bet · G401JoU36 · 1980-12-31 00:00:00 — om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m.(prop. 1980/ 81:190) 1 proposition 1980/81; 190 har regeringen() föreslagit dels att 1. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1967; 340) om prisreglering päjordbrukets område, 2. antagaförslaget till lag om upphävande av lagen (1960: 258) om utjämningsskatt pävissa varor, 3. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissajordbruksprodukter för tiden den 30 juni 1982. 4. godkänna vad ipropositionen förordats i fråga om sockerbetsarealen odling, 5. godkänna vad ipropositionen förordats om prisstödet till jordbruket i norra , 6. medge attstatens lagring av jordbruksprodukter /82 får disponera en röriig kredit på högst . 7. medge attstatens av inhemskt oljeväxt-frö för budgetåret1981/82 får disponera en rörlig kredit på högst . 8. medge att denröriiga kredit pä högst . som ställdes till statensjordbruksnämnds förfogande i för ändamål utanförfördelningsplanen för införselavgiftsmedel fär under /82användas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, inom jordbruksregleringen och regleringen avsockernäringen. 9. godkänna vad ipropositionen förordats i fräga om användningen av avgiftsmedel, som inflyterunder /82 eller har influtit under tidigare regleringsår, 10. godkänna de i propositionenförordade grunderna för råvarukostnadsutjämning till viss industri, 11. medge att statens jordbruksnämndför råvarukostnadsutjämning under /82 får disponera enrörlig kredit pä högst . dels att I 1980/81. JoU 1980/81:36 2 12. till Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område för /82 anvisa eU förslagsanslag av3716000000 kr., 13. till Prisstöd till jordbruket inorra för /82 utöver redan anvisat förslagsanslag anvisaytterligare . I propositionen läggs fram förslag omprisregleringen pä jordbruksprodukter utom för sockerbetor och socker förtiden 30 juni 1982 på grundval av förslag som har lagtsfram av statens jordbmks-nämnd. Vidare läggs fram förslag för att bl. a.möjliggöra fortsatt drift vid Karpalunds sockerbruk . Dessutomföreslås en uppräkning av prisstödet till jordbruket i norra . Förslagläggs också fram om utformningen av råvarukostnadsutjämningen till vissindustri. Lagförslagenär av följande lydelse Lagom ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1967:340) om prisreglering på dels att 10, 25, 27, 34och 34 a §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skallinföras två nya paragrafer, 21 a och 21 b §§, samt närmast före 21 a § en nymbrik av nedan angivna lydelse. .10§ Avgift erlägges av Avgift erläggs av a) mjölkproducent för mjölk,grädde och ost som han levererar till annan än mejeri eller företagare somhandlar med mjölk eller mejeriprodukter, b)mejeri för mjölk, grädde, ostoch torrmjölk och kondenserad mjölk, som ej levereras till annat mejeri, c) annan tillverkare än mejeriför c) annan tillverkare än mejeri för margarinost, försåldmargarinost, d) annan företagare som handlar med mjölk ellermejeriprodukter än mejeri för mjölk, grädde och ost som mjölkproducent levererat, e) potatisproducentför potatis som han levererar till bränneri eller stärkelsefabrik, O importör av socker ochsockertillverkare för försålt socker, g) kläckeri för levererade hönkycklingarav tamhöns. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865. Senaste lydelse 1978:466. JoU1980/81:36 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse h) fläskproducent för tamsvin som han levererar tillslakt, i) äggproducent för värphöns som han innehar. Den som odlar potatis på en sammanlagd åkerareal av minst0,eriägger avgift för potatisen i förhållande till den odlade arealen. Avgifter för att utjämna industrins råvarukostnader Regeringen får föreskriva att en avgift (utjämningsavgift)skall erläggas för varor som tillverkas av råvaror upptagna i bilagan till dennalag, om tillverkningen sker inom landet för försäljning eller varorna förs intill landet och förtullas. För andra slag av varor än för vilka utjämningsavgiftskall erläggas, vilka tillverkas av råvaror upptagna i bilagan till dennalag, får regeringen föreskriva att en avgift (importavgift) skall erläggas närvarorna förs in till landet och förtullas. Regeringen får överlåta åt jordbruksnämnden att meddelaföreskrifter som avses i första och andra styckena. / fråga om utjämningsavgift förvaror som tillverkas inom landet skall 11-13 §§ denna lag tillämpas. I fråga om avgifter enligt 21 a § för varor som importerasskall 15 och 17 §§ tillämpas. 