bet · G401SoU34 · 1980-12-31 00:00:00 — om sommarverksamheter för barn m. m. Imotion 1979/80:282 av . (s) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sommarverksamhetenför barn. 1 motion 1979/80:368 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag om särskilt statsbidrag till kommunernaatt anordna kollektiv semesterverksamhet, 2. att riksdagenuttalar att regeringen låter denna fråga utredas ytterligare och att deerfarenheter som redan vunnits tillvaratas i en vidareutveckling av verksamheten. I motion 1979/80:847 av OveKarlsson m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär en samlad planför genomförande av upprustning samt underhåll och drift av sommar- ochlägergårdar i enlighet med motionens syfte. Fritidsverksamhet för barn i föreningsregi under sommarlovoch andra lov 1 motion 1979/80:282 pekarmotionärerna på att i barnstugeutredningens betänkande (SOU 1975:94) Barns sommar åtgärder föreslogsför omsorg och fritidsverksamhetför barn och andra lov. Motionärerna anser att det finns starkaskäl att uppmärksamma behovet av sådana verksamheter. Motionärerna finner detangeläget att regeringen redovisar förslag i anledning av utredningensbetänkande och den bedrivna försöksverksamheten samt att man därvid särskiltprövar möjligheten att låta organisationslivet få vidgade uppgifter. 1 betänkandet Barns sommar framhölls bl. a. att den avföreningslivet bedrivna lägerverksamheten framstår som ett angeläget inslag ibarns sommarverksamhet och därför bör ges mycket hög prioritet samt på olikasätt stimuleras kvantitativt och kvalitativt. 1 en socialdemokratisk partimotion (1978/79:516 yrkande 4)som behandlades i det av godkända betänkandet SoU 1978/79:28framställdes ett yrkande som hade i huvudsak samma innehåll som det nuaktuella. Utskottet anförde följande (s. 25), därvid inledningsvis vissredovisning för betänkandet Barns sommar lämnades. 1 1980/81. SoU1980/81:34 2 Utredningen har föreslagit bl. a.att ett nytt särskilt bidrag införs till kommunernas insatser för barn undersommarferierna. Bidraget föreslås utgå med . för år för det antal barn iskolåldrarna som bereds omsorg i fritidshem ellerfamiljedaghem. Bidraget avses utgöra ett stöd till kommunerna även förferiehemsverksamhet och sommargårdsverksamhet och därmed ersätta nu utgåendestatsbidrag. Kostnaderna beräknades av barnstugeutredningen till ca 12 milj.kr. Utskottet anser liksom kornmunalekonomiska utredningen attdet föreslagna nya statsbidraget inte skulle få någon nämnvärd betydelse förutbyggnaden av aktiviteter för barn och ungdomar . Utskottet ärdärför inte berett att förorda att barnstugeutredningens förslag genomförs.Denna uppfattning står i överensstämmelse med vad som anförs i propositionen1978/79:95 om den kommunala ekonomin (bil. 2 s. 7). Utskottet avstyrker därför motionen 1978/79:516 av OlofPalme m. fl. (s) i motsvarande del (yrkandet 4 delvis). Utskottet kan inte heller biträda förslaget i samma motion(yrkandet 4 delvis) såvitt avser begäran hos regeringen om förslag medanledning av utredningens betänkande i övrigt och den försöksverksamhet sombedrivits på området. Betänkandet innehåller en rad uppslag som kanförverkligas ute i kommunerna utan att någon redovisning av förslagen behöverske över . De idéer som framfördes i betänkandet har på olika sättprövats och redovisats. Bl, a. har gett ut rapportfrån försöksverksamhet med sommaraktiviteter för yngre skolbarn. Utskottetavstyrker motionen även i denna del (yrkandet 4 delvis). Utskottet erinrade också om att,som närmare redovisas nedan, från allmänna arvsfonden utgåttmedel för försöksverksamhet för barn under sommarloven. Frän allmänna arvsfonden har utgått bidragtill försöksverksamhet med fritidsaktiviteter under sommarlov och andra lovför barn och ungdom, företrädesvis i åldern . Medlen har fördelats efterberedning i , och i beredningsarbetet har bl. a. statensungdomsråd deltagit. Verksamheten har inneburit att föreningar och kommunerfått tillfälle att pröva nya