bet · G401SkU13 · 1980-12-31 00:00:00 — Ombyggnadsarbetet hänför sig lill flera beskattningsår och invesleringsavdrag pågrund av arbetet inle redan har gjorts, får dock hela investeringsavdragetgöras vid laxeringen för del sista beskattningsår som kan komma i fråga. Särskilt investeringsavdrag av den del av utgifterna för ny-, till- eller ombyggnad och 20procent av den del av utgifterna för täckdikning som hänför sig till periodenden 31 mars 1982. Utgifter anses hänförliga till dennaperiod om de avser material som har fogats in i en byggnad eller annat arbetesom har utförts . Investeringsavdrag skall göras för det beskattningsårunder vilket ett arbete har utförts. Om arbetet hänför sig till flerabeskattningsår och investeringsavdrag på grund av arbetet inle redan hargjorts, får dock hela invesleringsavdragel göras vid taxeringen för del sistabeskattningsår som kan komma i fråga. Särskilt investeringsavdrag------ första meningen. Avdrag medges endast om del beloppsom skall ligga till grund för beräkningen av avdraget för ett och sammabyggnadsarbele har uppgått till . Särskilt invesleringsavdrag beräknas inte för. sådan delav utgif-terna/ör ett byggnadsarbete för vilken utgått statsbidrag som avses iåttonde stycket av anvisningarna till 19 § kommunalskatielagen (1928:370).Särskilt investeringsavdrag beräknas inte heller för sådan del av utgifternaför vilken vinstfond enligt lagen (1980:456) om insättning på tillfälligtvinslkonlo eller investeringsfond enligt lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond eller motsvarande äldre författning har tagits i anspråk. Avdrag medges endast om del beloppsom skall ligga till grund för beräkningen av avdraget för ett och samma arbetehar uppgått till minst /O000 kronor. Särskilt investeringsavdrag beräknas inte för sådan delav utgifterna för vilken utgått statsbidrag som avses i åttonde slyckel av anvisningarnatill 19 S kommunalskatielagen (1928:370). Särskilt investeringsavdragberäknas inte heller för sådan del av utgifterna för vilken vinstfond enligtlagen (1980:456) om insättning på tillfälligt vinslkonlo eller investeringsfondenligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond eller motsvarande äldreförfattning har tagils i anspråk. SkU1980/81:13 12 c) lag om ändring i förordningen (1973:421) om särskiltforskningsavdrag vid taxering lill slatlig inkomstskatt. Utskottet hemsläller alt ärendet behandlas efter enbordläggning. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), förste vice talmannen (), i (s), (), (), BoForsiund (s)*, (), Bo Söderslen (s), (),(), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU1980/81:13 13 Finansutskottetsyttrande /81:5 y överproposition 1980/81:60 i vad avser särskilt investeringsavdrag Beträffande det i proposition1980/81:60 framlagda förslaget om särskilt invesleringsavdrag vill utskoilelanföra följande. I del av godkändabetänkandet FiU 1980/81: 10 betonas vikten av alt den ekonomiska politikeninriktas på alt skapa en bättre samhällsekonomisk balans. Utvecklingen under1970-lalet har karakläriserals av en hög tillväxt av både privat och offentligkonsumtion. Enligt vad utskoilel anför i det nämnda betänkandet har dennakonsumtionstillväxt kunnat hållas uppe endast lill priset av dels otillräckligainvesteringar, dels en omfattande utlandsupplåning. Detta har ställt densvenska ekonomin inför myckel stora problem. Det har uppstått stora underskotti statsbudget och bytesbalans. Finansieringen av dessa underskoll skapar storaproblem på kredit- och kapitalmarknaderna, bl. a. genom alt räntenivån drivsupp. Det hämmar produktiva investeringar i byggnader och maskiner. De senaste årens utveckling måste brytas för alt skapa enbättre samhällsekonomisk balans. Det bör enligt utskottet ske bl.a. genom attökningstakten i de offentliga utgifterna minskas. Därigenom dämpas konsumtionenstillväxt och bytesbalansunderskollel kan minskas. Det