bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — ombesparingar i statsverksamheten, m.m. (prop. 1980/81:20, bil. 4 och bil. delsde i proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m., i bilaga4 framlagda förslagen till besparingar m. m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde, delsdet i propositionen bilaga 6 punkt 2 under ekonomidepartementetsverksamhetsområde intagna avsnittet om ändrade principer för beräkning avprisindex till grund för fastställande av basbelopp, delsden med anledning av propositionen väckta motionen 1980/81:75 av . (s), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1980/81:97 och 1980/81:103av m.fl. (vpk), den försl nämnda motionen såvitt angår beräkningenav basbeloppet. Bilaga6 punkt 2 i propositionen saml motion 97 såvitt nu är i fråga har överlämnatstill socialförsäkringsutskottet från finansutskottet. Socialförsäkringsutskottetbehandlar nedan under olika rubriker de skilda förslagen i propositionen ochmotionerna. I bilaga 4 till propositionen lägger socialministern fram vissakonkreta förslag lill ändringar i nuvarande bestämmelser. Därutöver aviserasförslag eller åtgärder som socialministern avser att återkomma till . mån sådana aviserade förslag eller åtgärder inte har föranlett motionsyrkandenhar ulskollel inte funnit skäl alt nu särskilt kommentera dem. Propositionens lagförslagom besparingar innebär i huvudsak attbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring fr.o.m. iprincip skall grundas på nettoprisindex med bortseende från direkt inverkan påprisläget av ändrade energipriser, attinkomstprövningsreglerna för kommunalt bostadstillägg ändras så att gränsen förinkomst utöver folkpension och pensionstillskott sänks från . för ensamstående och från . för var en av makar fr.o.m. , attpensionsnivån inom delpensionsförsäkringen sänks från till fr. o. m.den 1 januari 1981, attden högsta kostnaden för varje inköp av prisnedsatta läkemedel höjs från 25 kr.till . fr. o. m. , samtatt sjukförsäkringsavgiften sänks och folkpensionsavgiften höjs med resp.0,1%fr.o.m. 1 1980/81. SfU1980/81:14 2 I propositionen uttalas bl. a. att regeringen har föravsikt att införa en enhetlig ersättningsnivå inomtandvårdsförsäkringen så att kostnader för ädla metaller m. m.. ersätts påsamma sätt som övriga kostnader, att höjakarensbeloppen för ersättning vid sjukresor frän . att låta avgifterna vid läkemedelsinköp vara vägledandeför patientavgifterna i den öppna vården, attföreslå ett högkostnadsskydd vid läkemedelsinköp och sjukbesök, samt att i tilläggsdirektiv ge sjukpenningkommittén iuppdrag all före den utreda bl. a. ett sjuklöne- ochkarensdagssystem. I propositionen föreslås också alt skallgodkänna att statsbidragsprocenten till kommunalt bostadstillägg sänks från 43%lill den Ijuli 1981. Över förslaget om ändring av beräkningsunderlaget förbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring har utskottet inhämtatyttrande från finansutskottet, skatteutskottel och lagutskottet saml frånriksförsäkringsverket och . Ulskollel har vidareberett (), i (LO), () och CentralorganisationenSACO/SR tillfälle avge yttrande över nämnda förslag. Yttrandena bifogasbetänkandet som bilaga I -9. Den borgerliga majoriteten i resp. finansutskottet,skatleutskotlel och lagutskottet samt SAF tillstyrker förslaget om ändradeberäkningsregler för basbeloppet, medan LO, TCO och /SR avstyrkerförslaget. Socialförsäkringsutskotlet biträder propositionen.Beträffande förslaget rörande delpensionsförsäkringen gör utskottet dock enkorrigering som innebär att gränsen för när ansökan skall ha kommit in för allfå åberopa iildre bestämmelser flyttas från lill den 1januari 1981. I reservation från socialdemokraterna i ulskollel yrkasavslag på förslagen om ändrade beräkningsregler för basbeloppet, ändradebeslämmelser om inkomstprövning m.m. för kommunalt bostadstillägg, ändraderegler om delpension för anställda och förslaget om höjda läkemedelskostnader.Därutöver föreslås