bet · G401TU16 · 1980-12-31 00:00:00 — om anslag tiUVägväsende m. m. 1980/81:100) Anslagentill vägväsende m.m. Regeringens förslag i proposition 1980/ 81:100 bilaga 9fkommunikationsdepartementet) under avsnitt B Vägvä-sende (s. 8-22) tillmedelsanvisning m.m. under de skilda väganslagen innebär atttill : Ämbetsverksuppgifter för /82 anvisas ettförslagsanslag på . (punkt B t, s. 10), attregeringen medges att ge statens vägverk rätt att använda driftmedel förbyggande av broar i enlighet med vad som i propositionen har förordats (punkt B2, s. 10-14), attregeringen medges att lämna statens vägverk det beställningsbemyn-dtgande som ipropositionen har förordats (punkt B 2, s. 10-14), atttill Drift av statliga vägar för /82 anvisas ett reservationsanslagpå . (punkt B 2, s. 10-14), atttill Byggande av statliga vägar för /82 anvisas ettreservationsanslag på . (punkt B 3, s. 14-16), attregeringen medges att låta statens vägverk planera bidragsgivningen till driftav kommunala vägar och gator för utifrån ett anslag på . (punkt B 4, s. 16-17), afttill Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /82anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B 4, s. 16-17), atttill Bidrag till byggande av kommunala vägar uch gator för /82anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B 5, s. 17-18), attregeringen medges att låta statens vägverk planera bidragsgivningen till driftav enskilda vägar m. m. för utifrån ett anslag på . (punktB 6, s. 19-20), atttill Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /82 anvisasett reservationsanslag på . (punkt B 6, s. 19-20), atttill Bidrag till byggande av enskilda vägar för /82 anvisas ettreservationsanslag på . (punkt B 7, s. 20), atttill Tjänster till utomstående för /82 anvisas ett förslagsanslagpå . (punkt B 8, s. 21), att till : Försvarsuppgifter för /82anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B 9, s. 21-22). Karlong: S. 1. rad 5 Slår; 8-28 Rättat till: 8-22 Vidare föreslås under avsnittet Särskilda frågorbeträffande förrättningskostnader i vissa fall (punkt 5, s. 122-123) attriksdagen antar inom upprättade förslag till 1. lag om ändring iväglagen (1971:948), 2. lag om ändring ianläggningslagen (1973:1149). De vid propositionenfogade lagförslagen har följande lydelse: Lagom ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs att det i väglagen (1971:948)skall införas en ny paragraf, 20 a §, av nedan angiven lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om byggandet av en allmän väg medför att en enskildväg behöver byggas eller alt ändrade förhållanden uppstår som väsentligt inverkarpå väghållningen för en sådan väg, skall väghållaren, om det behövs, påkallaförrättning enligt anläggningslagen (1973:1149} för att ordna den enskildaväghållningen. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Lagom ändring i anläggningslagen (1973:1149) Härigenom föreskrivs att 18 och 29 §§anläggningslagen (1973:1149) skall ha nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse ' Föreslagen lydelse 18 §' Rätt att påkalla förrättning enligt denna lagtillkommer ägaren av fastighet, som avses skola deltaga i anläggningen,och hyresgästorganisation. Senaste lydelse 1980:266. kan påkalla förrättning för inrättandeav anläggning som styrelsen finner vara av större betydelse från allmänsynpunkt. Videxpropriation eller liknande tvångsförvärv får förvärvaren påkalla förrättningför inrättande av sådan anläggning varigenom olägenhet av förvärvet kanundanröjas, minskas eller förebyggas. Omrätt för väghållare att påkalla Om rätt för väghållare att påkalla förrättning enligt dennalag finns förtättning enligt denna lag finns bestämmelser i 25 § tredjestycket bestämmelser \20 a § och 25 § tred- väglagen (1971:948) jestycket väglagen (1971:948) Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, 29 §' Förrättningskostnaderna skall, omanläggningsbeslut meddelats, fördelas mellan ägarna av de fastigheter somskall deltaga i anläggningen efter vad som är skäligt. Omen förrättning har påkallats Om en förtättning har påkallats av en väghållare enligt 25§ tredje enligt 20 a S eller 25 § tredje stycket stycket väglagen (1971:948) skall väglagen (1971:948) skall staten staten svara förförrättningskostna- svara för förrättningskostnaderna, derna. 