är angelägetalt strukturella förändringar genomförs i privat och offentlig sektor så atlekonomin kan fungera bättre. Vi måste få igång en expansion i industrisektorn.Detta kräver enligt utskottet alt industriinvesteringarna ökar åren framöver.En förutsättning härför är atl industrins lönsamhet förbättras. Mot bakgrund av det anförda vill utskottet starktunderstryka viklen av atl åtgärder vidtas för att stimulera industrinsinvesteringar. Det kan ske på flera sätt. Ett viktigt inslag i denna politik äratl skapa förutsättningar för atl nytt riskvilligt kapital ställs tillnäringslivels förfogande. F.n. är flera förslag med den inriktningen föremålför behandling i . Det gäller t. ex. förslaget om lindring avdubbelbeskattningen av utdelade vinster och förslaget om stimulanser för anställdaatt spara i aktier i det egna företaget. De nu redovisade åtgärderna är tillsin karaktär långsikliga. Det finns i nuvarande konjunkturfas dessutom anledning attvidta åtgärder med mer omedelbara effekter. Regeringen har förordnat omfortsatt frisläpp av investeringsfonderna och atl medel insatta påvinst-konton får utnyttjas . I proposition 60 har regeringen SkU1980/81:13 14 föreslagitatt ett särskilt investeringsavdrag skall medges för investeringar i maskiner,inventarier och byggnader. Vid tidigare tillfällen då investeringsavdrag medgivilshar delta gällt endast vid den statliga taxeringen. Enligt del nu föreliggandeförslaget skall avdrag medges både vid den statliga och den kommunalalaxeringen. Därigenom blir stimulanseffekten betydligt större än den eljestskulle bli. Utskottet anser del önskvärt alt stimulanseffekten förstärks pådelta sätt. För kommunernas del innebär förslaget alt beskatlningsunderiagetminskar. Enligl riksrevisionsverkels aktiebolagsenkät uppgickinvesleringsavdragen för till närmare 2400 milj. kr.Eftersom avdraget för maskininvesteringar då uppgick till skulle avdragetvid reduktion och vid oförändrat avdrag för byggnadsinvesteringar om 10%ha uppgått lill drygt I 900 milj. kr. Det skulle motsvara ett skattebortfallför kommunerna med 560 milj. kr. för helt är räknat vid en medelutdebitering om29:55 kr. Det nu framlagda förslaget om invesleringsavdrag har enannan utformning än förra gången. Att exakt förutse effekterna för kommunernaär svårt även lill följd av gällande avräkningsreglerför kommunalskailemedlenoch systemet för skatteutjämning. Under alla omständigheter blir detfråga om ett avsevärt skaltebortfall för kommunerna. Delta kompenseras dock avde positiva effekter som en ökad invesleringsaktiviiel får för de enskildakommunerna. Det är enligl utskollels mening mol denna bakgrund rimligl all ävenkommunerna svarar för en del av de kostnader som investeringsstimulansenmedför. Utskottet förutsätter att de kommunalekonomiska effekterna behandlasvid kommande överläggningar mellan regeringen och kommunförbunden. Del särskilda invesleringsavdragel kompletterades1975-1979 med investeringsbidrag för företag som inte kunde utnyttja avdragetpå grund av att underskott uppkom i förvärvskällan. För /81 hari statsbudgeten ett belopp om 230 milj. kr. anvisats för investeringsbidrag. nu aktuella propositionen föreslås inget investeringsbidrag. I de fallavdragsrätten inte kan utnyttjas föresläs atl den i viss omfattning bör kunnaförskjutas till senare års taxering, dock senast till dåinvesteringen görs. För förelag som vid invesleringslillfällel inte medsäkerhet vet om verksamheten kommer atl uppvisa ett överskott,kommer det atl innebära en viss osäkerhet om och när avdraget kan utnyttjas.Skallelindringen som uppslår sprids . Därmed minskaravdragets betydelse som konjunkturpolitiskl medel. Avdraget får i ställetkaraktär av ett allmänt investeringsstöd. Delta torde i och för sig inte stridamol avdragels syfte. Som utskoilel påpekat är det angeläget att långsiktigt ökaindustriinvesteringarna. Beträffande avgränsningen av de investeringar