bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — Basbeloppel fastställs av regeringen för varje månadpå grundval av konsumenlprisindex före den månad basbeloppel skallgälla. multiplicerat med del tal som anger förbållandetmellan å ena sidan det allmänna prisläget (konsumentprisindex) under andramånaden före den som basbeloppet skall avse, och å andra sidan prisläget iseptember 1957. Basbeloppet ändras när jämförelsetalet ökat eller minskat medminst sedan närmast föregående förändring av basbeloppel skedde. I propositionen föreslås att beräkningsunderlaget förbasbeloppet skall ändras. Förslaget innebär följande. Liksom f.n. skalljämförelsetalet följa förändringarna i del allmänna prisläget. Vid beräkningenskall dock bortses från indirekta skaller, tullar och avgifter men tillägggöras för subventioner. Dessutom skall bortses från direkt inverkan påprislägel av ändrade priser på fjärrvärme, eldningsolja, hushållsgas, elströmoch bensin. De nya reglerna föreslås träda i kraft den ochskall tillämpas första gången vid fastställande av basbeloppel för januari1981. Som motiv för förslaget anges i propositionen (bilaga 6)all det är angelägel att indexuppräkningen av pensioner och andra socialaförmåner begränsas av slalsfinansiella skäl. Del framhålls all de föreslagnaförändringarna i första hand torde påverka folkpensioner. ATP-pensioner, delpensioner,studiemedel och bidragsförskott men. att även en del mera begränsadeutgiftsområden påverkas. I propositionen nämns däremot inte om och i vad månförslaget får konsekvenser även i andra avseenden. SfU1980/81:14 79 konstalerar alt denföreslagna ändringen får effekter även på det civilrätlsliga området. Undersenare år har olika regler på civilrättens område utformats så all derätligheler och skyldigheler som reglerna innebär inle skall urholkas genomförändringar av penningvärdet. Man har därvid vall lösningen alt anknyta tillbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Inom familjerätten finns ellflertal sådana bestämmelser. Enligt 13 kap. 12 § gällersålunda att vid bodelning efter makes död har den efterlevande maken alltidrätt alt få egendom ur boet till ell värde som motsvarar fyra basbelopp. Genomlagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag har underhållsbidrag tillfrånskild make och barn indexreglerats. Bidragen ändras den iförhållande lill förändringar i basbeloppel under föregående kalenderår.Ändringen av underhållsbidrag till barn sker dock med endast 7/10 avbasbeloppsförändringen. Även vid fastställande av underhållsbidrag lill barn ärbasbeloppet av betydelse. Av 7 kap. 3 § (FB) följer att när denunderhållsskyldiges förmåga att utge underhållsbidrag skall bedömas får haneller hon förbehållas dels ett belopp motsvarande av basbeloppet för egnalevnadsomkostnader, dels under vissa förutsättningar ett belopp som motsvarar60% av basbeloppet för makes eller samboendes underhåll, dels ock ell beloppmotsvarande av basbeloppel för underhåll av hemmavarande barn. Även vissaav om förmynderskap innehåller hänvisningar lill basbeloppet. Bl.a. gäller enligt 12 kap. I § all förmynderskap skall inskrivas när underårigfår tillgångar värda mer än två basbelopp. Inom skadeståndsrälten gäller att utgåendeskadeståndslivräntor höjs i förhållande lill förändringar av basbeloppel.Närmare bestämmelser härom finns i lagen (1973:213) om ändring avskadeståndslivråntor och vissa andra författningar. Av skadeståndslagen (1972:207) följer att förändringar av basbeloppel indirekt påverkarskadeståndsskyldighelens omfattning. När skadestånd skall fastställas gällernämligen att avdrag skall ske för vad som utgår enligt bl. a. lagen om allmänförsäkring. Förändras dessa förmåner påverkar det skadeslåndsbeloppel imotsvarande mån. Också inom associationsrätten finns regler med anknytninglill basbeloppet. Sålunda är aktiebolag skyldigt all ha kvalificerad revisorom bl. a. bolagels tillgångar överstiger ell visst värde uttryckt i basbelopp(10 kap. 3 § aktiebolagslagen). I den av utskottet