1 övrigt tillämpas 2 kap. 6 §fastighetsbildningslagen (1970:988) på förrättning enligt denna lag. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 'Senaste lydelse 1980:266. I motion 1980/81:177 av och (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att vägen SuorvaRitsem skall öppnas för allmän trafik. I motion 1980/81:178 av och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1 i tillämplig del och 2), 1. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna att vägen Suorva-Ritsem skall läggas igen, 2. att , om detta yrkandeinte skulle bifallas, uttalar att vägen Suorva-Ritsem inte skall få utnyttjasför allmän trafik utan endast för trafikanter med särskilt tillstånd, såsom t.ex. postverkets busstrafik, för befattningshavare hos ochsamerna i området. TU1980/81:16 6 1. att bygdevägar endast iundantagsfall får avföras ur allmänt underhåll och framför allt inte i bygder med betydande friluftsliv, 2. attalla viktiga enskilda vägar överförs till allmänt underhåll. 1 motion 1980/81: 1348 av Kad-ErikSvartberg m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om broar mellan och Klädesholmensamt mellan och Hamburgö i . 1 motion 1980/81: 1354 av AlfWennerfors m. fl. (m) yrkas att gör ett principuttalande av innebördatt några medel nu eller inte skall anslås från statlig sida tillinvesteringskostnader avseende en tunnelbaneutbyggnad mellan , Danderydskommun, och . I motion 1980/81: 1447 av Karl-ErikHäll och (båda s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), attriksdagen måtte uttala sig för att vägen Suorva-Ritsem skall öppnas för allmäntrafik. I motion 1980/81:1470 av SvenAspling m.fl. (s) yrkas (såvitt nu är i fråga) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen [1980/81:1468] har anförts om särskildainvesteringar i vägsystemet samt om byggande av broförbindelse överLiljedalsundet i . I motion 1980/81:1505 av JohnJohnsson m. fl. (s) yrkas med hänvisning till vad i motionen [1980/81:1058] haranförts att hos regeringen hemställer att statens vägverk ges iuppdrag att vid fördelning av anslag beakta att behovet av vägförbättringar ochutbyggnader i är av stor betydelse för rörligheten på arbetsmarknaden ochdärmed industriutvecklingen. I motion 1980/81: 1721 av ArneAndersson i m.fl. (s) yrkas att beslutar hos regeringenbegära att brobygget över Bjursundsström kommer till stånd i enlighetmed vad som anförts i motionen. I motion 1980/81:1729 av i (båda fp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande omorganisation . I motion 1980/81:1731 av SvenHenricsson och (båda vpk) yrkas att under B 3 Byggandeav statliga vägar för /82 beslutar anvisa . utöverregeringens förslag för att möjliggöra påbörjande av upprustningsarbete på väg83 i enlighet med vad som anges i motionen. I motion 1980/81:1737 av m.fl. (s)yrkas att hos regeringen anhåller att ett brobygge vidLiljedalssundet i kommun kommer tUl stånd i enlighet med vad som imotionen anförts. I motion 1980/81:1738 av () yrkasatt hos regeringen begär upprustning och ombyggnad av väg 400 genomomfördelning av väganslaget i 1981/riksstat. I motion 1980/81:1741 av m.fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående brobyggen i . 1 motion 1980/81:1744 av m. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-4, 7-8, 10-11 och 13), attriksdagen beslutar 1. att sammanlagt 20000000 kr.skall stå till kollektivtrafikberedningens förfogande för de utgifter somangetts i motionen, 2. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om bidrag till cykelvägar, 3. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om bidrag till spårtrafikanläggningar, 4. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om prioritering avkollektivtrafikinvesteringar på lånemarknaden, 7. uttala sig för att broar skallbyggas i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om en revidering av flerårsplaner, 10. att till Bidrag till byggandeav kommunala vägar och gator för /82 under sjätte huvudtitelnanvisa eti i förhållande till regeringens förslag med . 11. att till Byggande av statiigavägar för /82 under sjätte huvudtiteln anvisa ett i förhållandetill regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av980000000 kr., 13.att till Drift av statliga vägar för /82 under sjättehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 1000000 kr.förhöjt förslagsanslag av . Vägpolitikensinriktning och utformning m.m. Redan i sin anslagsframställning för innevarandebudgetår redovisade med utgångspunkt i de uttalanden som riksdagengjort i samband med trafikpolitiska beslut - en översyn beträffande de konkretamål för driftverksamheten resp. byggnadsverksamheten som eftersträvats vidupprättandet av den senaste femårsplanen för Drift av statliga vägar resp.fierårs- och fördelningsplanerna. Resultatet av denna översyn ansågs visa att idet närmaste full överensstämmelse råder mellan de tidigare uppställda målenoch den inriktning som angetts av . 1 konsekvens härmed räknadevägverket med att bedriva verksamheten med den i huvudsak oförändradeinriktning som framgick av verkets framställning och som närmare angavs ibudgetpropositionen. Föredragandedepartementschefen framhöll i anslutning härtill att vägplaneringen måste varabaserad på samhällsekonomiska överväganden. En sådan ordning ansågs också medgeen långtgående decentralisering och etl från regionalpolitiska utgångspunktermotiverat hänsynslagande. De mera preciserade samhällskrav som vägpolitiken börge uttryck för beträffande miljö, tillgänglighet, trafiksäkerhet, transportkostnaderetc. syntes enligl föredragandens mening väl tillgodosedda genom den inriktningav driften och byggnadsverksamheten som redovisat. Förslagen ansågsockså väl avvägda mot de mål för vägpolitiken och den allmänna inriktning avväghållningen som angelt i nämnda trafikpolitiska beslut. Vadföredraganden sålunda anförde om vägpolitikens inriktning och utformning m.m.fann sig utskottet i allt väsentligt och i då rådande ekonomiska läge kunnagodta. Utskottetansåg dock ett ökat vägbyggande vara angeläget från såväl samhällsekonomiskasom trafiksäkerhetsmässiga synpunkter samt att den fortsatta planeringen ochmedelstilldelningen därför borde inriktas härpå. Utskottet är i principalltjämt av samma uppfattning. Angeläget är att även beredskapsmedel i all denutsträckning som befinns möjlig ställs till förfogande för vägunderhåll och-byggande. Med anledning av förslagen i den nu föreliggandepropositionen yrkas i motion 1980/81:1744 (s) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en revidering av vägverketsjlerårs-planer. Riksdagenstrafikpolitiska beslut innebar enligt motionärerna att fick en fastgrund för sin planering av vägbyggande och väghållning. Innan nubinder sig för enlångsiktig neddragning av väganslagen på det sätt som föreslåsi budgetpropositionen måste därför enligt motionen ges tillfälle altredovisa pä vilket sätt gällande flerårsplaner kan förändras och vilkaeffekterna blir på t. ex. sysselsättning, trafiksäkerhet, bostadsbyggande ochkollektivtrafik i olika delar av landet. Vid en sådan revidering avflerårsplanerna bör särskilt beaktas dels kollektivtrafikens behov, delsvikten av att drift- och underhållsverksamhet tillförs erfordedigaresurser. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att inriktningen för anslagsgivningen bör varaatt upprätthålla servicestandarden och vidmakthålla del ivägarna nedlagda kapitalet. I den rådande budgetsituationen måste dockbegränsningar göras även inom vägbyggnadsverksamheten. Utskottet förutsätterför sin del att frågorna om de senareläggningar m. m. av gällande fierårs- ochfördelningsplaner som blir följden härav ingående prövas med avseende påkonsekvenserna från bl. a. trafiksäkerhets- och sysselsättningssynpunkter förolika delar av landet. Till grund för bedömningarna av kommande förslaghärvidlag bör vidare läggas de uttalanden om den framtida vägpolitikensutformning som tidigare gjorts av . Medhänvisning till det anförda finner utskottet någon särskild framställning tillregeringen i ämnet från sida ej erforderlig och avstyrker därförmotionärernas yrkande i fråga. I motion 1980/81:566 (c) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeomfördelning av väganslagen i syfte att förbättra glesbygds vägnätets standard. Förskogsnäringens och skogsindustrins utveckling och lönsamhet är, enligtmotionärerna, ett förbättrat vägnät för glesbygden av stor vikt. Mot dennabakgrund anses en upprustning/beläggning av grusvägarna böra prioriteras,särskilt i ett läge när de totala väganslagen av statsfinansiella skäl måstehållas nere. Främst bör då satsas på godtagbar framkomlighet på hela vägnätetoch mindre på ökad komfort på de trafikstarka vägarna. Dåmotionärerna i nuvarande budgetläge inte finner det rimligt att begära enökning av vägbyggnadsanslagen anses en ökad satsning på glesbygdsvägnätet böraåstadkommas, huvudsakligen genom en omprioritering inom de nu anvisadebudgetramarna. Enligt motionärernas mening är det vidare viktigt ochbetydelsefullt för att uppnå en riktig avvägning av satsningarna på olikavägtyper att man får en så decentraliserad bedömning av dessa frågor sommöjligt. Genom de nu tillämpade förfaringssätten för att fördela väganslagenanses också denna målsättning ha uppnåtts när det gäller länsvägnätet.Länsstyrelserna anses emellertid enligt motionärerna böra få möjlighet att -efter samråd med länsvägsnämndema - även överföra medel från riksvägprojekttill länsvägsupprustning när de finner detta från länets synpunkt mestangeläget. Därmed skulle en ökad decentralisering åstadkommas när det gäller attbestämma hur de knappa väganslagen i sin helhet skall disponeras. Utskottet vill med anledning härav erinra om attvägverkets förslag i senaste anslagsframställning, nu gällande flerårsplaneroch arbetet med revidering av dessa enligt verket helt grundar sig på 1979 årstrafikpolitiska beslut. Detta innebär bl. a. att en samhällsekonomisk grundsynskall till-lämpas. Vägpolitiken bör om möjligt uttryckas i termer som anger samhällskravbeträffande miljö, tillgänglighet, trafiksäkerhet och transportkostnader m. m.Utjämning av standard och satsning på glesbygdsvägnätet skall likaledes ske. TU1980/81:16 10 Regering och riksdag tar vidare -vid avvägningen av ordinarie byggnadsanslag - hänsyn till de medel som av sysselsättningspoliliskaskäl satsas på byggande av vägar. Detta måste beaktas när fördelningen mellanriks- och länsvägar studeras. Förbättringsmedel på driftanslaget används vidarehuvudsakligen till åtgärder på sekundära och tertiära länsvägar. pågår för driftverksamheten arbetet med nyfemårsplan som skall gälla 1982-1986. De åtstramningar som drabbat väganslagenåren 1980 och 1981 kommer därvid, enligt verket, till uttryck i en lägreservicenivå, i första hand för snöröjning och vissa andra arbeten. Det ansesdärför vara ofrånkomligt att lågtrafikerade vägar drabbas hårdare änhögtrafikerade. Trots neddragningarna jämfört med nivå kommer dockenligt verket en fortsatt satsning på beläggning av grusvägar att ske. Det trafikpolitiska beslutet innebar, som förut nämnts,ett godkännande av både den uppläggning och den inriktning som vägverkettillämpat vid upprättandet av nu gällande fierårs- och fördelningsplaner m. m.Den avvägning mellan läns- och riksvägar och det urval av objekt somlänsstyrelserna och varit överens om vid fastställelsen avflerårsplanerna måste bl. a. därtor även enligt utskottets uppfattning gällatill dess nya planer fastställs. 