bet · G401TU19 · 1980-12-31 00:00:00 — En alltför centraliserad verkstadsorganisationhar enligt de anställdas mening skapat sämre serviceförutsättningar. Inteheller har sysselsättnings- och regionalpolitiska behov i tillräcklig graduppmärksammats, vilket lett till att viktig yrkeskunskap inte kunnat tillvaratas. Debrister som påtalats i motionerna aktualiserar enligt utskottets mening engenomgripande omprövning av SJ;s nuvarande verkstadspolitik. I ett sådantsammanhang vore det naturligt att också på nytt pröva bl.a. Bollnäsverkstadensmöjligheter att bidra till effektivare verkstadsfunktioner inom SJ liksomlokaliseringen av byggnads-, elektro- och signalverksamheten till . sålunda anfört, vilket innebär ett tillgodoseende av syftet medmotionerna 1980/81:260 (s), 1980/81:262 (s), 1980/81:990 (vpk) och 1980/81:1733(c) yrkande 2, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse: 15. beträffande SJ:s verkstäder m.m. att medanledning av motionerna 1980/81:260 (s), 1980/81:990 (vpk) och 1980/81:1733 (c)yrkande 2 samtiiga om SJ;s verksamhet i samt 1980/81:262 (s) omlokalisering av viss byggnads-, elektro- och signalverksamhet till somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet i berörda frågor anfört, 5.beträffande snabbtåg (mom. 16) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.19 börjar med "Skall SJ" och slutar med "kunna godta." bortersättas med text av följande lydelse: Somframhållits i motion 1980/81:1744 (s) är det angeläget som ett led iutvecklingen av kollektivtrafiken att stimulera till försök med nya trafiksystemoch utvecklingsarbete när det gäller fordon och fordonskomponenter. Forsknings-och utvecklingsarbetet bör breddas och föras ut i försöksverksamhet. Kommunikationsministernsavvisande uttalanden om det utvecklingsarbete som pågår i samarbete mellan SJoch industrin för att effektivisera järnvägstrafiken kan enligt utskottetsmening leda till svårigheter för SJ att svara mot trafikanternaskrav på snabbare och bekvämare tågresor. Det pågåendeutvecklingsarbetet, som ingalunda avser exklusiva hög- TU1980/81:19 43 hastighetstäg, är att se som en naturligutveckling av de vagnar och lok som SJ redan har. Ett sådant arbete är enligtutskottets mening av stor betydelse för att möta framtida trafikantkrav. Detbör därför ges ett ökat stöd såväl av kommunikationstekniska som industriellaskäl. sålunda anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 16 bort ha följande lydelse; 16. beträffande snabbtåg attriksdagen med anledning av föredragande departementchefens uttalanden i dessafrågor som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. 6. beträffande överförande till riksnätet (mom. 17) , (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 20 börjar med "Med hänvisning" och slutar med"till riksnätet." bort ersättas med text av följande lydelse: Enligt utskottets mening har den av dåvaranderiksdagsmajorileten beslutade uppdelningen av landets järnvägar i dels ettriksnät, dels vissa bandelar där fortsatt persontrafik skulle prövas och delsbandelar där ytterligare utredningar skulle genomföras fått mycket olyckligakonsekvenser. SJ synes ha tolkat beslutet så att man inte bör göra någraupprustningar på de bandelar som ej tillhör det av fastställdariksnätet. Detta har medfört att flera sädana banor är i så dåligt skick, atthastighets-nedsättningar resp. lägre godsvagnsvikter fått tillgripas för attinte trafiksäkerheten skall äventyras. Enligt utskottets bedömningar är det inte enbart enkraftig ökning av biltrafiken och utglesning på landsbygden som inneburitminskning av resandeunderlaget pä det olönsamma bannätet. Taxepolitik,hastighets-nedsättningar beroende pä brist pä underhåll och upprustning avsåväl den mllande materielen som baninvesteringar, en stelbenttidtabellsläggning och indragning av turer, stängningar av stationer, brist påsamordning m. m. har spelat avsevärd roll när det gäller den avtaganderesandefrekvensen. Den lägprissatsning som SJ fick medel för att pröva hardock visat sig tillföra även de trafiksvaga bandelarna ett stort antal nyapassagerare, trots att man från SJ:s sida knappast gjort någon specialsatsningpå dessa bandelar i form av förbättrad tidtabellsläggning eller ökad service iannan form. Utskottet bortser då frän den blygsamma men lyckosamma satsningenpå norra del . Utskottet finner det därförmotiverat att låta taxesänkningar och en intensivare marknadsföring jämteupprustningsinsatser få full genomslagskraft