former av fritidsaktiviteter och nå nya grupper avbarn och ungdom. I årets budgetproposition (1980/81:100 Bil. 12, s. 217)uttalar föredragande statsrådet bl. a. följande. Mot bakgrund av de erfarenheter somframkommit under försöksverksamheten förordar jag att ett nytt anslag benämntBidrag till ferieverksamhet inom ungdomsorganisafionerna inrättas fr. o. /82. Jag beräknar anslaget, som bör vara ett reservationsanslag,till 7 milj. kr. Dessa medel har förts över från anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Som jag har nämnt har försöksverksamhetenbedrivits i form av sommaraktiviteter för yngre skolbarn. Enligt min mening börbidraget till ferieverksamhet även kunna utgå till föreningsledd verksamhetunder sportlov, ferier i samband med de stora helgerna eller andra längreledigheter under terminerna. Jag förutsätter dock att huvuddelen avverksamheten kommer att bedrivas under sommarferierna. Verksamheten bör iförsta hand SoU1980/81:34 3 omfatta barn i åldern , men bör även kunna omfattaungdomar på högstadium. De principer som tillämpats vid fördelning avmedel till ungdomsorganisationerna för sommaraktiviteter bör i huvudsak gällaäven vid fördelningen av det reguljära stödet. Stor frihet i fråga omverksamhetens innehåll och inriktning måste lämnas till den enskilda sökandeorganisationen. Verksamheten bör stå öppen för alla barn utan krav påmedlemskap i en organisation. Det innebär inte att organisationen måste göraavkall på sin idémässiga del av verksamheten. Profilen bör bibehållas så attdeltagarna på detta sätt kan lära känna olika organisationer. Medel bör kunna utgå till personal- och materialkostnader,kost och logi, kostnader för planering och utvärdering av verksarrrheten,informationsinsatser och extra resor. Även kostnader för utbildning ochfortbildning bör kunna ersättas. bör svara för bidragsfördelningen pågrundval av underlag från ungdomsorganisationerna. bör samråda medsocialstyrelsen inför beslut om medelsfördelningen mellan de olika organisationerna. Jag avser att föreslå regeringen att ge statens ungdomsrådi uppdrag att föreslå närmare bestämmelser för verksamheten. En utvärdering avdessa bestämmelser bör göras . har tillstyrkt attriksdagen godkänner de angivna riktlinjerna för statsbidrag och att riksdagenför nästa budgetår anvisar ett reservationsanslag av 7 milj. kr. till Bidragtill ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna (KrU 1980/81:25). I motion 1979/80:368 framhållermotionärerna att vad som är utmärkande för de vanligaste formerna för semesterär särskilt isoleringen och privatiseringen av familjelivet. Motionärernaanser att det är viktigt att man utvecklar alternativa semesterformer, särskiltför barnfamiljer. Alternativen skulle vara mindre inriktade på konsumtion ochmer på att stärka familjegemenskap tillsammans med andra människor. Ett sådantalternativ är enligt motionärerna kollektiv familjesemester. Motionärerna anse'r vidare att kommunerna bör få störremöjligheter att anordna olika former av kollektiv semesterverksamhet bl. a.familjekoloni-verksamhet och att statsbidrag bör utgå för verksamheten. Denutredning som uttalat sig för med anledning av kulturutskottetsbetänkande /79:15 bör också noggrannare utreda formerna för dennasemesterform så att allt fler människor kan få tillfälle att delta. Utskottet behandlade vid 1978/(SoU1978/79:28 s. 26) en motion vars innehåll motsvarar det första av yrkandena,nämligen statsbidrag till anordnandet av kollektiv semesterverksamhet.Utskottet avstyrkte då yrkandet med hänvisning till vad som anförts iregeringens proposition 1978/79:95 om den kommunala ekonomin om att det börfinnas synnerligen starka stimulansbehov för att motivera nya speciellastatsbidrag. 