somberättigar till särskilt investeringsavdrag vill utskottet framhålla all dessainvesteringar bör vara SkU1980/81:13 15 av denkaraktären all de främjar en utbyggnad av den långsiktiga produktionskapaciteteni näringslivet. Det synes därför rimligl atl, som föreslås i propositionen,utesluta vissa utsmyckningsföremål, inventarier med var-aklighetstid mindre äntre är etc. Med det anförda vill utskottet från sina utgångspunktertillstyrka förslaget om särskilt investeringsavdrag. Närvarande: (), (), TorstenGustafsson (c), (), (), (), RolfRämgård (c). (), (), ().Christer (), i (fp), (). () och (). , , , . och (alla s) anför: Från socialdemokratisk sidamarkerades redan i det program för en offensiv ekonomisk politik som lades framvid det urtima (motion 1980 U:3) atl del krävdes enrad åtgärder av framåtsyftande och långsiktig karaktär för atl lösa de problemsom orsakar det stora underskottet i bytesbalansen. I första hand gällde detåtgärder som påverkar den svenska industrins struktur, konkurrenskraft och produktionskapacitet.Utifrån denna grundsyn på hur politiken bör bedrivas har vi socialdemokratermotsatt oss de regeringsförslag som riskerar atl i nuvarande konjunkturfas ledalill en kraftig försvagning av efterfrågan i landet och vi har lagt framalternativa förslag som syftar till en effektiv slabiliseringspolitik med sänktinflationstakt och ökade investeringar. I enlighet med vad vi förordat i fråga om den ekonomiskapolitikens inriktning framöver har vi godtagit investeringsstimulanser av denart regeringen själv beslutat om inom ramen för sinabemyndigan-den eller som regeringen i proposition 60 föreslagit allbifalla, nämligen en ny period för särskilt investeringsavdrag och förlängd lidför särskilt forskningsavdrag. Som i en rad tidigare fall måste vi emellertid konstateraatl det underlag som regeringen i propositionen lagt fram för intefyller rimliga krav på öppen redovisning av förslagens innebörd och konsekvenser.I SkU1980/81:13 16 propositionensaknas sålunda varje analys av de effekter för del kommunala skatteunderlagetsom uppkommer genom att det särskilda investeringsavdraget utsträcks lill attgälla även vid taxering till beskattning. Inte heller effekterna förskalleunderiagel vid laxeringen lill slatlig inkomstskatt har redovisats. Som nu redovisas i utskottets yttrande får de nya reglernaför investeringsavdrag emellertid mycket betydande konsekvenser förkommunernas ekonomi. De kassamässiga effekterna varje enskilt år påutbetalningar från stålen av kommunalskattemedel kan bli myckel betydande, islorieksord-ningen . Den kommimala skatten äravdragsgill för företagen vid den statliga taxeringen året efter. Den statligaskatten året efter det all invesleringsavdragel utnyttjas blir därmed högre änom avdrag inte skulle ha medgetts vid den kommunala taxeringen. Räknat påinvesteringarna 1979 skulle ett avdrag på för maskininvesleringar hamedfört en minskning av företagens statliga skatt med ca 500 milj. kr. sedanhänsyn lagils lill att kommunalskatleavdraget blir lägre. För enskilda kommuner måste de nya avdragsreglernainnebära konsekvenser för utdebiteringen framöver. Vi finner del myckelanmärkningsvärt alt regeringen och riksdagsmajoriteten ägnar stor kraft ål attkritisera kommunernas ekonomiska planering och kommunala skattehöjningar mensamtidigt helt nonchalerar alt redovisa och med kommunerna diskutera effekternaav regeringsförslag som i betydande grad påverkar kommunernas ekonomi. Enligt vår mening är det nödvändigt att regeringen snarastinbjuder till överläggningar med kommunerna om konsekvenserna för kommunernasekonomi av nu föreliggande förslag och av vissa andra regeringsförslag sombehandlas av . Vi vill bl. a. hänvisa till vad finansutskottetanförl i yttrande till socialförsäkringsutskottet rörande konsekvenserna förkommunernas ekonomi av ändrad beräkning av prisindex vid fastställande avbasbelopp (FiU 1980/81: 2 y).