25 § Regeringen eller, efterbemyndigande av regeringen, jordbruksnämnden får medge befrielse från avgifteller återbetalning av avgift. Har avgift som avses i 14 § åter- Har avgift som avses i 14 eller betalats med anledning av utförsel 21a § återbetalats med anledning av vara och förs varan åter in, skall avutförsel av vara och förs varan avgiften eriäggas på nytt helt eller återin, skall avgiften eriäggas på delvis, om jordbmksnämnden förd- nytt helteller delvis, om jordbruks- rar det. nämnden fordrar det. Senaste lydelse 1974:865. JoU 1980/81:36 Avgiftsmedel som ej åtgår till uppbörd eller kontrollanvändes till prisreglering på jordbrukets område och till åtgärder i sambanddärmed enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Såvitt gäller avgiftsmedelsom uppburits enligt 14 § första eller tredje stycket eller 18 § förstastycket, meddelas föreskrifterna med stöd av beslut. Avgiftsmedel som inte åtgår till uppbörd eller kontrollanvänds till prisreglering på jordbrukets område, utjämning av industrinsråvarukostnader och åtgärder i samband därmed enligt föreskrifter som regeringenmeddelar. Såvitt gäller avgiftsmedel som uppburits enligt 14 § första ellertredje stycket eller 18 § första stycket, meddelas föreskrifterna med stöd avriksdagens beslut. Bestämmelserna i 47 och 49 §§ lagen om förfarandet vidviss konsumtionsbeskattning gäller i lill-lärnpliga delar i fråga om avgiftsom avses i 7-IO§§. Bestämmelserna i 49 § nämnda lag gäller även ifråga omsådan kontroll som avses i 33 § denna lag. Bestämmelsen i 47 § lagen (1959:92) om förfarandet vidviss konsumtionsbeskattning skall till-lämpas i fråga om avgift som avses i710§§ och 21 a § första stycket såvitt avser varor som tillverkas inom landet. Den som till ledning vid fastställande av avgiftuppsåtligen eller av grov oaktsamhet avger handling med oriktig uppgift ochdärigenom föranleder fara för att avgift undandrages dömes till böter ellerfängelse i högst , om ej gärningen är belagd med straff i lagen omstraff för vamsmuggling. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underiåteratt avge deklaration eller annan därmed jämförlig handling till ledning vidfastställande av avgift eller, såvitt gäller avgift enligt 7-10§§, bryter mot4 § lagen om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning dömes till böter. Den som till ledning vid fastställande av avgiftuppsåtligen eller av grov oaktsamhet avger handling med oriktig uppgift ochdärigenom föranleder fara för att avgift undan-drus döms till böter ellerfängelse i högst tvä är, om inte gärningen är belagd med straff i lagen(1960:418) om straff för varusmuggling. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underiåteratt avge deklaration eller annan därmed jämförlig handling till ledning vidfastställande av avgift eller, såvitt gäller avgift enligt 7-10 §§ ellerenligt 21 a § första stycket för varor som tillverkas inom landet, bryter mot 4§ lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning döms tillböter. " Senaste lydelse 1974:865, ' Senaste lydelse1974:865. * Senaste lydelse 1971:97. JoU 1980/81:36 5 Iringa fall dömes ej till ansvar I ringa fall döms inte till ansvar enligt första eller andrastycket. enligt första eller andra stycket. Dennalag träder i kraft den . Lagom upphävande av lagen (1960:258) om utjämningsskatt på vissa varor Härigenom föreskrivs att lagen (1960:258) omutjämningsskatt på vissa varor skall upphöra att gälla vid utgången av juni1981. Denupphävda lagen gäller fortfarande i fråga om varor för vilka skattskyldighethar inträtt före . Utskottethar i deUa betänkande behandlat delsden med anledning av propositionen väckta motionen 1980/81:2196 av . (vpk) vari yrkas 1. att uttalar att någraytterligare sänkningar av livsmedelssubventionerna ej fär ske från läget den Ijanuari 1981. 