1* 1980/81. SoU1980/81:34 4 godkände betänkandet (rskr 1978/79:262). Vad beträffar det andra yrkandet syftar motionärerna på enutredning på det fritidspolitiska området som kulturutskottet vid riksmötet1978/79 (KrU 1978/79:15 s. 6) förordade. beslutade i enlighet medutskottets förslag. Beträffande utredningens arbetsuppgifter uttaladekulturutskottet att den bör, tillsammans med redan pågående utredningar, syftatill att ge underlag för en samlad bedömning av det fritidspolitiska området.Utredningen bör därvid belysa vilka insatser som erfordras för att skapajämlikhet i fråga om människors möjligheter att utnyttja den ökade fritiden. 1 fillsattes utredningen (Jo 1979:07)oru den statliga rekreations-och turistpolitiken (TUREK). I direktiven (Dir1979:81) uttalas bl. a. att den organisation som vuxit fram för att handläggasamhällets insatser på rekreations- och turistområdet är mycket splittrad genomatt ansvaret delas mellan flera departement, myndigheter och organisationer.Det framhålls att det är angeläget att få till stånd en bättre samordning av destatliga styr- och stimulansmedlen inom rekreations- och turistsektorn. Detuttalas vidare i direktiven att utredaren frän denna utgångspunkt bör beskrivade nuvarande administrativa förhållandena och därvid ange vilka statligauppgifter inom sektorn som bör omfattas av samordningen. Den statligaadministrationen av kulturpolitiken, folkbildningen och tävlingsidrotten bördock inte behandlas. Som ett led i arbetet med den org'anisatoriskasamordningen bör utredaren också se över och sammanställa redan tillgängliginformation som berör rekreations- och turistsektorn i och som tagitsfram inom olika myndigheter och andra organ eller utredningar m. m. Utredarenbör också analysera bl. a. folkrörelsernas och andra organisationers medverkanpå rekreations- och turistområdet. Vid kartläggningen bör utredaren särskiltbeskriva de vanligast förekommande hindren för den enskilde att utnyttja detbefintliga utbudet av rekreation. Likaså bör de förslag till åtgärder somdärvid framkommit redovisas. Slutligen sägs att utredningen sammanfattningsvisbör ge underlag för en samlad rekreationspolitisk bedömning, däri inbegripet enbedömning om vilka insatser som erfordras för att skapa jämlikhet i fråga ommänniskors möjligheter att utnyttja den ökade fritiden. tillsattes utredningen om fritidsboendets framtidautveckling (fritidsboendekommittén). I dess direkfiv (Dir 1978:13) uttalas bl.a. följande. Fritidsboendet är betydelsefulltför många människor. Det miljöombyte som en fritidsbostad erbjuder, upplevs avmånga som värdefullt för trivseln. Fritidsbebyggelse har därför tillkommit isnabb takt. finns drygt 600 000 fritidshus i landet. En ökninghar skett med närmare 20 000 hus . Alternativa formerför fritidsboende har däremot inte utvecklats i någon större omfattning. Sorrrett exempel kan nämnas att antalet bäddplatser i semesterbyar av olika slag ärendast drygt 20 000. SoU1980/81:34 5 Samhället har anledning att se positivt på verksamhetersom ger den enskilde möjlighet till fritidsaktiviteter och rekreation,däribland också på utvecklingen av fritidsbebyggelsen. Den starka ökningen avfritidshus medför emellertid också problem. Dessa måste få sin lösning,som det är angeläget att utreda efterfrågan på och förekomsten aveventuella hinder för utveckling av olika alternativ för fritidsboende ochrekreation. I direktiven sägs också att detfinns behov av att ägna ytterligare uppmärksamhet åt den övergripande frågan omi vilken utsträckning och på vilket sätt samhället bör engagera sig i frågorsom rör tillkomsten av fritidsbostäder av olika slag. Det sägs vidare attutgångspunkten för kommitténs arbete skall vara att olika samhällsgrupper skallha frihet att välja mellan olika sätt att utnyttja fritiden. Samhället börmedverka härtill och till att fritidsboendet utvecklas i former som ärförenliga med naturvårdens krav och kravet på god hushållning mednaturresurser, energi och samhällsekonomiska resurser. Kommittén bör analyserahur önskemålen om olika former för fritidsbostäder kan komma att utvecklas medutgångpunkt i tillgängliga studier samt mot bakgrund av bedömningar avdemografiska förändringar, förändringar i arbetstiden och i utländskamedborgares