innan beslut tas TU1980/81:19 44 om nedläggningar av persontrafik pä vissa bandelar.Utskottet anser att det krävs försök med taxesänkningar o. d. föralt en utvärdering skall kunna ske. Länshuvudmännen för kollektivtrafik har dåhunnit skaffa sig en bas för sina bedömningar beträffande utnyttjandet av regionensjärnvägsbanor. Utskottet ser med oro pä att allt störte del avgodstrafiken förts över från järnväg till landsväg. Energiskäl, miljöhänsyn ochtrafiksäkerhetsaspekter talar starkt för att framför allt de långväga, tungagodstransporterna bör ske på järnväg eller med båt. Utskottet anser för övrigtatl en eventuell nedläggning av persontrafiken skulle negativt påverkaförutsättningarna för godstrafik på järnväg. Utskottet finner det vidare angeläget att de regionalatrafikhuvudmännen bereds möjlighet att förutsättningslöst pröva hurtrafikförsörjningen skall lösas. Utskottet vill också erinra om attorganisationen av den kommunala och regionala trafiken endast i elt fätalregioner är fullt utbyggd. Detta är enligt utskottets uppfattning ytterligareett skäl för att avvakta med de förändringar i bannätet som aktualiserats avtransporträdet i vissa landsändar. Ställning i sådana frågor bör i vart fallinte tas, innan effekterna av ovannämnda treåriga lägprissatsning kunnatutvärderas. Därtill kommer att huvudmännen också behöver något års erfarenhetav hur nya tidtabeller och linjedragningar för regionens bussar m.m. påverkartågresandet. Utskottet förutsätter slutligen att ev. framtida nedläggningar avpersontrafik på järnvägslinjer inte får medföra någon kostnadsöver-vältringfrän staten till kommuner/landsting. a. ovan angivna skäl anser utskottet samtliga av SJnu trafikerade bandelar böra hänföras till riksnätet. Detta innebär i sin turatt utskottet nu tillstyrker yrkandena i motionerna 1980/81; 185 (c),1980/81:449 (s, m, c), 1980/81:463 (s, m, c, fp, vpk) och 1980/81:576 (c) idenna del. samtliga med begäran att bandelen BjärkalSäby- skallöverföras lill riksnätet. Detsamma gäller yrkandena i motionerna 1980/81: 313 (c)att Järnvägen skall överföras till riksnätet, 1980/81:751 (c) omintagning i nätet av järnvägslinjen , 1980/81:752 (c) om intagningi nätet av Järnvägslinjen och 1980/81: 1727 (c) att bandelenMellerudBengtsforsArvika hänförs till riksnätet. dels att utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande överförande till riksnätetatt bifaller a. motionerna1980/81:185 (c), 1980/81:449 (s, m, c) 1980/81:463 (s, m, c, fp, vpk) och 1980/81:576 (c) yrkande 1 samtliga avseen de bandelen Bjärka/, b. motion1980/81:313 (c) yrkande 1 avseende linjen Nässjö- , c. motion1980/81:751 (c) om linjen , d. motion1980/81:752 (c) om linjen , e. motion1980/81:1727 (c) om linjen . 7. beträffandemotiveringen för utskottets yrkande i vad avser inlands banan (mom. 18) , och (alla c) anser att efter det stycke i utskottets yttrande pä s. 22som börjar med "Utskottet godkänner" och slutar med "avstyrksdärför." bort intas följande text; Utskottetnoterar i sammanhanget att föredragandens och SJ;s uppfattning om huruppmstning av och dess bibanor bör bedrivas står iöverensstämmelse med vad riksdagsmajoriteten beslöt . De farhågor som dåframfördes frän centerhäll har tyvärr i viss mån redan besannats. mening borde hela jämte bibanor ha hänförts tillriksnätet inte minst pä grund av deras strategiska betydelse för möjlighetenatt föra en aktiv och decentraliserad regionalpolitik. Dessa bandelar kommerockså att ha stor betydelse när det gäller atl på ett rationellt ochsamhällsekonomiskt sätt ta lill vara de stora energitillgångar i form av torvoch skogsprodukter som finns längs de aktuella banorna. Efter hand somflottningen avvecklas kommer värdet av en uppmstning av dessa banor att bli änmer uppenbart. Utskottet vill ånyo framhålla att det icke delar uppfattningenatt en nedläggning av persontrafiken skall prövas på vissa här aktuellabandelar. Utskottethävdar sålunda att bör behandlas som en enhet, eftersom den utgören livsnerv i Nortlands inland. Utskottet förutsätter därför att SJ i samarbetemed arbetsmarknadsmyndigheterna tillvaratar alla möjligheter till en snabbupprustning av med bibanor till fromma för näringslivet ochinvånarna i regionen. 