bl. a. att karensbeloppet för sjukresekostnaderna skallhöjas endast till . och att förebyggande tandvård skall ersättas med 75%av arvodet. Reservanterna anser också att sjukpenningkommitténs ursprungligadirektiv skall stå fast. Slutligen läggs fram vissa alternativa förslag tillbesparingar på delpensionens område. Socialministern anför i inledning till bilaga 4 ipropositionen: Från socialdepartementels huvudtitel på statsbudgeten bekostasfrämst olika sociala trygghetsanordningar som skaU ge vård och service samt SfU1980/81:14 3 ekonomisk trygghet åt medborgarna. Dessa samhällsinsatserriktar sig främst lill barnfamiljer, åldringar, sjuka och handikappade. Del kansjälvfallet inle komma i fråga alt i besparingssyfte vidta några åtgärder somskulle kunna äventyra vård och ekonomisk trygghet för dessa grupper. Deåtgärder inom verksamhetsområde som omnämnts av chefen förbudgetdepartementet tidigare denna dag och som jag skall redovisa närmare i detföljande tar sikte på att medverka lill en viss uppbromsning avkostnadsökningarna för staten och den allmänna försäkringen ulan att leda tillförsämringar av de grundläggande trygghetsanordningarna. Särskilt väsentligtär att skydda de mest utsatta grupperna. Det är mot denna bakgrund man skall sedet förslag jag i det följande aviserar om skydd mot höga läkemedels- ochsjukvårdskostnader. För att särskilt värna om de pensionärer som har enbartfolkpension och pensionstillskott kommer jag att återkomma med förslagom förbättring av pensionstillskotten. 2 Ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring (Bil.4, p. I och bil. 6, p. 2 i prop.) Regeringen föreslår altanta följande förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6§lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Inom den allmänna försäkringen Inom den allmännaförsäkringen skola deberäkningar, som angivas i skall de beräkningar, som anges i dennalag, göras på grundval av ett denna lag, göras med anknytning tUl ett bas belopp. Basbeloppet fastställes av rege- Basbeloppet fastställs avrege ringen för och utgör ringenför och utgör multiplicerat med multiplicerat med det det tal, vilket angiver förhållandet tal, (jämförelsetal), som anger för- mellan det allmänna prisläget under hållandetmellan det allmänna pris- andra månaden före den som bas- lägelunder andra månaden före den ' Lagen omtryckt 1977:630. SfU1980/81:14 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse beloppet avser och prisläget i sep- som basbeloppet avseroch prislä-tember 1957. Ändring av nämnda get . Därvid skall ienlig-tal må ej föranleda ändring av bas- het med föreskrifter som meddelasbeloppet, med mindre talet stigit el- av regeringen för tid efter oktober lernedgått med 1980 förändringarna i det allmänna sedan närmastföregående ändring prisläget beräknas med bortseende av basbeloppet vidtogs.Det sålun- från indirekta skatter, tullar, av-da beräknade basbeloppet avrun-gifter och ändringar i energipriser das lill närmaste hundratal kronor. samttillägg göras för subventioner. Basbeloppet avrundas till närmaste hundratalkronor. Basbeloppet får ändras endast om jämförelsetalet harändrats med sedan närmast föregående ändring av basbeloppetgjordes. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1981 och skall tillämpas första gången vid fastställande av basbeloppetför januari månad 1981. Motionerna I motion 1980/81: 75 av m. fl. (s)hemställs att 1. avslår det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. I motion1980/81:97 av m. fl. (vpk) föreslås - såvitt nu är i fråga attriksdagen uttalar att beräkningen av basbelopp icke bör förändras i enlighetmed de riktlinjer regeringen förordar. I motion 1980/81:103 av . (vpk) föreslås 1. alt beslutar avslå regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, I kap. 6§. Basbeloppet fastställs avregeringen för på grundval av konsumentprisindex föreden månad basbeloppet skall gälla. multiplicerat meddet tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget(konsumentprisindex) under