluten. Regeringen bör i efterhand i budgetpropositionen redovisaför hur avvecklingen genomförs. För /82 synes ensammanlagd besparing på 20 milj. kr. bli möjlig genom avveckling av dels dekyrkliga organens tjänstebrevsrätt, dels den första etappen av övriga ickestatliga organs tjänstebrevsrätt. Av det anförda följer alt utskottet tillstyrker yrkandet10 i motion 1980/ 81:86(s) och avstyrker yrkandet i partimotion 1980/81: 105(vpk) i motsvarande del. härom anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande avveckladtjänstebrevsrätt för icke statliga organ att med anledning avpropositionen i motsvarande del och med avslag pä motion 1980/81:105 (vpk) imotsvarande del samt med bifall till motion 1980/81:86 (s) yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört.