bet · G401SfU3 · 1980-12-31 00:00:00 — om tekniska hjälpmedel till handikappade I motion 1979/80:1166 av BörjeNilsson (s) hemställs att hos regeringen begär förslag om ekonomisktstöd till abonnemangs- och samtalskostnader för biltelefon som innehas av gravtrörelsehindrade bilförare. I motion 1979/80:1167 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär en översyn av forskning, utveckling ochproduktion av tekniska hjälpmedel för personer med handikapp. I motion 1979/80:1883 (mofivering i motion 1979/80:1882)av m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenuttalar att bil bör betraktas som tekniskt hjälpmedel för handikappade ochupptas på hjälpmedelsförteckningen, 2. alt riksdagenuttalar att biltelefon bör betraktas som tekniskt hjälpmedel för handikappadeoch upptas på hjälpmedelsförleckningen. Ulskollel har inhämtat yttrande över motion 1979/80:1167från handikappinstitutet. Vidare har utskottet hållit en utfrågning övermotionen med företrädare för handikappinstitutet, styrelsen för tekniskulveckling (STU), () och (). Tekniska hjälpmedel för handikappade Fr. o. m. den 1 januari 1976övertog sjukvårdshuvudmännen hela ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedellill handikappade (prop. 1975:36, SfU 1975:16, rskr 125). Landstingsförbundethar därefter, gemensamt med staten, gått in som huvudman förhandikappinstitutet fr. o. m. (prop. 1976/77:116. SfU1976/77:28, rskr 297). Sjukförsäkringen bidrar till kostnaderna för hjälpmedelgenom den s. k. hjälpmedelsersättningen som f. n. är . Av beloppet avsätts . till en fond för finansiering avhandikappinstitutets verksamhet. härtill ändamål all främja, samordnaoch medverka i utvecklings- och forskningsarbete avseende hjälpmedel förhandikappade och andra åtgärder för olika handikappgrupper samt övriga delar avden samlade hjälpmedelsprocessen. a. åligger det institutet särskilt attange hjälpmedelshanleringens inriktning och därvid utfärda de riktlinjer,tillämpningsföreskrifter m. m. som behövs. 1 1980/81. SfU 1980/81:3 SfU1980/81:3 2 Institutet ger ut den s. k.hjälpmedelsförteckningen, i vilken bl. a. anges vilka tekniska hjälpmedel sombekostas av landstingen. Hjälpmedelsförteckningen upptar inle bil ellersärskilda anordningar i sådan som tekniska hjälpmedel. Däremot kan under vissaförutsättningar ett bidrag-f. n. enligt institutets rekommendation . -utgå för inköp av bil. I delta sammanhang kan nämnas att handikappade som ärberoende av bil för sitt arbete eller sina studier enligl beslämmelser iarbeismarknadskungö-relsen kan erhålla statligt bidrag för inköp av bil och förändringar eller speciella anordningar som behövs för dess användning. behandling m. m. Frågan om vidgade möjligheter förhandikappade all få tillgång till egen bil har under en följd av år behandlatsi . Senast har 1977/ställt sig bakom motionsyrkanden idetta syfle (SfU 1977/78:25, rskr 249) och därvid understrukit angelägenhetenav alt regeringen förelägger förslag i frågan.En parlamentariskt sammansatt kommitté, Bilstödskommillén (S 1979:04) hartillkallats för att ta upp frågan om bilstöd tillhandikappade till en allsidig ulredning. Kommitténs överväganden skall avsesåväl bidrag och lån till handikappade enligt gällande regler för delarbelsmarknadspoliliska stödet som stöd i andra former. a. bör utredasmöjligheten alt låna ul fordonet till den bilstödsberälligade. I uppdraget böräven ingå all bedöma vilka fordonstyper - och vilken särskild utrustning - sombör tillhandahållas med samhällsstöd. En motion om bidrag till driftkostnaderna för biltelefonbehandlades vid 1978/. I sitt av godkända betänkandeSfU 1978/79:22 hänvisade utskottet till att frågan berörts i samma årsbudgetproposition (prop. 1978/79:100, bil. 9) i samband med behandlingen avteleverkets anslagsframställning. I propositionen erinrade chefen för kommunikationsdepartementetom att den allmänna regeln både inom sjukvårdshuvudmännenshjälpmedelsverksamhet och för arbetsmarknadsverkets stödsystem är allsamhället bekostar anskaffning och ersättande av hjälpmedlet och vanligen ocksåreparations- och underhållskostnader medan den enskilde förutsätts betalaövriga löpande driftkostnader samt att handikappersättningen från den allmännaförsäkringen är avsedd alt ersätta merkostnader på grund av handikapp. Kommunikationsministern,som samrått i frågan med cheferna för social- och arbetsmarknadsdepartementen,avstyrkte med hänsyn till det anförda au ett särskilt statligt stöd avseendemobillelefonavgifier infördes. Socialförsäkringsutskoltet anslöt sig fill dennabedömning. Regeringen har uppdragit åtriksförsäkringsverket att utreda frågan om skäliga merulgifler inom ramen förhandikappersättningen. Uppdraget omfatlar bl. a. frågan om hur kostnadernaskall beräknas för egen bil. SfU1980/81:3 3 tillstyrker isitt yttrande över motion 1979/80:1167 att en översyn av forskning, ulvecklingoch produktion av hjälpmedel genomförs. Den tekniska utvecklingen av handikapphjälpmedelkan generellt sett inle sägas vara av lägre teknisk nivå än övriga tekniskaprodukter i samhället. Servomanöversyslem för bilar, förstorande TV-system försynsvaga, mikro-dalorstyrsystem för styrning av rullstolar och myosignalstyrdaproteser är exempel på hjälpmedel på hög teknisk nivå. Det finns dock områden som till vissa delar är eftersatta.Motionären pekar på området barnrullstolar. Här har emellertid arbetet med altutveckla speciellt anpassade produkter skjutit fart. ärrullstolar för barn under ulveckling på flera håll i landet. Framtagandet av nya tekniska hjälpmedel innefattar en radåtgärder: behovsanalyser, forskning, utvecklingsarbete, protolypprovning -utvärdering, produktion, marknadsföring och slutligen distribution lillkonsumenten. En av handikappinstitutets uppgifter är att vid behov tainitiativ lill och bevaka dessa åtgärder. Problem finns dock i flera avseenden. har myckel begränsade ekonomiskamöjligheter all stödja forskning och ulveckling. De fonder handikappinslilulelförfogar över är tillskapade för all ge ekonomiska garantier vid produktion avnya hjälpmedel och således inte avsedda för utveckling av nya hjälpmedel. Då det gäller teknisk ulveckling av hjälpmedel är det iförsta hand Styrelsen för Teknisk Utveckling, STU, som kan ge ekonomiskt stöd.Handikappinstitutels enda formella möjlighet alt påverka medelstilldelningenär att som remissinstans avge yttranden över olika ansökningar lill STU. I STU:s målsättning med stöd till utvecklingsprojekt ingårkravet på all marknadsförutsättningarna för den tänkta produkten skall varagoda. Detta krav leder i vissa fall till all projekt som av handikappinstitutetanses vara av stort värde avslås av STU. Gruppen som efterfrågar hjälpmedletkan vara så pass liten att produkten inte bedöms vara företagsekonomisktlönsam. Ett exempel på delta är vissa delar av proteser för övreexlremiteterna. Vidare är det ekonomiska problem att genomföra utvärderingav nyutvecklade hjälpmedelsprololyper. Denna fas i framlagningen av nyahjälpmedel innebär ej någon egentlig teknisk ulveckling, varför STU sällanbeviljar anslag härför. För att förbättra möjligheterna lill utveckling avhjälpmedel lill mindre handikappgrupper saml för att få medel lill ulvärderingsfasenoch eventuella ändringar av hjälpmedlet, borde handikappinstitutet lämpligen haen speciell årlig medelstilldelning för alt kunna läcka kostnader av deltaslag. Även då hjälpmedel är färdigutvecklade och tillverkadeuppstår ibland problem med att få ut hjälpmedlet till den handikappade. Dettakan bero på brister i marknadsföringen, distributionen eller anpassnings- ochutprov-ningsfasen. Sjukvårdshuvudmännen har ansvaretför tillhandahållande av hjälpmedel fill handikappade. Verksamheten finansierashuvudsakligen med ell särskilt SfU1980/81:3 4 bidrag, hjälpmedelsersätlningen, från sjukförsäkringen.Staten och sjukvårdshuvudmännen har i handikappinstitutet ett gemensamt organför hjälpmedelsförsörjningen. Insfiluiet skall främja, samordna och medverka iutvecklings- och forskningsarbete avseende bl. a. hjälpmedel för handikappadeoch ange hjälpmedelshanteringens inriktning. I motion 1979/80:1167 av begärs en översynav forskning, ulveckling och produktion av tekniska hjälpmedel förhandikappade. Motionären hävdar att utvecklingen av hjälpmedel för handikappadeligger på lägre teknisk nivå än andra tekniska hjälpmedel och att det saknasinitiativ från producenternas sida när det gäller anpassningar av hjälpmedeltill individuella behov. Som exempel på det senare nämns rullstolar. Motionärenframhåller också all handikappinslitutet inte har kunnat finna nya tillverkaresom satsar på en produktionsutveckling som motsvarar de krav som bör kunnaställas på teknisk funktion, ergonomisk utformning och miljöanpassning avhjälpmedlen. Av handikappinstitutets yttrande saml av vad somframkommit i samband med en utfrågning, i vilken företrädare för institutet.STU, HCK och DHR deltagit, framgår att del finns ett väl utvecklat samarbetemellan institutet och STU för framlagning av nya hjälpmedel. finnsproblem i vissa faser av utvecklingen av hjälpmedel på grund av de skildainriktningarna i institutets och STU:s verksamheter. Handikappinslitutet kan iförsta hand ekonomiskt stödja produktionen av nya hjälpmedel, medan STU främstger stöd lill utvecklingsarbetet. Därvid kan STU:s allmänna målsättning attstödja ulveckling av produkler med goda marknadsförutsättningar innebärasvårigheter för utveckling av hjälpmedel som kommer att efterfrågas av ettbegränsat antal personer. När en hjälpmedelsprolotyp väl utvecklats beviljarSTU sällan anslag till den utvärdering som måste föregå produktionen. Den sammanlagdasamhällsnyttan av utvecklingen av nya hjälpmedel beaktas inle avde olika intressenterna på området, och ofta får en sektor i samhället bärakostnaderna för utvecklingsarbetet medan en annan drar nytta av det. Nuvarandebidrags- och regelsystem inom handikappområdet lägger också många gångerhinder i vägen för utveckling av nya hjälpmedel. Det ger dessutom i allmänhetföga utrymme för förebyggande åtgärder och arbelsmiljöaspekler. Utskottet har funnit all del främst är forskning ochutveckling av förflyttnings- och hemvårdshjälpmedel för rörelsehindrade somberörs av de ovan antydda problemen. Det är sannolikt, att en bättre samordningav de kunskaper och resurser som de olika berörda samhällsorganen och handikapporganisationernaförfogar över inom området skulle kunna ge utbyte för hela samhället. Utskottetförordar därför att en översyn sker. Denna bör inriktas på en kartläggning avmarknadsutbud, produktionsförhållanden och resurser för anpassning avhjälpmedlen i fråga ävensom av konsumenternas behov av förändringar. Enkartläggning av forskningen på området är också angelägen. 1 översynen börvidare ingå att bedöma behovet uv nya eller SfU1980/81:3 5 ändrade produkter, föreslå förändringar i nuvarandehjälpmedelssorliment och i forskningens inriktning med utgångspunkt frånkonsumenternas önskemål. Översynen bör lämpligen ske under medverkan av främsthandikappinstitutet, STU och berörda handikapporganisationer. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Syftetmed motion 1979/80:1167 får härmed anses fillgodosett. Sådana tekniska hjälpmedel som kostnadsfritttillhandahålls av sjukvårdshuvudmännen finns upptagna i den avhandikappinstitutet utgivna hjälpmedelförteckningen. 1 motion 1979/80:1883 avLars m. fl. yrkas att bil och biltelefon skall betraktas som tekniskahjälpmedel och följaktligen las upp i hjälpmedelsförleckningen. På begäran har en parlamentariskt sammansattkommitté, Bilstödskommillén (S 1979:04), lillkallals för all göra en allsidigutredning av frågan om bilstöd lill handikappade. I utredningens övervägandeningår alt bedöma såväl vilka fordonslyper som vilken särskild utrustning sombör tillhandahållas handikappade personer med samhällsstöd. Med hänsyn lill detnämnda utredningsarbetet, vars resultat bör avvaktas innan gör någrauttalanden i frågan, avstyrker utskottet bifall till motion 1979/80:1883. Enligl bestämmelserna i arbelsmarknadskungörelsen kanhandikappade som är beroende av bil för sitt arbete eller sina studier erhållastatligt bidrag till inköp av bil och till ändringar eller speciellaanordningar som behövs för dess användning. I den särskilda utrustningen avbilen ingår biltelefon för personer som är i behov av sådan. anför i motion 1979/80:1166 alt gravtrörelsehindrade bilförare har så stora merkostnader och servicebehov att dehöga driftkostnaderna för biltelefon inle ryms inom ramen förhandikappersättningen. Han begär därför att ett ekonomiskt stöd skall utgå tillabonnemangs- och samtalskostnader för biltelefon som innehas av gravtrörelsehindrad bilförare. Vid arbetet med förslag till statsverkets budget /80 prövades om särskilda medel skulle ställas till televerketsförfogande för all en rörelsehindrad innehavare av biltelefon skulle befriasfrån abonnemangs-och samtalsavgifter. Efter samråd med cheferna för social- ocharbetsmarknadsdepartementen avstyrkte chefen för kommunikationsdepartementetatt så skedde. Han erinrade därvid om att handikappersättningen inom denallmänna försäkringen var avsedd all täcka bl. a. kostnader av angivet slag.När frågan om ett bidrag inom hjälpmedelsersätlningen för att läckadriftkostnaderna för biltelefoner motionsledes aktualiserades i vidriksmötet /79 gjorde på förslag av socialförsäkringsutskoltetsamma bedömning. Del är givelvis angelägel alt handikappade bilister somerhåller statligt bidrag lill anskaffning av biltelefon därför att den ärnödvändig för dem också har ekonomiska möjligheter att utnyttja dettahjälpmedel. SfU1980/81:3 6 utskottets mening samband såväl med det kommandeställningslagandel till lexltelefongruppens förslag i betänkandet DsS 1980:8 omatt samtalsförmedling med texttelefon skall finansieras inom ramen förteleverkets normala kostnader som kommande redovisningav uppdraget att utreda skäliga merkostnader inom ramen förhandikappersättningen. Utskottet är därför inte nu berett all förorda någonbestämd lösning av frågan om hur driftkostnaderna för biltelefon som innehas avrörelsehindrade bilister skall bestridas utan anser att det bör ankomma påregeringen alt ta upp frågan till förnyad prövning. Del anförda bör medanledning av motion 1979/80:1166 ges regeringen till känna. 1. beträffandeforskning och utveckling av handikapphjälpmedel alt med bifall tillmotion 1979/80:1167 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 2. beträffande bdoch biltelefon som tekniska hjälpmedel alt avslår motion1979/80:1883, 3. beträffandebidrag till driften av biltelefon attriksdagen med anledning av motion 1979/80:1166 som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), MajPehrsson (c), (), (), (), GöstaAndersson (c), (), (), (),(), (), (), ()och ().