andra månaden före den som basbeloppet avser ochprisläget . Basbeloppet förändras när detta jämförelsetal harökat eller minskal med sedan närmast föregående förändring avbasbeloppet skedde. Basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Basbeloppet för oktober månad 1980 har fastställts till15400 kr. Detta belopp har varit oförändrat . För novembermånad har basbeloppet fastställts lill . SfU 1980/81:14 5 I propositionen under bilaga 6 punkt 2 redovisarekonomiministern bl. a. motiven för de föreslagna ändrade beräkningsgrundernaför fastställande av basbelopp. Besluten om indexuppräkning av pensionerna m. m.fattades när tillväxten var hög i den svenska ekonomin ochmedan antalet pensionärer var relativt lågt. Den lägre tillväxten under1970-talel har tillsammans med att antalet pensionärer ökat ochpensionsbeloppen höjts medfört att utrymmet för de aktiva generationernasstandardökning hållits tillbaka. Medan de totala reallönerna efter skatt förhela löntagarkollektivet ökat har motsvarande ökning förpensionärskollektivet uppgått till . Detta beror i betydande grad på attantalet pensionärer ökat samt att nytillkommande pensionärer får allt högre pensioner.De enskilda pensionärernas standardökning har i relation härtill varit merbegränsad, men inle desto mindre utgör den redovisade situationen en speciellkomplikation för den ekonomiska politiken och för löneförhandlingarna.Pensionerna ulgör en betydande del av landets totala hushållsinkomsler. Omexempelvis krav på återhållsamhet med den inhemska efterfrågan föranlederbeslut om höjning av mervärdeskall eller punktskatter, påverkas intepensionärernas möjligheter till konsumtion eftersom de kompenseras genom attpensionsbeloppen räknas upp automatiskt. Därigenom reduceras effekten avstatsmakternas beslut om åtgärder av delta slag. Ekonomim.inisternframhåller vidare alt det s. k. bytesförhållandet har sjunkit, dvs.importpriserna har stigit snabbare än exportpriserna. Det är enliglpropositionen främst i samband med de kraftiga oljeprishöjningarna åren1973-1974 och 1978-1980 som bytesförhåUandet har försämrats. För all undvikaatt sådana höjningar i framliden skall försämra balansen i utrikeshandeln måstesåledes en del av det tillgängliga produktionsulrym-met avsättas för att betalaför den dyrare importen. Den inhemska efterfrågan måste därför öka långsammareän produktionen och standardtillväxten i hela samhället dämpas i ett sådantläge. Nuvarande system för indexuppräkning av basbeloppet motverkar dettagenom att pensionerna höjs, anför ekonomiministern. Deändrade beräkningsgrunder som mol denna bakgrund skall gälla vid fastställandeav basbelopp för januari månad 1980 och framöver innebär enligt socialministerni bilaga 4 punkt 1 all jämförelsetalet liksom f. n. skall följa förändringarnai det allmänna prisläget. Vid beräkningen skall emellertid enligt propositioneni fortsättningen bortses från indirekta skaller, tullar och avgifter mentillägg göras för subventioner. Avgränsningen av indirekta skatter, tullar,avgifter och subventioner skall göras i enlighet med de grunder statistiskacentralbyrån tillämpar vid beräkning av den s. k. neltoprisindex. Dessutomskall vid beräkningen av jämförelsetalet bortses från direkt inverkan påprisläget av ändrade energipriser. De energipriser som f. n. ingår ikonsumentprisindex avser fjärrvärme, eldningsolja, hushållsgas, elström ochbensin. SfU 1980/81:14 6 Enligt propositionen skall basbeloppet fastställasenligt nuvarande regler t. o. m. december månad 1980, dvs. t. o. m. prislägetför . För november månad skall prisindex beräknas med tillämpningav de nya reglerna som underlag för fastställande av basbeloppet för januarimånad 1981. Därefter skall basbeloppet följa den nya indexen och ändras liksomhittiUs när indexen stigit sedan föregående basbeloppsändring. Dennya indexen bör, liksom f. n. konsumentprisindex och netloprisindex, fallaunder den till anknutna indexnämndens kompetensområde. Deförändringar som föreslås torde enligl ekonomiministern i första hand påverka folkpensioner,ATP-pensioner, delpensioner, studiemedel och bidragsförskott. Därutöver, angesdet, påverkas en del mera begränsade utgiftsområden. Detotala bruttobesparingarna /82 av förslaget kan enligt ekonomiministernuppskattas lill 700-800 milj. kr. för statsbudgetens och socialförsäkringensutgiftssida. Med hänsyn till att beskattningsunderlaget minskar kommernettoeffekten efter beräknat skattebortfall att uppgå till ca 500 milj. kr.Ekonomiministern framhåller alt osäkerheten bakom beräkningarna är mycket storoch alt beräkningarna i hög grad påverkas av vad som kommer att ske på deninternationella oljemarknaden. I motion 75 anför motionärerna, m.fl.,att regeringens förslag innebär en väsentlig urholkning av värdesäkringen. Hadedet nya basbeloppet använts efter regeringsskiftet skulle pensionärerna iår ha förlorat ungefär en månads pension, menar motionärerna. I mofionen riktaskritik mot att regeringen som ett motiv för all urholka värdesäkringen harhänvisat fill all pensionstillskotten kommer att höjas. Detta är, ansermotionärerna, en sammanblandning av syftet med resp. åtgärd. De påpekar attsyftet med pensionstillskotten aldrig har angetts vara att de skall utgöra enkompensation för en urholkad värdebeständighet. De framhåller att denförsämrade värdebeständigheten inle bara kommer alt drabba pensionärerna utanockså andra grupper som har sina trygghetsförmåner värdesäkrade genombasbeloppsanknytning. Som exempel nämner motionärerna bl. a. handikappade somuppbär handikappersättning, föräldrar med handikappat barn som får vårdbidragoch de som skadat sig i sitt arbete och får ersättning frånarbelsskadeförsäkringen. Närdel gäller konstruktionen av den nya index som skall ligga till grund förbasbeloppsberäkningen anser motionärerna att det är både besynnerligt ochkonstlat att räkna med de energipriser som gäller , närsamtidigt sammansättningen av konsumtionen påverkats av prisstegringarna.Eftersom energipriserna fortfarande skall vägas in i index med sin nuvarandevikt och således inte ens nominella förändringar skall tillåtas slå SfU 1980/81:14 7 igenom,kan förlusterna på litet sikt bli betydande, anför motionärerna. 1motionen påpekas också alt basbeloppet används i en rad olika sammanhang ochåterfinns i betydligt fler lagar och författningar än de som regeringen nämneri propositionen. Basbeloppet används enligl motionärerna också bl. a. i olikaavtal av irygghetskaraktär på arbetsmarknaden. Införandet av ett nytt basbeloppkommer enligt motionen all skapa rättsosäkerhet om innebörden av avtal ochöverenskommelser. Motionärernabegär mot denna bakgrund att förslaget skall avslås av . Motionärernahänvisar i motionen till parlimotion 1980/81:71 av m.fl. där del (s.9-11, 19-20) ges ytteriigare motivering för avslagsyrkandet i motion 75. Imotion 71 kritiseras regeringens handläggning av propositionen. a. sägs allpropositionen inte fyller ens mycket lågt ställda krav på hur förslag frånregeringen bör vara utformade. Som del mest uppseendeväckande exemplet på deltanämner motionärerna förslaget om en ny metod för fastställande av basbeloppet.I motion 71 anges även vissa fördelningspolitiska effekter av förslaget omändrad beräkning av basbeloppet. Imotion 97 av m.fl. begärs all uttalar att beräkningen avbasbeloppet inte skall förändras i enlighet med de riktlinjer som regeringenförordar. Motionärerna anför all själva grundtanken med indexreglering gårförlorad om regeringens förslag genomförs. Förslaget innebär enligt motionen ensocial nedrustning. Sammamotionärer anför i motion 103 all ett genomförande av regeringens förslagskulle komma all hårt drabba pensionärer, handikappade och sjuka med pensioneller basbeloppsrelalerade bidrag och familjer som har bidragsförskott. Detligger enligt motionärerna en djup oanständighet i att låta även dessa gruppervara med och bära en bit av besparingsprogrammet. Motionärernahänvi.sar till att kommunisterna i under en följd avår har krävt all pensionärerna skulle garanleras en andel av den allmännastandardhöjningen i samhället. Del kravet har avvisats av riksdagen.Motionärerna konstaterar att , när regeringen föreslår en rad åtgärder föratt sänka den allmänna slandardnivån i samhället, har del plötsligt blivitaktuellt all la med pensionärerna. I motionen föreslås att skallavslå förslaget om ändrade beräkningsgrunder för basbeloppet. Somnämnts ovan har yttrandena bifogats betänkandet som bilaga 1-9. Finansutskottetframhåller all konsekvenserna av olika ekonomisk-politiska åtgärder har varitsvåra att överblicka genom att förändringarna i indirekta skatter ochsubventioner har påverkat bl. a. pensionerna. SfU 1980/81:14 8 pletterandeåtgärder har ofta krävts för att de ursprungligen vidtagna åtgärderna skulle fåavsedd effekt. Behovet av sådana åtgärder torde enligl finansutskottels meningbli mindre om de förändringar som föreslås i propositionen genomförs vad gällerberäkning av underlaget för basbelopp. Beträffandedet motiv som framförs i propositionen rörande de stora skillnaderna iökningslakt mellan löntagarkollektivets och pensionärskollektivets inkomstergör finansutskottet följande kommentar. Desiffror som redovisas i propositionen får inte tolkas så all standardtillväxtenunder den redovisade för varje enskild löntagare varitväsentligt lägre än för den enskilde pensionären. Den kraftiga ökningen avpensionsutbelalningarna förklaras till stor del av attantalet pensionärer ökat kraftigt eller med . I övrigt beror ökningen påatt de senast tillkomna pensionärerna har en högre pension än de pensionärersom faller bort ur pensionssystemet. Depensionärer som enbart har folkpension och ingen eller låg ATP har genompensionstillskotten fått en standardförbättring. Pensionärer med kommunaltbostadstillägg har genom dessa fått kompensation för ökade boendekostnaderutöver vad som ges via priskompensalionen. Men det finns sannolikt pensionäreri högre inkomstlägen som inle har fått någon slandardökning. Vadlöntagarkollektivet beträffar bör man uppmärksamma att totala antaletarbetstimmar minskat med ett par procent . Ersättningen perarbetstimme torde således ha ökat med . Serman på utvecklingen har pensionärskollektivets inkomster efterskatt - inberäknal ökningen av antalet pensionärer - stigit med ca 20%.Löntagarkollektivets inkomster efter skatt har minskal med2%. Räknat har ersättningen till löntagarna varit ungefäroförändrad. Finansutskottetpåpekar alt tillväxten i ekonomin har blivit väsentligt lägre än vad manräknade med när beslutet om indexreglering av pensionerna fattades.Förutsältningarna som låg bakom reformen är enligl finansutskottet nu heltannorlunda när vi måste räkna med stagnerande eller sjunkande reallöner efterskall för stora grupper av löntagare. Enligt finansutskottets mening är delinte rimligt att det mycket begränsade utrymme för ökad privat konsumtion somkan förutses inte till någon del skall komma löntagarnatill godo. anför att det finns starka skäl för att ändranuvarande principer för indexuppräkning av basbeloppet som underiag för olikasociala förmåner. Föratt i någon mån kunna bedöma effekterna av förslaget har ekonomi-departementetoch på finansutskottets initiafiv gjort vissa beräkningarför perioden och framåt. Beräkningarna visar enligl yttrandet altom de ändrade principerna för beräkning av basbelopp hade införts fr.o.m. år1973 så skulle den korrigerade indexen tilldecember 1978 ha utvecklats i ungefär samma takt som konsumentprisindex gjorde.Det innebär att effekterna på pensionerna i stort sett skulle ha varit desammaom den justerade SfU 1980/81:14 9 indexenanvänts i stället för konsumentprisindex som underlag för basbeloppsberäkningen.Därav följer att eventuella besparingseffekter dessa år skulle ha varitrelativt måttliga. Räknat skulle besparingseffekterna haökat påtagligt eftersom, enligl beräkningarna, ökningen enligtkonsumentprisindex är