2. att hos regeringenbegär ett upptrappningsprogram för livsmedelssubventionerna till en nivå dämervärdesaktten på livsmedel i sin helhet går tillbaka till konsumenterna iform av subventioner och hela momseffekten på livsmedel avskaffas, 3. aft uttalar attlivsmedelssubventionerna skall vara differentierade med hänsyn tillnäringsmässiga kvaliteter hos livsmedlen och kunna omfatta jämväl produkterutanför jordbruksområdet såsom fisk, grönsaker och frukt, 4. att hos regeringenhemställer om en överarbetning av stödet till jordbruket, med bibehållande avgällande jordbrukspolitiska mål, med inriktning att stödet i ökad utsträckningskall vara inriktat till de jordbrukare som bäst behöver stödet. dels de väckta motionerna 1980/81:271 av m,fl. (vpk) variyrkas att hos regeringen hemställer om en översyn av förhållandenavid de svenska "djurfabrikerna" och att den med utgångspunkt i dennaöversyn till framlägger förslag beträffande de svenska"djurfabrikerna" i den riktning som förordats i motionen. 1980/81:319av och (båda s) vari yrkas JoU1980/81:36 6 1. att riksdagenhos regeringen begär en utredning angående riskerna med att använadaantibiotika i fodret till slaktdjur, 2. att riksdagenuttalar sig för att användning av antibiotika som tillväxtmedel stoppas iavvaktan på utredningsresultatet, 1980/81:384 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning av sambandet mellan kosthåll,folkhälsa och de effekter olika statliga åtgärder har pålivsmedelskonsumtionens inriktning, 1980/81:471 av och (bådam) vari yrkas 1. att hos regeringen begär ett samlatåtgärdsprogram för att öka den svenska exporten av livsmedel, 2. att hos regeringen begär en undersökning avmöjligheterna att vidga förädlingsgraden av produkter från det svenska jordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen, 1980/81: 1016 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsträngare regler för fabriksmässig djuruppfödning, 1980/81; 1366 av och iKumla (båda s) vari yrkas att hos regeringen begär att åtgärder föratt reducera mängden socker i vår mat, speciellt i industriellt framställdalivsmedel. 1980/81:1372 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om stöd till inhemsk odling avsojabönor, 1980/81: 1380 av m.fl. (m) vari yrkasatt begär att regeringen prövar förutsättningarna för 1. att senast års kampanj tillåta den inhenskasockerproduk tionen att öka till befintlig industrikapacitets nivå genom utökning av bet- odlingsarealen, 2. enväxande export av svenskt socker och svenska sockerprodukter. 1980/81: 1747 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa att frågan om tillämpande avlågprislinje för vissa baslivsmedel blir föremål för prövning, 1980/81:1763 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar uttala sig för att ett av statens jordbruksnämnd konstateratpristryckande överskott skall föreligga för att differentierade pristilläggskall tillämpas, 1980/81:1764av m.fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om det av riksdagsrevisorerna aktualiserade försla get om en utrening angående möjligheterna att tillämpa en ökad målstyr ning av jordbruksprisregleringen och bättre möjligheter att stämma av jordbruksöverenskommelserna mot faktiskt utfall, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om utökning av representationen för allmänintres set i jordbruksnämndens styrelse. JoU 1980/81:36 3. att beslutar att hos regeringen begäraen utredning om konsumentdelegationens ställning, sammansättning och resurser. Utskottet har berett skatteutskottet tillfälle attyttra sig över propositionen i vad avser frågor inom detta