efterfrågan på fritidshus. Kommittén bör belysa hur olika faktoreri boendemiljön påverkar efterfrågan på särskilda fritidsbostäder . Idirektiven sägs slutligen bl. a. att kommitténs arbete spänner över ett brettområde. Samordning bör därför ske med det arbete som äger rum inom departement,myndigheter och utredningar på olika områden. I ett första delbetänkande (Ds Bo 1981:3) Fritidshus ellerpermanentbostad? har kommittén behandlat omvandlingen av fritidshus tillpermanentbostad och vice versa. Upprustning, underhåll och drift av sommar- ochlägergärdar Motion 1979/80:847 tar upp behovetav upprustning av sommar- och lägergårdar. Motionärerna erinrar om att det i1968 års barnstugeutrednings betänkande (SOU 1975:94) Barns sommar föreslogsåtgärder för omsorg och fritidsverksamhet för barn och andra lovoch lades fram förslag om en upprustningsplan för föreningslivets lägergårdaroch sommargårdar. I motionen pekas på att en begränsad inventering avlägergårdarna skett i samråd mellan ocharbetsmarknadsstyrelsen. Enligt motionärerna är det angeläget, för att få ensamlad bedömning av frågan och möjlighet till genomförande avupprustningsobjekten , att en plan utarbetas förgenomförande av de anmälda upprustningsärendena. Upprustningen anges böra skei sådan takt att verksamheten snabbt kan expandera. Slutligen anförs att det ärangeläget att bidrag kan utgå även till underhåll och drift av sommar- ochlägergårdar. I betänkandet Barns sommar (s. 109) föreslogs att enupprustningsplan skulle upprättas såväl för föreningslivets gårdar som försommargårdarna. SoU 1980/81:34 6 Upprustningsplanen föreslogs ingå som en prioriterad delav beredskapsprogram. På regeringens uppdrag upprättade år 1977efter samråd med och företrädare för kommunerna ochorganisationerna en sådan upprustningsplan. Planen överlämnades tillarbetsrirark-nadsstyrelsen. överlämnade socialstyrelsenkompletteringar till . Planen upptog sammanlagt 355olika upprustningsobjekt till en total kostnad av 146 milj. kr. infordrade påregeringens uppdrag uppgifter från länsarbetsnämnderna om i vilkenutsträckning de i upprustningsplanen intagna objekten medtagits i varjelänsarbetsnämnds objektplan /79. 155 objekt hade upptagits ilänsarbetsnämndernas objektreserver, och beslut hade fattats om att två objekttill en sammanlagd kostnad av 1,5 milj. kr. skulle rustas upp. Utskottet behandlade vid /79 en motion medsamma innehåll som den nu aktuella (SoU 1978/79:28). Därvid redovisadeutskottet vad som ovan anförts beträffande upprustningsplanen och vilka objektsom kommit till utförande. Utskottet avstyrkte motionen i sitt av riksdagengodkända betänkande och anförde därvid följande (s. 26). Enligt utskottets mening måstegenomförandet av upprustningen främst bli beroende av vilka medel som kanställas till förfogande av för ändamålet. Utskottetvill dock även erinra om att allmänna arvsfonden står öppen för ansökningar ombidrag för ny- och ombyggnad av anläggningar för barn- och ungdomsverksamhet. har inte någonuppföljning skett, och varken eller socialstyrelsenhar någon samlad bild av vilka objekt som kommit till utförande.Socialutskottet har mot denna bakgrund hos länsarbetsnämnderna i Norrbottens.Västernorrlands, , och samt efterhört ivilken utsträckning upprustningsobjekt kommit till utförande eller planeraskomma att utföras. Av svaren framgår att inte någon av de i planen för länen ifråga intagna upprustningarna kommit till utförande. iNorrbottens län har tillstyrkt en ansökan om medel förupprustning av en sommargård. Denna ansökan avslogs av arbetsmarknadsstyrelsenefter hörande av bl. Som skäl för avslaget anfördes attbidrag kan utgå i annan ordning. Beträffande handläggningen av ärenden rörandeberedskapsarbeten av här aktuellt slag må i anslutning till det anfördaredovisas följande. Det ankommer på varje länsarbetsnämnd att i kontaktermed berörda huvudmän inventera och ställa samman en reserv av arbeten som är säförberedda att de snabbt kan påbörjas för att motverka