behandladepropositionen /80: 144 med förslag lill nya redovisningsregler förekonomiska föreningar föreslås en liknande regel för ekonomiska föreningar (seLU 1980/ 81:4). I proposition 1979/80: 143 med förslag lill ny lagstiftning omhandelsbolag m. m. vilken också behandlats i betänkandet LU 1980/81:4 föreslåsen ny lag om årsredovisning m.m. i vissa företag. Enligt förslaget berorärsredovisningsskyldigheten bl. a. på om företagets omsättning överstiger I 000basbelopp. Vidare gäller enligt bokföringslagen (1976: 141) och jordbruksbokföringslagen(1979: 141) all skyldighet att upprätta årsbokslut inte SfU1980/81:14 80 föreligger för enskild näringsidkare när omsättningenunderstiger 20 basbelopp. Slutligen finns, såvitt utskottet kunnat utröna, reglermed anknytning till basbeloppel i konkurslagen (1921:225) och trafikskadelagen(1975:141). I anslutning till den lämnade redogörelsen vill utskottetockså peka på att det inle torde vara helt ovanligt att i olika civilrätlsligaavtal las in villkor med anknytning till basbeloppel. Enligl vad utskottet inhämtatanvänds sålunda inom försäkringsbranschen en mängd olika standardavlalsvillkorsom bygger på basbeloppet. Ofta föreskriver villkoren all ersättningar urförsäkringar utgår i viss närmare angiven relation lill basbeloppet. Dettagäller vissa kollektiva försäkringar som industrins och handelnstilläggspension (ITP) samt avtalsgruppsjukförsåkring och tjänstegrupplivförsäkringmen också en mängd privata försäkringar som trafikförsäkring, barn- ochungdomsförsäkring och privata olycksfallsförsäkringar. Belräffandehemförsäkringen använder flera bolag villkor om försäkringsbeloppens storleksom är anknutna lill basbeloppet. är den självrisk somförsäkringstagaren skall slå för bestämd i relation till basbeloppet. Så ärexempelvis i allmänhet fallet med företagsförsäkringar. I vissa försäkringsbolagförekommer det vidare att premierna för livförsäkringar bestäms i förhållandelill basbeloppel. Enligl utskottets mening borde effekterna på delcivilrätlsliga området av det nya beräkningsunderiaget för basbeloppel närmareha kartlagts och analyserats i propositionen. I avsaknad av en sådan genomgånganser sig utskottet ändock kunna förmoda att följderna på kort sikt, såvittavser lagutskottets beredningsområde, blir förhållandevis obetydliga. Först iett längre tidsperspektiv kan det antas alt förslaget i propositionen merapåtagligt kommer att påverka civilrätlsliga förhållanden. Sådana anlaganden ärdock givelvis mycket osäkra. Ulskollel vill vidare framhålla all - i den månekonomiska konsekvenser uppkommer för enskilda - del ter sig rimligl att ävenvissa andra grupper i samhället än pensionärer m.fl. får finna sig i all enkompensation uteblir för förändringar av energipriser och indirekta skatter m.m. Vad särskilt gäller förslagels effekter på ingångna avtal och andrabeslående rättsförhållanden vill utskottet peka på att del först efter entolkning av villkoren i varje enskilt fall kan avgöras huruvida det nyabasbeloppet kommer alt slå igenom. Det ankommer inle pä lagutskottet all la slällning tillhuruvida indexuppräkningen av pensioner m. m. bör begränsas och vilken lösningsom i så fall bör väljas. Vad ulskollel ovan anförl innebär att det fråncivilrättsliga utgångspunkter inte finns några hinder mol all förslagel ipropositionen genomförs. Utskottet vill också peka på all praktiska skäl kantala för att basbeloppel är enhetligt och inte varierar mellan olikarättsområden. I anslutning härtill vill utskottet dock framhålla att när detgäller vissa civilrättsliga regler kan det - med hänsyn till de intressen sombär upp reglerna - finnas skäl som talar för alt gällande ordning inle börrubbas. SfU 1980/81:14 81 förevarandelagstiftningsärende saknas underlag för en bedömning av frågan om en särregleringbör ske i vissa fall. Det får ankomma på regeringen att följa utvecklingen ochgöra en närmare genomgång av i vilka fall del kan anses motiverat alt det nyabasbeloppet inte skall användas. Enligt vad utskottet inhämtat har en