8. beträffandeupprustning och utbyggnad av vissa bandelar m.m. (mom. 21) , och (alla c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.24 böljar med "De uttalanden" och pä s. 25 slutar med "i dennadel." bort ersättas med text av följande lydelse: Motionsledeshar framförts en rad, i det följande nämnda yrkanden om uppmstning av skildajärnvägslinjer och bandelar. Utskottet anser för sin del att dessa motionskravbekräftar de farhågor som gav uttryck 1979, nämligen attom fastställde ett riksnät sä skulle SJ ta detta till intäkt för atteftersätta underhållet på de banor som ej tillhör nätet. Fråncenterns sida hävdas nu att - i etl läge med begränsad tillgång påinvesteringsmedel målsättningen måste vara att skapa en jämlik och godtagbarstandard på alla järnvägsbanor framför att öka standarden på ett TU1980/81:19 46 fätal trafikstarka bandelar. Mot denna bakgrund anserutskottet att SJ bl.a. måste prioritera den uppmstningm.m. av bandelar som motionärerna kräver, eftersom trafiken i annat fall snartmåste avvecklas eller hastighetsbegränsningar eller annan försämring avservicen av trafiksäkerhetsskäl måste tillgripas. Som exempel kan anföras de idagarna aktualiserade åtgärderna pä bandelen ArvikaMellemd. Under hänvisning till det anförda och med anledning avföljande motionsyrkanden bör alltså ge regeringen till känna hur SJbör prioritera sina banuppmstningar . Det nu anförda gäller motionerna 1980/81:454 (s) omuppmstning av Västerdalsbanan, 1980/81: 576 (c) om Järnvägslinjerna i Kalmarlän yrkandena 2-5, 1980/81:992 (s) och 1980/81; 1352 (m), båda om upprustningav Järnvägslinjen , och 1980/81:1325 (s) om upprustning avjärnvägslinjen GårdsjöHåkantorp. Det gäller vidare motionerna 1980/81; 1470 (s) i vad avserinvesteringar i järnvägar - med undantag dock av ochNKlJ-banan som av utskoftet behandlas i det följande, 1980/81; 1734 (c) och1980/ 81:1493 (fp), båda i vad avser Järnvägslinjen , samt 1980/81:1742 (m) om järnvägslinjen GöteneNossebro. Däremot synes yrkandena i motion 1980/81: \356{m, fp) omJärnvägstrafiken i kunna lämnas utan åtgärd. Detsamma gäller motionerna 1980/81: 756 (vpk) omindustrispår mellan och samt 1980/81:569 (s) omelektrifiering av Fryksdalsbanan och 1980/81; 1470 (s) i denna del. dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse; 21. beträffande upprustning och utbyggnad av vissa bandelar m. m. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anförtmed anledning av a. motion1980/81:454 (s) om Västerdalsbanan, b. motion1980/81:576 (c) yrkandena 2-5 om järnvägslinjerna i län, c. motionerna1980/81:992 (s) och 1980/81; 1352 (m) båda om järnvägslinjen , d. motion1980/81; 1325 (s) om järnvägslinjen torp, e. motion1980/81: 1470 (s) om järnvägsinvesteringar i Värm lands län utom i vad avser , Fryksdalsbanan och NKlJ-banan, fmotionerna 1980/81: 1734 (c) yrkande 1 och 1980/81; 1493 (fp) yrkande 2 båda ivad avser järnvägslinjen , g. motion 1980/81:1742 (m) omjärnvägslinjen , Vid avsnittet 1 Anslaget (beträffande NKlJ-banan) mom. 26. , , , , , och (alla s) anför; Idet trafikpolitiska beslutet är 1979 framhölls vikten av att transporterna iökad utsträckning borde överföras frän landsvägen till järnvägen. Enförbättring av bandelen borde göra detta möjligt. Då något intresse härför frånnuvarande ägarhåll inte synes föreligga har frågan om ett förstatligande avbanan i dess helhet och därmed följande uppmstning aktualiserats. Framställningom statens övertagande av viss del av banan har numera gjorts hos regeringen.En ingående prövning härav bör ske. Hemställani propositionen .................................. 1 1 AnslagetStatens järnvägar 9 1.1 Medelsförbrukningsamt investeringar för nästa budgetår m.m............................................. 9 1.2 Vissa övriga investerings- ochorganisationsfrågor m. m 15 1.3 Frågor om anslutning tillriksnätet av vissa bandelar ........................................................ .. 20 1.4 Uppmstning ochutbyggnad av skilda bandelar . bandelenKadskrona-Kristianstad .......................... .. 20 1.4.2 Övriga motionsledes aktualiserade upp- mstningsfrågor................................................ 24 1.5 Vissa taxe-, service- ochbemanningsfrägor ....... 26 1.6 Järnvägstrafikförbindelsernatill kontinenten m.m.... 30 1.7 Övriga motionsyrkanden ................................. .. 32 1.8 Särskilda frågor ............................................ .. 34 2 Anslaget Ersättningtill för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m.m........... . 34 3 Hemställan ................................................... . 35 4 Reservationer ............................................... . 39 5 Särskilt yttrande............................................. 47