utskottsberedningsområde. yttrande (1980/81:7 y) är fogat som bilagatill detta betänkande. Till utskottet har inkommit en skrivelse frånSockerbolaget med anledning av mofion 1980/81:1366. tillämpade grunder för reglering av priser m. m.på vissa jordbruksprodukter godkändes av för treårsperiodenden 1 juli 1978-den 30 juni 1981 (prop. 1977/78:154, JoU 1977/78:34. rskr 1977/78; 348). Regeringenuppdrog är statens jordbruksnämnd att efteröverläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegationavge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen päjordbruksprodukter, med undantag för sockerbetor och socker, för tiden efterden . Förslaget skulle enligt beslutet utformas med utgångspunkt iriksdagens beslut med anledning av propositionen om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken, m.m. (prop. 1977/78:19, JoU 1977/78; 10, rskr 1977/78:103). Iskrivelse har jordbruksnämden efter avslutade överläggningarlagt fram förslag om prisregleringen pä jordbruksprodukter med undantag avsockerbetor och socker för tiden efter . 1skrivelsen anför jordbruksnämden att det vid överläggningarna visat sig rådastora motsättningar om hur prisregleringen för jordbruksprodukter underkommande regleringsperiod skall vara konstruerad i principiellt hänseende.Motsättningarna gäller särskilt principerna för kostnadskompensationen ochsystemet för inkomstföljsamheten. Det har därför inte varit möjligt att nu nåen överenskommelse om ett förslag om en flerårig regleringsperiod, även om ensådan hade varit att föredra. När det gäller en ettårig prisregleringsperiod äremellertid de principiella åsiktsskillnaderna enligt nämnden mindre. Bådadelegationerna har för /82 accepterat i huvudsak oförändradeprinciper beträffande kostnadskompensationen till såväl jordbruket somförädlingsindustrin. 1 fråga om inkomstnivån och inkomstföljsamheten redovisarnämnden att delegationerna inte JoU 1980/81:36 8 harkunnat enas om de belopp som bör tillföras jordbruket. Enligt nämnden gårdelegationernas uppfattningar härvid starkt.isär. Skillnaden i delegationernasståndpunkter redovisas av jordbruksnämnden till 520 milj. kr. Jordbruksnämdenföreslår att en ettårig prisregleringsperiod tillämpas som ett provisorium iavvaktan på överläggningar om prisregleringen för tiden efter ,Regleringen under regleringsäret 1981/82 föreslås därför enligtjordbruksnämnden i allt väsentligt bygga på de regler som har gällt för tidenefter . 1propositionen framlagt förslag rörande prisregleringen på jordbruksprodukterutom sockerbetor och socker överensstämmer med vad jordbruksnämnden i sinskrivelse förordat. Huvuddrageni regeringens förslag är följande. Beträffande inkomstnivå ochinkomstföljsamhet föreslås att jordbruket, utöver vad som kan erhållas genomrationaliseringar, den tillförs ett belopp av 30 milj. kr. och den1 ytterligare 40 milj. kr. Vidare bör ett belopp utöver nuutgående 40 milj. kr. tillföras jordbruket för ett särskilt räntestöd tillsärskilt skuldsatta jordbrukare för /82. Medlen föreslåsutgå inom ramen för de belopp som tillerkänns jordbruket. Stödet bör inte utgåför nyinvesteringar och nyetableringar som skett efter utgången av . Närdet gäller kostnadskompensationen till förädlingsindustrin bör nuvarandeprinciper tillämpas även under /82. 1 fräga omkostnadskompensationen till jordbruket förordas att jordbruket tillförs ettengångsbelopp på 100 milj. kr..att utgå under /82. Beloppetär avsett att delvis kompensera vissa inte förutsedda eftersläpningseffekterunder nu löpande regleringsperiod på grund av inflationsregelns konstruktion. Iövrigt avses de regler som gäller under innevarande period böra tillämpas. 