betydligt störte än ökningen skulle ha varit enligt enjusterad index. Finansutskottetanför att uppgiften i bl. a. motion 75 om att pensionärerna skulle haförlorat en månads pension () om det nya systemet hade tillämpats frånregeringsskiftet är felaktig. Enligl finansutskottets beräkningar skulleden justerade indexen ha varit lägre änkonsumentprisindex ; det exakta talet är beroende på vilkenmånad man utgår från . Iyttrandet redovisas också vissa beräkningar som fmansutskoltel har gjort överhur den föreslagna indexen kan komma att utvecklas i förhållandetill konsumentprisindex. Av dessa räkneexempel framgår enligt finansutskottetatt en övergång lill en index beräknad på del sätt som föreslås i propositionenmed olika, såvitt nu kan bedömas, rimliga antaganden ger viktigabesparingseffekter. Förslagetalt ändra principerna för beräkning av basbelopp får, framhållerfinansutskottet, konsekvenser på en mängd områden, såväl inom deloffenlligrällsliga som inom del civilrättsliga området. Enligt vad finansutskottethar erfarit pågår inom visst utredningsarbete om hur den nyabasbeloppsberäkningen slår i olika avseenden och om del behövs någralagändringar. Finansutskottetpekar på alt en omläggning av värdesäkringen av del slag som föreslås påsikt också får betydande konsekvenser för relationerna mellan den allmännatjänstepensioneringen och tjänslepensionering-en i stat och kommun och därmedockså på statlig och ekonomi. Om nu beräkningen av basbeloppet ändraspå föreslaget sätt kommer, anför finansutskottet, den pension som är intjänadinom ATP-systemet all bli en lägre andel av slullönen än vad systemet nuföreskriver. Genom avtal är emellertid statligt och kommunalt anställdatillförsäkrade en viss andel av slutlönen i pension. Det innebär - om avtaleninte ändras - alt de statliga och kommunala arbetsgivarna skulle svara för enstörre kostnadsandel än f. n. av de tjänstepensioner som stal och kommun skallbetala ut. förutsätter all dessa frågor blir föremål föröverläggningar mellan berörda parter. Närdel gäller frågan om hur man rent tekniskt skall gå till väga för alt korrigeraden index som skall ligga till grund för basbeloppet anför finansutskottet bl.a., att det enligt utskottets mening synes vara en god lösning att i enlighetmed förslaget i propositionen låta samfiiga energikomponenter som ingår ikonsumtionen få spegla hushållens konsumtion av oljeprodukter. Dessakomponenter är fjärrvärme, eldningsolja, hushälls-gas, elström och bensin.Finansutskottet framhåller att korrigeringen för SfU 1980/81:14 10 ändradeenergipriser enligt förslaget skall gå så till att energipriserna iforlsältningen beräknas som om de var oförändrade jämfört med i oktober 1980och att de vägs in med sin andel av konsumtionen. uppgår andelenenergikonsumtion lill 9,av den totala konsumtionen enligtkonsumentprisindex. Del är enligl fmansutskottels mening rimligt all denenergiandel som tillämpas i konsumentprisindex också tillämpas för denjusterade indexen. Del skulle, anför fmansulskotlet, le sigegendomligt om man t. ex. utgick från den andel energikonsumtion man hade ioktober 1980 och inte förändrade den med hänsyn till den faktiska utvecklingen.Bl. a. frågor om vad som skall anses vara indirekta skatter och subventionerbör enligl finansutskottets mening i tveksamma fall underställas statsmakternaför beslut eftersom sädana frågor kommer all få en ökad politiskbetydelse med bl. a. fördelningspoliliska konsekvenser. Utskottetförutsätter att regeringen fortlöpande studerar den valda metodens effekter iett längre perspektiv. Del blir då naturligt att beakta den sannolikaekonomiska utvecklingen i vårt land . Del är den ekonomiskatillväxten och näringslivets utbyggnad som ytterst blir bestämmande förmöjligheten alt tillförsäkra pensionärerna en rimlig standard. Finansutskottelsmajoritet tillstyrker förslaget om ändrade principer för beräkning avbasbeloppet. Utskottets socialdemokratiska ledamöter har i en avvikande meningavstyrkt förslaget.