sådankartläggning påbörjats inom bl. Utskottetvill också peka på alt såväl inom justitiedeparlemenlet som i olika utredningarpågår f. n. översyn av flera av de ovan redovisade författningarna från andrautgångspunkter. Delta gäller bl. a. bestämmelsen i 13 kap. 12 §giftermålsbalken. Beträffande reglerna om uppräkning av skadeståndslivråntorfinns det vidare skäl att erinra om att hos regeringen hemställt altmöjligheterna till en förbättring av livränlelagar-nas ställning skall utredas(se LU 1979/80:29). Utskottet förutsätter att regeringen i samband medställningstagandena lill resultaten av del pågående och begärdautredningsarbetet överväger frågan om de aktuella reglerna ävenfortsättningsvis bör vara knutna till basbeloppet. Ställningstagandetinnebär alt lagutskottet med utgångspunkt i de intressen utskottet har attbevaka inte kan tillstyrka de i motionerna 75 och 103 framställda yrkandena omavslag på propositionen i förevarande del. Närvarande:Lennart (), (), ()*. ().Elvy (), (), i (s), (), (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), ()* och (). *Ej närvarande vid yttrandets justering. , , , ArneAndersson i , , och (samtliga s) anser alt den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 3 med "Enligl ulskotlels" och slutar på s. 4 med"förevarande del" borl ha följande lydelse. Somberörs i motion 75 och som närmare utvecklas i en med anledning avpropositionen väckt motion 1980/81:71 av m.fl. (s) måste det ansesdjupt otillfredsställande att konsekvenserna i olika avseenden av den nyaberäkningsgrunden för basbeloppel inle närmare karllagts och 6 Riksdagen1980/81. SfU 1980/81:14 82 Inte heller har förslagel i propositionen blivit föremål förremissbehandling eller granskats av lagrådet. Dessa brister i handläggningen avlagstiftningsärendet medför att helt saknar underlag för en bedömningav förslagel. Redan på grund av del anförda kan ulskollel dela uppfallningen imotion 71 all propositionen i aktuell del bör avslås. Enliglutskoltels mening talar emellertid också andra omständigheter för att förslagetinte bör genomföras. Trots bristerna i propositionen kan utskottet sålunda medledning av redogörelsen ovan konstatera att den föreslagna ändringen avbasbeloppsberäkningen får allvarliga konsekvenser vid tillämpningen av enmängd olika civilrätlsliga regler och avtal. All basbeloppet fått ettvidsträckt användningsområde sammanhänger självfallet med att del är den endalagreglerade metoden för värdesäkring men också med att det ansetts ge en iallt väsentligt korrekt bild av del allmänna kostnadsläget i samhållet. mening innebär propositionen ett första steg i riktning mol enrasering av nuvarande melod för värdesäkring. Risken för att nyaomständigheter i framliden skall åberopas lill stöd för justeringar iberäkningsunderlaget för basbeloppel kan inle uteslutas. Med hänsyn till deintressen som bär upp lagbestämmelserna med anknytning till basbeloppet ansersig utskottet kunna utgå från att en annan metod för värdesäkring skulle ha valtspå det civilrätlsliga området om man kunnat förutse alt beräkningen avbasbeloppet skulle komma alt ändras i betydelsefulla avseenden. Molbakgrund av del anförda anser utskottet alt förslaget i propositionen ingerstarka betänkligheter frän rättssäkerhetssynpunkt. Härtill kommer all delingriper i bestående avtalsförhållanden och andra rättsförhållanden och därmedi praktiken kan leda lill rättsförluster och i vart fall kommer alt medföra enbetydande osäkerhet för den enskilde om hur avtal och överenskommelser skalltolkas och tillämpas. När del gäller lagstiftning som på detta sätt påverkarbestående rättsförhållanden på förmögenhetsrättens område vill utskottet erinraom vad som uttalats under förarbetena lill regeringsformen, nämligen all storvikt måste fästas vid den enskildes möjligheter att vid en rättshandlingsingående kunna överblicka konsekvenserna av denna (se KU 1975/76:56 s. 36 och37). Endast tungt vägande sociala hänsyn kan enligt förarbetena föranleda altlagstiftning ges retroaktiv verkan pä förmögenhetsrättens område. Några sådanaskäl föreligger inle i det nu aktuella lagstiftningsärendet. Enligt utskottelsmening står således förslaget i propositionen klart i strid med förarbetenatill regeringsformen. Ävenfrån andra utgångspunkter kan kritik riktas mol propositionen i aktuell del.Enligt utskottets mening kommer förslaget sålunda att medföra försämringar förolika utsatta grupper, bl. a. de underhällsskyldiga och dem som är berättigadelill underhällsbidrag. Sådana konsekvenser kan över huvud taget inte ansesmotiverade med hänsyn till de slalsfinansiella SfU 1980/81:14 83 skälensom åberopas i propositionen. Detsamma gäller de ekonomiska följder som kanuppslå inom försäkringsbranschen och förändra näringsidkare. Detankommer inte pä lagutskottet all ta ställning till huruvida indexuppräkningenav pensioner m. m. bör begränsas och vilken lösning som i så fall bör väljas.På grund av vad ovan anförts kan emellertid lagutskottet med utgångspunkt i deintressen utskottet har att bevaka inte förorda alt förslagel i propositionengenomförs. Ulskollel föreslär således att propositionen i aktuell del avslåsoch tillstyrker därmed bifall lill yrkandena i motionerna 75 och 103. SfU 1980/81:14 84 REMISSYTTRANDE i (15) Dnr 216/80 T 3867/80 Yttrande över förslag om ändringav beräkningsunderlaget för basbelopp (prop 1980/81:20) har i skrivelse den 4 november 1980begärt yttrande över det i bilaga 4.1 till propositionen 1980/81:20om besparingar i statsverksamheten, m m framlagda förslaget till lag ora ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL) (ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet enligt AFL). Utskottets skrivelse kom in till riksförsäkringsverketden och anmäldes för verksstyrelsen . Därvid uppdrogs åtverkschefen att utarbeta ett yttrande vari effekterna av ett genomförande av propositionens förslag skulle belysas så långt tiden och förhållandenamedgav. Med anledning häravfår riksförsäkringsverketanföra följande ned understrykande av att förutsättningar saknats för det utredningsarbete som en allsidig belysning av förslagets effekter skulle kräva. Ärendet harhandlagts sä, att man inom verkets olika berörda enheter försökt kartläggaförslagets effekter i skildaavseenden. I det följande lämnas en mera sammanfattande redovisning medan ibilagor till yttrandet beröres vissa särskilda frågor. Genom basbeloppet enligt AFL följer pensioner och en lång rad andra förmåner den allmännaprisutvecklingen i samhället. Basbeloppet beräknas fr o m är1960. Fr o m ingängen av är 1963 sker det månadsvis.Hur detta görs framgår av 1 kap 6 §AFL och kungörelsen (1962:383) med föreskrifter förberäkning av basbeloppet. I vissasammanhang används den aktuella månadens basbelopp, medan det i andra sammanhang är basbeloppet , vanligen vid årets ingång,som används under ett visst är. SfU 1980/81:14 85 Basbeloppet har efter hand fått betydelse i allt fler sammanhangoch styr numera förmåner och inkomstgränser m m inom större delen av socialförsäkringen liksom dekollektivavtalsreglerade försäkringarna som kompletterar den allmänna försäkringen. Också inom det privata försäkringsväsendet har basbeloppet vidsträckt användning. Det äremellertid inte bara inom det allmänna och enskilda försäkringsområdet som basbeloppet har betydelse. Även i andra vitt skilda sammanhangkommer det till användning. Några exempel härpå är följande. De statliga studielånen anknöts är 1965 till basbeloppet och numeraanvänds det för olika ändamål inom regeLvyste-men för studiemedel, vuxenstudiestöd och utbildningsbidrcg. Inomfamiljerättens område sker t ex beräkning och förhöjning ay underhållsbidrag till barn med ledning avbasbeloppet. Också bidragsförskottet är basbeloppsanknutet. Inkomstgränserna för beräkning av kostnadsbidrag enligtreglerna om allmän rättshjälp och storleken av avgiften för rådgivning i rättsliga angelägenheter bestäms med ledning av basbeloppet. Inombeskattningen kommer basbeloppet till användning för exempelvis beräkningav arvsskatt och av skattereduktion