1avseende pä låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket innebär förslaget att manför /82 anvisar oförändrat 380 milj. kr. till följandeändamål, nämligen för leveranstillägg för mjölk 135 milj. kr., smågrisstöd 20milj. kr., avbytarverksamhet 95 milj. kr., företagshälsovård 10 milj. kr. ochsocialförsäkringsskydd 120 milj. kr. Propositionenföranleder i nu berörda avsnitt ingen erinran frän utskottets sida. Utskottethar inte heller något att invända mot regeringens förslag i fråga omarivändningen av införselavgiftsmedel m. m. Beträffandesockerregleringen'rti. hemställs i propositionen om godkännandeav att sockerbetsarealen utökas med I 000 ha års odling. Därmedkommer sockerbetsarealen att uppgå till 53000 ha förär 1982. En strävan börvara att med denna arealökning åstadkomma en minskning avfabrikspotatisodlingen. Jordbruksministernerinrar om att han tillkallade en kommitté för att utredasockernäringens framtida omfattning, inriktning, organisation och struktur.Kommittén kommer bl. a. att lämna förslag om socker- JoU 1980/81:36 9 Utredningen beräknas vara klar tidigast . Ipropositionen redovisade åtgärder är avsedda att trygga driften vid Karpalundssockerbruk också som kostnaderna för regleringen avfabrikspotatis för stärkelseproduktion bör kunna minskas. Utskottetkan för sin del biträda regeringens förslag och förordar således att riksdagengodkänner att sockerbetsarealen kampanj utökas med 1000 ha tillsammanlagt 53 000 ha. Som framhålls i propositionen är arealökningen inteavsedd att uppfattas så att sockerutredningens förslag föregrips. Syftetmed den vid början väckta motionen 1380 om utökning av den inhemskasockerproduktionen till befintlig industrikapacitets nivå, m.m. synes - om riksdagenbifaller vad utskottet förordat - delvis ha tillgodosetts. Någonytterligare åtgärd från sida med anledning av motionen finnerutskottet i avvaktan på resultatet av sockerutredningens överväganden intepåkallad. Regeringensförslag om uppräkning av prisstödet till jordbruket i norra för attförhindra att värdet av stödet urholkas föranleder ingen erinran frånutskottets sida. Utskottet tillstyrker i enlighet härmed att berörtförslagsanslag utöver tidigare av anvisat belopp tillförs 29 milj.kr. Ipropositionen hemställs om godkännande av ändrade grunder förråvamkostnadsutjämning till viss industri. Regeringens förslag bygger påbetänkande av kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning - RÅK (Jo1978:07). Enligt förslaget bör ett internt system även i fortsättningen kunnatillämpas för de livsmedelsprodukter som utjämnas genom internaåtgärder. Den nuvarande prisutjämningen finansieras i förevarande avseende ihuvudsak genom den utjämningsskatt som infördes den i samband medEFTA-konventionens tillkomst. Skatten utgår för choklad- och konfektyrvaror,biscuits och wafers med per kg och för starköl med per liter. Deninterna prisutjämningen finansieras till av utjämningsskatten.Beskattningsmyndighet är (), som i samråd medjordbruksnämnden även handlägger prisutjämningen till tillverkare av debeskattade varorna. 1 propositionen föreslås att regeringen får bemyndigande attföreskriva att särskilda avgifter skall erläggas för varor som tillverkas avjordbruksprisreglerade råvaror och fastställa motsvarande importavgifter vidinförsel till landet. Avgifterna skall finansiera såväl den interna som den iform av exportbidrag utgående externa råvamkostnadsutjämningen. Finansieringenföreslås även ske med hjälp av bidrag från jordbruket och vissa budgetmedel.Influtna medel skall tillföras en särskild utjämningskassa, som skall bekostaprisutjämningen för både de avgiftsbelagda varorna och för sådana s. k.tekniska produkter som av praktiska skäl inte kan beläggas med avgift.Utjämningsskatten upphävs fr. o. m. den , men RSV skall behålla endel av sina nuvarande uppgifter med uppbörd och prisutjämning. 