bet · G401SkU58 · 1980-12-31 00:00:00 — om realisationsvinstbeskattning av fritidshus 1 motion 1980/81; 1545 av GötheKnutson m. fl. (m) hemställs att hos regeringen begär en översyn avreglerna för realisationsvinstbeskattning av fritidshus enligt vad som anförtsi motionen. Motionärerna anser att de bestämmelser i fråga om uppskovmed beskattning av realisationsvinst och om undantag frånindexeringsbegräns-ningar som gäller i fråga om jordbruksfastigheter ochschablontaxerade villafastigheter bör göras tillämpliga också på fritidshus. Regler om beskattning avrealisationsvinst som uppkommer vid fastighets-avyttring finns i 35 § 2 mom,och 36 § kommunalskattelagen (1928:370), KL, med anvisningar. Beskattningenträffar den vid försäljningen uppkomna vinsten. Vid bedömningen av om vinst haruppkommit eller inte skall en jämförelse göras mellan å ena sidanförsäljningspriset, minskat med mäklarprovision och andraförsäljningskostnader, och å andra sidan samtliga kostnader för inköp(ingångsvärdet) och förbättring av fasfigheten. Summan av kostnaderna för inköpoch förbättringar kallas omkostnadsbeloppet (punkt 1 av anvisningarna till 36 §KL), Ingångsvärdet för en fastighet utgörs i de flesta fall avdet pris som fakfiskt har betalats vid förvärvet med tillägg för stämpelskattoch eventuell inköpsprovision. Har fasfigheten förvärvats genom arv, gåva ellerannat s, k, benefikt fång gäller som huvudregel att man som ingångsvärde skallta upp vad som betalades vid närmast föregående s. k, onerösa fång (35 § 2 mom,tredje stycket KL), Har fasfigheten förvärvats , anses den iprincip förvärvad för en köpeskilling som motsvarar av1952 års taxeringsvärde. Regeln om ingångsvärde är emellerfid inteobligatorisk. Kan den skattskyldige visa att den fakfiska köpeskillingenöverstiger nämnda värde, får köpeskillingen tas upp som ingångsvärde. Även omså sker, skall fastigheten dock anses förvärvad vid ingången av , Dettafår till följd bl, a, att prisutveckling och förbättringskostnader 1952 inte får beaktas vid vinstberäkningen (punkt 2 a femte stycket avanvisningarna till 36 § KL), Ingångsvärdet får även i två andra fall bestämmas medutgångspunkt i 1 1980/81. SkU1980/81:58 2 taxeringsvärdet för ett visst är. Har fastigheten vidavyttringstillfället innehafts , får ingångsvärdet beräknas fill150 % av taxeringsvärdet före avyttringen (punkt 2 a sjätte stycket avanvisningarna till 36 § KL), Om fastigheten har förvärvats genom arv, testamenteeller bodelning med anledning av makes död, får som ingångsvärde tas upp 133 %av taxeringsvärdet året före dödsfallet om dödsfallet har inträffat efterutgången av , Har dödsfallet inträffat , fåringångsvärdet beräknas till av taxeringsvärdet året före dödsfallet(punkt 2 a sjunde stycket av anvisningarna till 36 § KL), I omkostnadsbeloppet medräknas - som redan nämnts - ävenförbättringskostnader. Med förbättringskostnader avses i första hand kostnaderför ny-, till- och ombyggnad av fastigheten, I fråga om schablonbeskattadefasfigheter (en- och tvåfamiljsfastigheter samt fastigheter ägda avbostadsföreningar, bostadsaktiebolag och allmännyttiga bostadsföretag) räknasäven kostnader för vissa värdehöjande reparationer som förbättringskostnader.Förbättringskostnader och avdragsgilla reparationskostnader får emellerfidbeaktas bara då kostnaden har uppgått till . Harkostnaderna uppförts på avskrivningsplan, gäller dock inte denna beloppsgräns(punkt 2 a andra stycket av anvisningarna till 36 § KL), Vid vinstberäkningen skall från omkostnadsbeloppet drasvärdeminskningsavdrag o, d, som belöper . Såvitt avservärdeminskningsavdrag på byggnad skall dock hänsyn inte tas till avdrag för deår då avdraget har understigit , (punkt 2 a fjärde stycket avanvisningarna till 36 § KL), Värdeminskningsavdrag som är hänförliga till tidföre beaktas inte vid vinstberäkningen. De tre delposterna ingångsvärde, förbättringskostnader ochåterförda värdeminskningsavdrag skall räknas om till de belopp som de skulle hauppgått till efter det allmänna prisläget under avyttringsåret. Indexuppräkningav ingångsvärdet får dock inte ske för tiden före , Uppräkningensker enligt omräkningstal som fastställs av RSV på grundval avförändringar i konsumentprisindex (punkt 2 a tionde och elfte styckena avanvisningarna till 36 § KL), Vid vinstberäkningen medgavs tidigare full indexuppräkningav anskaffningsvärde och förbättringskostnader. Rätten till indexuppräkningomfattade således inte bara det kapital som fastighetsägaren själv lagt ned ifastigheten (egenkapitalet) utan också den del av anskaffningsvärde ochförbättringskostnader som finansierats med lån. Dessa regler fick till följdatt många fastighetsägare på grund av inflationens effekter vid belåning kundegöra stora vinster som lämnades helt obeskattade vid en försäljning, I enlighet med förslag i proposition 1980/81:32 antogriksdagen (SkU 1980/81:10; SFS 998-1000) regler om en schablonmässigbegränsning av rätten till indexuppräkning. De nya bestämmelserna innebär attuppräkningen av anskaffningsvärdet i principslopats och att denna i fortsättningen får ske med hänsyn endast tillprisutvecklingen från SkU1980/81:58 3 fjärde året efter det då inköpet gjordes. För det fall attny-, till- eller ombyggnadsarbeten utförts under innehavet skall på motsvarandesätt vid indexuppräkningen av kostnaderna beaktas endast den prisutveckling somskett från det fjärde året efter det då kostnaderna lades ned. Om en fastighetsägare säljer sin fastighet och köper enannan skall i princip en ny fyraårsperiod börja löpa. Undantag från dennaprincip har dock ansetts motiverade när det är fråga om fastigheter som utgörbostad för ägaren. Ett fidigare fastighetsinnehav får i första hand beaktas ide fall då den ursprungliga fasfigheten sålts efter utgången av ochfastighetsägaren vid den försäljningen fått uppskov medrealisationsvinstbeskattning. innehav skall dock beaktas även i vissafall där uppskov med beskattning av vinst på den ursprungliga fastigheten inteerhållits. För detta fordras att man vid försäljning av ersättningsfastighetenkonstaterar att förutsättningar för uppskov har förelegat. Vid denna bedömningbortses från några av de villkor som gäller för uppskov. Det äldrefastighetsinnehavet får nämligen beaktas oberoende av om försäljningen avfastigheten ledde till vinst och i princip oberoende av om priset som erhöllsför fastigheten var större eller mindre än priset som betalades förersättningsfastigheten. Vidare är bosättningskravet i uppskovsreglerna vidfrivillig försäljning av en villa- eller jordbruksfasfighet uppfyllt omfasfighetsägaren närmast före försäljningen varbosatt på fastigheten. Nuvarande regler om uppskov medbeskattning av realisationsvinst innebär i korthet följande. Uppskov kan erhållas vid vissa tvångsavyttringar o, d,oberoende av vilket slag av fastighet som avyttringen avser. De olikaavyttringsfallen -expropriation m, m, - finns angivna i 2 § UppskL, Somförutsättning för uppskov vid tvångsavyttring gäller att den skattskyldige harförvärvat eller avser att förvärva en fastighet (ersättningsfastighet) som ärjämförlig med den avyttrade fastigheten och att realisationsvinsten uppgår tillminst . Om en fysisk person avlider innan han har hunnit förvärva enersättningsfastighet, träder dödsboet i den avlidnes ställe. Uppskov med beskattning kan vidare enligt 3 § UppskLerhållas vid en frivillig avyttring, om säljaren är en fysisk person och denavyttrade fastigheten anfingen är en jordbruksfasfighet eller enschablonbeskattad villafastighet. Som förutsättning för uppskov ifrivilligfallen gäller dels att den skattepliktiga vinsten uppgår till ,, dels att den skattskyldige har varit bosatt på den avyttradefastigheten i följd som har infallitnärmast före avyttringsdagen, dels att den skattskyldige har förvärvat elleravser att förvärva en ersättningsfastighet som han har varit bosatt eller avseratt bosätta sig på. Ersättningsfastigheten måste vara en jordbruksfastigheteller en schablonbeskattad villafastighet. SkU1980/81:58 4 Som ersättningsfastighet godtas inte en fastighet som ärbelägen utomlands eller en fastighet som i och med förvärvet utgöromsättningstillgång i den skattskyldiges rörelse. Uppskov med beskattning vidfrivillig avyttring kan vidare erhållas, om en skattskyldig avyttrar en del avjordbruksfastighet på vilken han är bosatt eller en fastighet som ingår i sammaförvärvskälla som bosättningsfastigheten och han förvärvar en ersättningsfastighetsom tillsammans med bosättningsfastigheten bildar en förvärvskälla. Gemensamt för tvångs- och frivilligfallen gäller attersättningsfastigheten måste förvärvas från avyttringen av denfastighet till vilken realisationsvinsten hänför sig. Harersättningsfastigheten förvärvats före den realisationsvinstgrundandeavyttringen får uppskov medges om det kan antas att förvärvet har skett för attersätta den avyttrade fastigheten, I frivilligfallen krävs vidare att denskattskyldige bosätter sig på ersättningsfastigheten frånförvärvstidpunkten (5 § UppskL), RSV kan medge undantag från kravet på viss tids bosättningpå den avyttrade fastigheten och även förlängning av de tidsfrister som gällerför förvärv av och bosättning på ersättningsfastigheten, I de fall då säljarenavlider innan han har hunnit anskaffa en ersättningsfastighet eller hunnitbosätta sig på fastigheten kan RSV medge att dödsboets förvärv aversättningsfastighet och en närstående persons bosättning på ersättningsfastighetenskall anses medföra att kraven på förvärv av och bosättning påersättningsfastigheten är uppfyllda. Uppskov medges med ett belopp sommotsvarar hela realisationsvinsten, om vederlaget för den avyttrade fastighetenmotsvarar eller understiger vederlaget för ersättningsfastigheten. Om däremotvederlaget för den avyttrade fastigheten överstiger vederlaget förersättningsfastigheten, medges uppskov med skillnaden mellanrealisationsvinsten och det överskjutande beloppet (6 § första stycket UppskL). Medges uppskov, skall uppskovsbeloppet tas fram tillbeskattning först då ersättningsfastigheten avyttras. Vid beräkning av realisationsvinstmedgavs tidigare full indexuppräkning av anskaffningsvärde ochförbättringskostnader. antog emellertid regler om enschablonmässig begränsning av rätten fill indexuppräkning. Bestämmelsernainnebär att uppräkningen i princip slopats ochatt uppräkningen får ske med hänsyn endast till prisutvecklingen från detfjärde året efter det då fastigheten köptes eller kostnaderna lades ned. Om en fastighetsägare säljer sin fastighet och köper enannan skall i princip en ny fyraårsperiod börja löpa. Undantagmedges dock när det är fråga om fastighet som utgör bostad för ägaren. Ettfidigare fastighetsinnehav får i första hand beaktas i de fall då den SkU1980/81:58 5 ursprungliga fastigheten sålts efter utgången av år 1980och fastighetsägaren vid den försäljningen fått uppskov medrealisationsvinstbeskattning. Sådant uppskov kan under vissa förutsättningarkomma i fråga då en fastighet tagits i anspråk genom expropriation e. d. samtvid frivilliga försäljningar av villa-och jordbruksfastigheter. Ett tidigare innehav får beaktas även i vissa fall däruppskov med beskattning av vinst på den ursprungliga fastigheten inteerhållits. Härför fordras i princip att man vid försäljning aversättningsfastigheten kan konstatera att förutsättningar för uppskov harförelegat. Vid denna bedömning bortses från om vinst uppkommit vidförsäljningen eller inte och från hur stort vederlaget förersättningsfastigheten varit i förhållande till vederlaget för den ursprungligafastigheten. Vidare tillämpas i frivilligfallen ett lindrigare bosättningskravän enligt uppskovslagen. Detta anses uppfyllt om fastighetsägaren någon gångunder de fem åren närmast före försäljningen varit bosatt på fastigheten. Iövrigt fordras att förutsättningarna för uppskov har varit uppfyllda. Motionärerna framhåller att bestämmelserna om beskattningav realisationsvinst innebär en diskriminering av frifidshusen. De pekardärvid på att uppskovsreglerna vid frivilliga försäljningar inte är tillämpligapå fritidshus och att den som avyttrar ett frifidshus inte har någon möjlighetatt få ett tidigare fastighetsinnehav beaktat vid vinstberäkningen.Motionärerna begär en översyn av reglerna om realisationsvinstbeskattning isyfte att i berörda hänseenden jämställa frifidshus med villor ochjordbruksfastigheter. Detta kan, menar motionärerna, ske genom att man sloparbosättningskravet i uppskovsreglerna. Utskottet vill med anledning av utredningsyrkandet imotionen erinra om att , i samband med behandling avproposition 1978/79:54 om ändrade regler för uppskov med beskattning avrealisationsvinst m. m., på hemställan av utskottet i betänkande SkU1978/79:16 begärt en utvärdering av uppskovssystemet i dess helhet och desseffekter från olika synpunkter. Denna utvärdering ombesörjs av kommittén omöversyn av reglerna om uppskov med beskattningen av realisafionsvinst. Med hänsyn härfill och till att den av i höstasbeslutade begränsningen av indexuppräkningen av anskaffningsvärde ochförbättringskostnader har intimt samband med uppskovsreglerna kan det enligtutskottets mening förutsättas att de i motionen berörda frågorna kommer attprövas av den pågående utredningen. Någon åtgärd med anledning av motionen är därför inte påkallad.Utskottet hemställer attriksdagen avslår motion 1980/81:1545. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), förste vice talmannen (), (). (), (), (),(), (), (), (), () och ().