arbetslöshet(ohjektreserv). De huvudmän som kontaktas är kommuner, landsting och statligamyndigheter. Objektreserven skall före maj månads utgång tillställasarbetsmarknadsstyrelsen. För att ett objekt skall uppmärksammas vid SoU1980/81:34 7 sammanställandet av objektreserven krävs att huvudmannenaktualiserat det hos länsarbetsnämnden. Statsbidrag för utförande avberedskapsarbetet skall sökas av objektets huvudman dvs. den kommun ellerförening som äger sommar- eller lägergården. Det bör anmärkas att det, för atten ansökan skall upptas till behandling, inte krävs att objektet finns upptageti objektreserven. Ansökan remitteras för yttrande till ocheventuellt annan fackmyndighet på länsplanet. Ansökan granskas avlänsarbetsnämnden bl. a. med beaktande av det aktuella arbetsmarknadsläget ocharbetets lämplighet ur sysselsättningssynpunkt. Beredskapsprojekt därkostnaderna understiger . beslutas av länsarbetsnämnderna. 1 de fallansökningarna skall avgöras av vidarebefordras de avlänsarbetsnämnden med eget yttrande. Beträffande frågan om bidrag till driften av läger- ochsommargårdar hänvisas till vad som ovan (s. 2) redovisats rörande i proposition1980/81:100, bil. 12, framlagt förslag om bidrag till föreningslivet försommarverksamhet för barn. 1 detta betänkande behandlas tre motioner som rör barnsfritid. I motion 1979/80:282 (yrkande 3) av m. fl. (s)tas upp frågan om fritidsverksamhet för barn under sommarlov och andra lov.Motionärerna finner det angeläget att regeringen redovisar förslag i anledningav barnstugeutredningens betänkande Barns sorrrmar (SOU 1975:94) och denförsöksverksamhet som bedrivits inom området. Motionärerna vill att man därvidsärskilt prövar möjligheten att låta organisationslivet få vidgade uppgifter. Regeringen har i årets budgetproposition - mot bakgrund avatt den försöksverksamhet som bedrivits med sommaraktiviteter för yngreskolbarn och som finansierats med medel ur allmänna arvsfonden givit mycketpositiva erfarenheter- föreslagit att ett nytt reservationsanslag benämntBidrag till ferieverksamheten inom ungdomsorganisationerna inrättas. För nästabudgetår föreslås en medelsanvisning av 7 milj. kr. Medlen har förts över frånanslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Fördelningenav medlen skall göras av på grundval av underlag frånungdomsorganisationerna. Propositionens förslag har tillstyrkts av kulturutskottet(KrU 1980/81:25) men ärendet har ännu inte avgjorts av riksdagen.Socialutskottet anser att ett genomförande av förslaget kommer att i väsentligutsträckning tillgodose motionsyrkandet. Under hänvisning härtill och till vadutskottet anförde i sitt betänkande SoU 1978/79:28 (se ovan s. 2) vidbehandlingen av ett likartat motionsyrkande avstyrker utskottet motion 1979/80:282yrkande 3. 1 motion 1979/80:368 av m. fl. (vpk) yrkas attsärskilt statsbidrag skall utgå till kommunerna för att de skall kunna anordna SoU1980/81:34 8 kollektiv semesterverksamhet (yrkande 1). Utskottet har vid /79 i sitt av riksdagengodkända betänkande SoU 1978/79:28 (s. 26) avstyrkt ett motionsyrkande medsamma innehåll under hänvisning främst till att det bör finnas synnerligenstarka stimulansbehov för att motivera nya speciella statsbidrag. Av samma skälavstyrker utskottet det nu aktuella motionsyrkandet. I samma motion yrkas att frågan om kollektivsemesterverksamhet skall utredas ytterligare och att de erfarenheter somredovisats skall tillvaratas i en vidareutveckling av verksamheten (yrkande 2). Utskottet har i det föregående lämnat en utförligredovisning av direktiven för utredningen om den statliga rekreations- ochturistpolitiken (TUREK) och utredningen om fritidsboendets framtida utveckling(fritidsboendekommittén). Utskottet anser mot bakgrund av innehållet idirektiven att motionen inte påkallar något inifiativ i här aktuelldel. I motion 1979/80:847 av m. fi. (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en samlad plan för genomförande av upprustningsamt underhåll och drift av sommar- och lägergårdar. Motionärerna anser attplanen bör utformas så att upprustningsarbetet kan genomföras under enfemårsperiod. upprättade i samråd med arbetsmarknadsstyrelsenpå regeringens uppdrag en upprustningsplan för sommar- och lägergårdar, somupptog tillhopa 355 gårdar. Planen kompletterades sedermera. Arbetsmarknadsstyrelsenöverlämnade material i ärendet till länsarbetsnämnderna. 