11 Riksdagen1980/81. Kartong:S. 23, rad 17 Står: 1363 Rättat till: 1366 JoU 1980/81:36 10 har beretts tillfälle att yttra sigöver bl.a. föreliggande förslag. anför i sitt yttrande attutskottet finner att förslaget tangerar den i många fall svårtolkade frågan omen pålaga skall anses vara skatt eller avgift. RSV har i sitt remissyttrandeöver RÅK:s betänkande ifrågasatt om inte den föreslagna utjämningsavgiften äratt betrakta som en skatt med hänsyn till att de medel som influtit inte i sinhelhet skall tillföras näringsgrenen i fråga. På samma gmnd kan enligtutskottets mening också göras gällande att en stor del av de jordbruksavgiftersom utgår på importen liksom de importavgifter som avses i propositionen ihuvudsak bör ses som skyddstullar. När man från producenthåll vill ha ettsärskilt starkt skydd för en jordbmks- eller trädgårdsprodukt begärs i mångafall att varan skall bli tullfri men föras in under jordbruksprisregleringen.Det kan knappast vara i överensstämmelse med grundlagens syfte att de mindretyngande pålagorna måste beslutas av , medan regeringen ensam beslutarom avgifter av mera väsentlig betydelse. Utskottet vill med dessa synpunkterunderstryka att gränsen mellan skatt och avgift bör fastställas meraentydigt än som är fallet och att detta lämpligen bör ske vid en kommandegrundlagsrevision. I avvaktan härpå anser skatteutskottet sig emellertid kunnatillstyrka propositionen i de delar den berör utskottets ämnesområde, Jordbmksutskottetgodtar för sin del principerna i regeringens förslag till författningsmässigreglering av prisutjämningen. I likhet med jordbruksministern vill utskottetsärskilt betona att det föreslagna utjämningssystemet fömtsätter att avgifternasmidigt kan anpassas till ändrade förhållanden. Det är därför angeläget attregeringen eller den myndighet som har huvudansvaret för prisutjämningen harbefogenhet att bestämma om avgift skall tas ut och med vilket belopp. Dettagäller även den utjämningsavgift som enligt föreliggande förslag skall ersättautjämningsskatten. Utskottet delar jordbruksministerns bedömning att avgiften,som tas ut i näringsreglerande syfte, i princip är av samma typ som de avgiftersom tas ut inom ramen för prisregleringen på jordbrukets område. Som ocksåanförs i propositionen utgår den avgift som tas ut vid import av de varor somf. n. är föremål för extern prisutjämning med stöd av lagen om prisreglering påjordbmkets område. Utifrån sina utgångspunkter finner utskottet ingen anledningUll erinran mot att den nu föreslagna utjämningsavgiften, i likhet med deavgifter spm f- n. tas ut inpm jordbruksprisregleringen, inte betraktas som enskatt utan som en belastande avgift, vilken i form av bidrag återgår tillnäringsgrenen i fråga. Utskottet har inte något att invända mot att RSV också ifortsättningen hgndlägger protokoll, uppbörd av avgift och utbetalning avbidrag för vissa prisutjämnade varor. Regeringen bör kunna förordna härom.Enligt utskottets mening krävs härför en viss komplettering ti|l det ipropositionen framlagda förslaget om ändring av nyssnämnda lag. Utskottetföreslår att i 21 § b första stycket införs en mening av innebörd att RSV i denutsträckning regeringen förordnar skall vara be- JoU1980/81:36 11 Utskottet biträder i övrigt vad ipropositionen i förevarande del anförts och föreslår sålunda att riksdagengodkänner de i propositionen förordade grunderna för råvarukostnadsutjämningtill viss industri. Anslaget C 3 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets områdeberäknas för nästa budgetår till 3 716 milj. kr. Av beloppet avser ca 3 200milj. kostnader för livsmedelssubventioneringen. Anslagsberäkningen är gjordmot bakgrund av den per beslutade minskningen avsubventionerna med 250 milj. kr. räknat per helt år och de per den 1 oktober1981 och den tidigare aviserade ytteriigare minskningarna avlivsmedelssubventionerna med 300 resp. 500 milj. kr. I motion 2196 framhålls att varje sänkning avlivsmedelssubventionerna indirekt innebär en höjning av mervärdeskatten pälivsmedel. Motionärerna förordar därför stopp för alla vidare sänkningar avlivsmedelssubventionerna och ett program för upptrappning av dessasubventioner till en nivå där mervärdeskatten går tillbaka till konsumenterna iform av närings-mässigt motiverade och differentierade subventioner. Utskottet vill erinra om att det ankommer på regeringen attbesluta om livsmedelssubventionernas utformning.