för folkpensionsförmåner och personskadelivräntor. Också bestämningen av existensminimum knyteran till basbeloppet. Enligt bestämmelserna om statlig lönegaranti vid konkurs avgränsas skyddet förarbetstagarna med ledning av basbeloppet. I det följande begränsas yttrandet till att avse sådana förmåner som faller inom ansvarsområde. Inom socialförsäkringen och övriga regelsystem som handhas avriksförsäkringsverket, de allmänna försäkringskassorna och de lokalaskattemyndigheterna användsbasbeloppet för flera olika ändamål. De undre och övre gränserna för pensionsgrundande inkomst SfU 1980/81:14 86 enligt reglerna om försäkringför tilläggspension (ATP) bestäms liksom ATP-avgiften med ledningav basbeloppet för januari manad inkomståret. DetsamiDci gäller maximigränsen för sjukpenninggrundande inkomst,som ligger till grund för beräkning av sjukpenning enligt AFL ochlagen om arbetsskadeförsäkring, föräldrapenning, havandeskapspenning,smittbärarersättning, vissa värnpliktsförmäner och delpension. Vidare används basbeloppet för att ange förmånsnivåer genom att olika förmäner m m uttrycks som andelar avbasbeloppet. Värdet av olika förmåner blir härigenom i reala termer detsamma,oberoende av när förmånen beviljas. Detta gäller bland annat folkpensionsförmäner och bidragsförskott. Genom anknytning tillbasbeloppet blir utgåendepensions- och andra fiirmänerautomatiskt värdesäkrade i förhållande till den allmänna prisutvecklingen. Vidare skalli vissa fall höjning av basbeloppet föranleda uppräkning av redan utgående förmäner, t ex utbildningsbidrag ochyrkesskade-Tivräntor m m. I bilaga 1 finns en förteckning över ett 40-tal författningarenligt vilka basbeloppet har betydelse vid beräkning av förmäner m m som administreras av och försäkringskassorna. I bilaga 2 är olika förmänsslag förtecknade, varvid noterats delsstorleken av förmånen i förhällande till basbeloppet, delsantalet förmånstagare. 2 EFFEKTER PA INDEX OCH BASBELOPP Förslagetinnebär att basbeloppet frän och med januari månad 1981 skall utgöra multiplicerat med dettal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget under andra månaden före den som basbeloppet avser ochprisläget . Vid beräkning av förändringar i det allmänna prisläget skall efter oktober 1980bortses frän indirekta skatter, tullar,avgifter och ändringar i energipriser samt tillägg göras för subventioner. Basbeloppet får ändras endast om det nämnda förhållandet har ändrats med sedanbasbeloppet senast ändrades. SfU 1980/81:14 87 Det allmännaprislagat mats med konsumentprisindex. Denna beräknas av (). SCB beräknarrtdan n.. också en nettoprisinoex. Denna visarutvecklingen av konsu.-ent.-r-;-serna riärman bortser från indirekta skatter, tullar ochivgiftt men läriger till subventioner (se t ox prop 1980/81:20,bilan. ; 6, sid 4). Frän och r.ied 1981 skall basbeloppetenligt propositiore-i baseras pä en nyindex, som motsvarar nettoprisindex med den kompletteringen att man bortser frän förändringar i energipriser efter . Utvecklingen av den nya indexen och därmed effekten av di föreslagna förändringarna av basbeloppsberäkningenberor i stor utsträckning pä den framtida utvecklingen av energipriserna, pen även pil eventuella framtida politiska beslut rörande indirekt;..! skatter och subventioner.. Den föreslagna indexen ökar långsammare än konsumentprisindex om t ex de indirekta skatterna ökar snabbare och subventionerna längsur:i.iare änkonsumentpriserna och om energipriserna stioer. Däremot skulle konsumentprisindex ökalångsammare än den ny,i indexc-n om t ex subventionerna stiger isnabbare och de indirekta skatterna i långsammaretakt än konsumentpriserna och omenergipriserna inte ökar alls eller endastUngsörslag inte innebäratt nan vid indexberäkningen helt och hållet skall bortse frän onergi-pKiserna. En sädan uppläggning skulle ha fått till resultat att ontast ökningarav dessa saii ät kraftigare -in ökningen av cie:-. allmänna prisnivån skulle påverkairidexutvecklingen. pro;>;/-,i-tionsfcjrslaget får istället allaframtida noninella energi-pristojningar betydelse. Det finns inga möjligheteratt ha någon uppftittning om hui- do båda indexserierna kommer att utvecklas i framtidenoch d.