1 överensstämmelse medbeslut av regeringen skulle varje nämnd i objektreserven /79 ta med deobjekt som bedömdes lämpliga och erforderliga som beredskapsarbeten. Vid enuppföljning framkom att det beträffande två av de i planenupptagna gårdarna hade fattats beslut om upprustning. Som framgår av dentidigare framställningen saknas uppgift huruvida det senare fattats beslut omupprustning av ytteriigare gårdar som beredskapsarbete. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det skullevara av värde att ha överblick över situationen när det gäller upprustningen avsommar- och lägergårdar. Utskottet anser det därför angeläget att den år 1977gjorda upprustningsplanen följs upp av regeringen. Det bör ankomma på regeringenatt i sammanhanget överväga om särskilda åtgärder är påkallade för att sommar-och lägergårdar skall tas in i de olika länsarbetsnämndernas objektreserver förkommande budgetår. Den förfrågan utskottet gjort hos fem länsarbetsnämndertyder nämligen på att sommar- och lägergårdar inte kommit att tas upp iobjektreserverna hos vissa länsarbetsnämnder för senare budgetår än 1978/79 somen följd av att huvudmännen inte bevakat ärendena hos nämnderna. Utskottet villi detta sammanhang - mot bakgrund av att synes ha avslagiten ansökan om att en lägergård skulle upprustas som beredskapsarbete på grundav att bidrag till sådan SoU1980/81:34 9 upprustning kan utgå från allmänna arvsfonden - framhållaatt anspråken på fonden f. n. är så stora att det torde finnas ett ytterstbegränsat utrymme för att låta medel från fonden utgå för det här aktuellaändamålet. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 1979/80:847 omupprustning av sommar- och lägergårdar bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av atthuvudmännen för sommar- och lägergårdarna bedriver verksamheten pä sådant sättatt de barn och ungdomar som vistas där tränas i att ta ansvar för sin miljö. Som ovan angetts har kulturutskottet tillstyrkt attriksdagen för nästa budgetår under ett nytt anslag anvisar medel som avserbidrag till ferieverksamhet inom ungdomsorganisationer. Bidragen skall utgå förutgifter av typ personal- och materialkostnader, kost och logi, kostnader förplanering och utvärdering av verksamheten, informationsinsatser och extraresor. Den föreningsdrivna ferieverksamheten kommer således att i vissutsträckning kunna få bidrag till driftkostnaderna. är i detrådande budgefiäget inte berett att härutöver tillstyrka att tarinitiativ som syftar till att statsbidrag skall utgå till drift- ochunderhållskostnader för sommar- och lägergårdar. 1. beträffandeförslag avseende sommarverksamhelen för barn att avslår motion1979/80:282, 2. beträffandestatsbidrag till kollektiv semesterverksamhet och utredning avseende kollektivsemesterverksamhet attriksdagen avslår motion 1979/80:368, 3. beträffandeupprustning av sommar- och lägergårdar attriksdagen med anledning av motion 1979/80:847 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. SoU1980/81:34 10 4. beträffande underhåll ochdrift av sommar- och lägergårdar att avslår motion 1979/80:847 imotsvarande del. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (),(), (), (), (), (). (), (), LenaÖhrsvik (s) och (). , ,, , , och (alla s) anför: 1 motion 1979/80:282 av . (s) krävs att regeringen lägger fram förslag om stöd för ferieverksamhetenför barn. I åretsbudgetproposition har ett sådant förslag lagts fram. Det är bra att den ferieverksamhet som bedrivitsmed medel ur allmänna arvsfonden nu kan permanentas, men vi beklagar att denbekostas genom en minskning av andra ungdomsanslag.