1 nästa planeringsomgång på investeringssidan kommer,enligt vad utskottet av vidare erfarit, fördelningen av medel attbl. a. grunda sig på de tillståndsbeskrivningar som tas fram för resp. län samtolika andra kriterier och viktiga behov. Beläggning av grusvägar samt förstärkningav bärighetssvaga vägar anges därvid vara viktiga utjämningsmål.Länsstyrelserna kommer också i denna planeringsomgång att ha möjlighet att föraen diskussion om fördelningen mellan riks-, läns- och statskom-munvägar. Under hänvisning till det anförda och med hänsyn jämväl iövrigt till gällande ordning för flerärsplanernas upprättande och fastställandekan utskottet för sin del inte tillstyrka att länsstyrelserna på det sättmotionärerna föreslagit ges rätt alt överföra medel för riksvägprojekt tillupprustningen av länsvägar. Yrkandet i fråga avstyrks därför. I motion 1980/81:315 (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att man vid pågående organisationsöversyn avvägverket beaktar vad som i motionen anförts. Motionärens förslag synes bl. a.innebära en återgång i princip till tidigare gällande ordning med byggnads- ochdriftverksamheterna länsvis sammanförda i en organisationsenhet. 1 motion1980/81:566 (c) yrkas likaledes att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts beträlTande inriktningen av förut nämndaöversyn av organisation. Motionärerna finner det därvid angelägetatt kvarvarande vägstationer får en sådan lokalisering att de kan klara detglesbygdsvägunderhåll som måste prioriteras framför vinterväghållning itätorter. Sistnämnda arbetsuppgift bör, enligt motionärerna, som TU1980/81:16 11 regel utan olägenhet kunna med hjälp aventreprenörer. Eftersom vägbyggnadsanslagen i reala termer sjunker anses detvidare angeläget att i all möjlig mån söker förstärka driftsidan medpersonal som antingen överförs från byggnadssidan eller som - främst vintertid-inordnas beredskaps- och tjänstgöringsmässigt med driftsidans personal. Vad sistnämnda fråga beträftar sker enligt vad utskottetav erfarit en förstärkning av driftsidanspersonal från bl. a. byggnadssidan. En permanenlning av delta förhållandekräver dock att anslagssituationen för driften förbättras om kraven pårationell och meningsfull sysselsättning skall kunna upprätthållas. Utskottet vill f.ö. med anledning av motionsyrkandenaerinra om att så sent som ingående behandlade dåaktualiserade frågor beträffande den översyn som på initiativ av verket pågårav dess organisation och personalbehov m.m. på central, regional och lokalnivå. I likhet med föredragande departementschefen (prop. 1980/81:20) fannutskottet det angeläget att verket så långt möjligt påskyndar genomförandet avaktuella organisationsförändringar. Utskollel förutsatte också att sådanaförändringar med avseende på den centreda och regionala organisationen, somriksdagen har att ta ställning till, i sedvanlig ordning och möjligtunderställs prövning. Vidare behandlades vissa frågor om den lokalaorganisationen. Under hänvisning till vad utskottet i berörda frågor däanförde och i avvaktan på resultatet av den pågående översynen finner utskottetmotionärernas yrkanden inte böra föranleda någon åtgärd. Motion 1980/81: 1729 (fp) berörlikaledes organisation. 1 motionen erinras om att i sinanslagsframställning har framhållit att de reala anslagen reducerats de senastefemton åren. Det antal anställda som verket har för denna verksamhet har därförminskal, som antalet anställda hos entreprenörer som verket anlitarockså minskat. Av verkets anslagsframställning framgår vidare att mangenom all metodiskt öka andelen i egenregibyggande övertlyltatsysselsättningskonsekvenserna från egen personal till anställda i enskildaentreprenadfirmor. Verket har dock som man redogör för den egnapolitiken när det gäller egenregi visavi entreprenad även gett en klar bild avden ökande egenregigradens nackdelar. Om fortsätter sin hittillsvarande politik närdet gäller avvägningen mellan entreprenad och egenregi innebär detta enligtmotionärerna att egenregiandelen ytterligare