-rined vilken betydelse de föreslagnaändringarna av basbeloppsberäk-ningon kommer att fä annat än pä mycket kort sikt. Osäkerhetenberor i stor utsträckning pä att den framtida utvecklingen av enertnprisernninte kan förutsägas, särskilt inte på länc sikt, manäven pä att inriktningen av eventuella framtida politiska bcJut rörande indirekta skatter och subventioner inte kanbe-dö.iias. Erfarenheterna från tidigare tyder pä att utvecklingen är ];iyi;kctolikartad . SfU 1980/81:14 88 har ät finansutskott gjort beräkningar över hur den nya indexen skulle hnutvecklats om den hade använts fr o m är 1974. har under ./. hand fått del av dessa (se bilaga 3). Beräkningarna visar att utvecklingen av den nya indexenoch konsumentprisindex under de förstaåren skulle ha skett i ungefär samma takt. skulle den nya indexen utvecklats i längsaniiare takt änkonsumentprisindex. Resultatet beror påatt nettoprisindex (kcir',suinentprisindex med bortseende från indirekta sk.tter och med tillägg försubventioner) utvecklats sä mycket snabburo än konsumentprisindex att effekten av att energipriserna hälls konstanta efter är 1973 inte skulle slagit igenom på den nya in-dexeji förrän . Resultatet av beräkningar innebärgrovt sett att ett basbelopp baserat påden nya indexen efter 1973 skulle varit av sairma storleksordning som det faktiskabasbeloppet. Under de senaste skulle dock det "nya basbeloppet"ha utvecklats längsamnare än det faktiska. Det bör här noteras att även en relativt liten förändring avbasbeloppet ger en ganska stor förändring påstatsbudgetens och socialförsäkringens utgiftssida. hänsyn till den stora olikheten iutvecklingen av indexserierna mellan olika årär det knappast meningsfullt att försöka göra någraprognoser avseende effekterna av ändringsförslaget, åtminstone inte med någon längre räckvidd. 3 EFFEKTER IMOM SOCIALFÖRSÄKRINGSOMRÅDET 1 det föregående har redovisats att basbeloppet har en mycketvidsträckt användning och det har också framhållitsatt det är omöjligt att med någon säkerhet bedb:>ia effektnrna av förslagetom ä:-,dr£de beräkningsgrunder, i synnerhet pä längresi! ;t.Aven i propositionen har framhållitsatt osäkerheten redan i vad gäller beräkningenav effekterna för det närmast konmande budgetåret är mycket stor och att resultatet ihög grad kommer att påverkas SfU 1980/81:14 89 av vad som händer pä den internationella oljemarknaden.Det finns anledning att härockså framhålla att den tid - mindre än tvä veckor - som stått till förfogande för verket efter utskottets remissinte varit tillräcklig för att nöjaktigt belysa olika tänkbara effekter av förslaget om ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet. Utgångspunktenför den följande redovisningen av förslagets effekter pä olika förmänsslag är att den nya indexen utvecklas långsammare än konsumentprisindex. I de olikaberäkningar verket gjort har i flerafall förutsatts att den genomsnittligaskillnaden uppgår till . Ett sådant antagande ansluter sig tillden bedömning av besparingseffekten somgjorts i propositionen. Det måste dock starkt understrykas att stora förskjutningar kan inträffa mellan olika är och att det inte är möjligt att förutse den framtida utvecklingen.Alla beräkningar är därför helt schematiska och utgör endast räkneexempel för att belysa den principiella innebörden av förslaget. 3.2 Allmänt om effekterna på socialförsäkringsförmåner Basbeloppet används i flera olika funktioner. Effekterna av ändrade beräkningsregler är därför inte entydiga. Delvis är verkningarna motstridiga och detär inte möjligt att utan en mycket ingående analys få en helhetsbild av vad nyabasbeloppsregler skulle leda till. En ändringav underlaget för beräkning av basbeloppet vilken medför att basbeloppet inte följer den allmänna prisutvecklingen leder till attförmånerna inom socialförsäkringssystemet inte blir värdesäkrade fullt ut.