kommer att ökas. En omorganisation av anses därför nödvändig ochorganisationen med kraft böra anpassas till den framtida anslagsnivå som kanförväntas. En utgångspunkt i organisationsarbetet måste enligt motionen varaatt kravet på tillräcklig konkurrens när det gäller vägbyggandet skallupprätthållas. Kartong: S. 29, rad 15 Står: till:Jonasson TU1980/81:16 12 Som framhålls i motionen är den ireala termer minskade anslagstilldelningen den primära orsakentill att även entreprenadverksamheten minskat. har hos regeringenaktualiserat problemet och bl. a. begärt medel för s. k. referensobjekt som ärav stor betydelse för entreprenadföretagen och deras möjligheter att fåarbetsuppgifter utomlands. Utskottet anser sig också kunna utgå från attvägverket anpassar sin organisation till den framtida anslagsnivån. Med hänsynhärtill finner utskottet motionen därför inte nu påkalla någon särskild åtgärdfrån sida. Från anslaget Drift av statligavägar betalas kostnaderna för de delar av verksamhet som ärhänförliga till driften av de statliga vägarna samt vissa förbättringsarbeten,vilka avser främst de sekundära och tertiära vägnäten, ävensominvesteringsulgifter för anläggningstillgångar. Anslaget är för innevarande budgetår upptaget med ettbelopp av 2528,3 milj. kr. varav 94,3 milj. kr. avser investeringar ianläggningstillgångar. På tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1980/81 (prop. 1980/81:25 bil. 3, /81:7, rskr 1980/81: 102) har anvisatsett reservationsanslag av 45 milj. kr. för investeringar ianläggningstillgångar . Medelsanvisningen förvägverkets anläggningstillgångar kan härigenom fortsättningsvis avseframförliggande kalenderår liksom för anslaget i övrigt, vilket underlättar enrationell planering. Med hänsyn till de behov av olika driftåtgärder somföreligger föreslås i propositionen en anslagsökning med 285,7 milj. kr. Förden statliga väg-driften och investeringar i anläggningstillgångar kommerdärmed att disponeras (2 528,3-1-285,7) 2814,0 milj. kr. Driftverksamhetenutgör 2712,2 milj. kr. härav och investeringarna i anläggningstillgångar 101,8milj. Inom denna ram, som motsvarar besparingsalternativetenligt regeringens anvisningar, får enligt föredraganden kostnadsökningar p.g. a. vägnäts- och trafikförändringar samt arbetsmiljöåtgärder täckas avrationaliseringar. Med denna anslagsnivå beräknas vidare väghållningsinsatsernai stort motsvara nivå. Medel för driftanläggningar m.m., som redovisati sitt investeringsprogram, kan enligt propositionen komma att anvisas avkonjunkturpolitiska medel som ställs till regeringens förfogande. anses också genom lämpligt avvägdabeställningsbemyndi-ganden böra ges möjlighet att anskaffa de olikaanläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt. Mot bakgrund av detförordade anslaget för /82 anses en lämplig nivå för beställningsbemyndigandetvara 70 milj. kr. Med anledning av propositionensförslag yrkas i motion 1980/81:1744 (s) en ytterligare höjning av anslaget med20 milj. kr. Genom en ökad medels- tilldelningtill vägunderhållet bör, enligt motionärerna, de mest påtagliga negativakonsekvenserna för de anställda, för trafikanterna och för näringslivet kunnamotverkas. Motionärernahar också, som senare berörs, föreslagit en offensiv satsning med 50 milj. kr.på att bygga broar. Eftersom kommunikationsministern har förutsatt att sådanabrobyggen skall komma till stånd och finansieras inom ramen för vägverketsdriftmedel frigörs med motionärernas förslag medel för traditionella underhållsåtgärderav storleksordningen 25 milj. kr. Deinsatser som möjliggörs genom den föreslagna ökade medelstilldelningen påtotalt ca 45 milj. kr. anses böra inriktas på beläggningsarbeten, beläggning avgrusvägar med YIG och punktförbättringar för att höja trafiksäkerheten. Utskottethar för sin del funnit sig kunna godta den anslagshöjning med 285,7 milj. kr.som regeringen föreslagit. Härav följer att utskottet avstyrker förenämndamotionsyrkande.