bet · G401LU16 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:16 om anslag till bokföringsnämnden, m. m., (prop.1980/81:100, bil. 5, G 7, jämte motion) ANDRA HUVUDTITELN Övriga myndigheter I proposition1980/81:100, bilaga 5, (justitedeparte-mentet) under punkt G 7 (s. 93-95) harregeringen föreslagit att till /82 anvisa ett förslagsanslag av . I anslutning till anslagsframställningen behandlarutskottet motion 1980/ 81:907 av m. fl. (m), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av bokföringslagen enligt deriktlinjer som anförts i motionen. På begäran av utskottet harbokföringsnämnden inkommit med remissyttrande över motionen. En sammanställningav innehållet i yttrandet fogas som bilaga lill betänkandet. I budgetpropositionen föreslås atti anslag till bokföringsnämnden för /82 anvisas 1280 000 kr.Förslaget innebär bl. a. att en handläggartjänst, som tillfördes /80 och som icke blivit besatt, skall dras in och att nämnden igengäld får ytterligare medel för anlitande av hjälp från externa konsulter. Anslagsframställningenföranleder ingen erinran från utskottels sida. I motion 1980/81:907 tas upp enfråga om ändring av reglerna i bokföringslagen (1976:125) beträffandeuppskrivning av anläggningstillgångar. Enligt bokföringslagen skall anläggningstillgångari balansräkningen tas upp till högst anskaffningsvärdet, med tillägg avutgifter för förbättringar. Vidare gäller att anläggningstillgångar inte fårvärderas högre än i föregående års balansräkning. Från huvudregeln görs ettundantag i 15 S fjärde stycket. Sålunda får en anläggningstillgång skrivas upp.om det finns ett beslående väsentligt övervärde på den i förhållande till dettidigare bokförda värdet. Fast egendom får dock inte skrivas upp till högrevärde än taxeringsvärdet. Uppskrivningsbeloppet får användas bara förerforderlig nedskrivning av värdet på annan anläggningstillgång. För att ensådan utjämning skall tillåtas krävs vidare att det föreligger särskilda skäl. Bestämmelserna i bokföringslagen är tillämpliga på allaföretagsformer. För aktiebolag och ekonomiska föreningar finns härjämte vissakornplette- 1 1980/81. LU 1980/81:16 2 Enligt 11 kap. 4 § aktiebolagslagen (1975:1385)får det belopp varmed en anläggningstillgång skrivits upp användas till -förutom en samtidig nedskrivning - fondemission eller avsättas till enuppskrivningsfond. Uppskrivningsfond får bara utnyttjas till fondemissioneller nedskrivning, i sistnämnda fall endast på de villkor som anges ibokföringslagen. Fr. o. m. gäller vidare attuppskrivningsbelopp och uppskrivningsfond även får användas för nyemission. Förekonomiska föreningar har genom en ändring i lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar införts en motsvarande möjlighet atl avsätta uppskrivningsbelopptill en uppskrivningsfond fr. o. m. . Fonden får bara användasför nedskrivning av anläggningstillgångar och endast om särskilda omständigheterföreligger. Motionärerna framhåller att motivet till den ovannämndabestämmelsen i aktiebolagslagen bl. a. är att ett aktiebolag skall ha möjlighetatt i balansräkningen kunna redovisa ett mer rättvisande kapital och kunnauttrycka tillgångar och skulder i ungefår samiiia penningvärde. Enligtmotionärerna finns det emellerfid även andra rörelser än aktiebolag sorn harsamma behov av att kunna redovisa etl uppskrivet värde men som f, n. saknardenna möjlighet såvida inte en samtidig nedskrivning sker. Motionärerna tänkerhärvid närmast på stiftelser och ideella föreningar. Med denpenningvärdeförsämring som varit och kan förväntas fortgå, fortsättermotionärerna, kommer säkerligen r-riånga fastighetsägande föreningar att viljaha en möjlighet till uppskrivning av fastighetsvärdet. Motionärerna anser atten översyn av bestämmelserna lämpligen bör ske. Översynen bör syfta till enkomplettering av bokföringslagen så att uppskrivning får ske tilltaxeringsvärdet, om uppskrivningsbeloppel avsätts exempelvis till en uppskrivningsfond.Avslutningsvis betonar motionärerna atl en sådan komplettering inle stridermot kravet på borgenärsskydd. Utskottet vill för sin del erinra om att uppskrivning aven anläggningstillgång innebär att man tar fram en ännu inte realiseradvärdestegring på tillgången. Företagsekonomiskt sett är en sådan värdestegringinte en vinst på verksamheten och bör därför inte kunna las ut ur företagel. Ienlighet härrrred innehåller också reglerna i bokföringslagen ett principielltförbud mol uppskrivning av anläggningstillgångar. Av billighetsskäl haremellertid i vissa fall uppskrivning tillåtits för alla företagsformer.Reglerna härom har näriTiast karaktären av undantagsbestäi-nmelser och harutformats med utgångspunkt i att det uppskrivna beloppet inte får tas ut somvinst ulan måste bindas i företaget. En sådan bindning av uppskrivningsbeloppetästadkommes när beloppet bara får användas för nedskrivning av andraanläggningstillgångar. För aktiebolagens del finns härjär-nte de nödvändigagarantierna för att uppskrivningsbeloppet inte tas ut sorn vinst när beloppettillförs det bundna kapitalet. Så är fallet när uppskrivningsbeloppet användsför aktieemission och läggs titl aktiekapitalet. Det bundna kapitalet fårnämligen inte delas ut som vinst. I anslutning härtill bör framhållas atl den rätt som finns för aktiebolag och som kommer att firmasför ekonomiska föreningar alt avsätta uppskrivningsbeloppet till enuppskrivningsfond har sin grund i atl en sådan fond är hänförlig till bolagetsresp. föreningens bundna kapital. Fonden får dock bara som nämnts användas förerforderlig nedskrivning eller beträffande aktiebolag också för ökning avaktiekapitalet. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet i likhet med vadsom anförts i bokföringsnämndens yttrande alt användningen avuppskrivningsbelopp för avsättning till uppskrivningsfond förutsätterförekomsten av bundet kapital vilket kringgärdas av särskilda bestän-rmelsersom förhindrar att kapitalet minskas hur som helst. Bundet kapital av sådanbeskaffenhet saknas i exempelvis handelsbolag, ideella föreningar ochstiftelser. Enligt utskottels mening föreligger del inte inom ramen förnuvarande regelsystem någon möjlighet att tillåta avsättning av uppskrivningsbelopptill en särskild fond i andra företagsformer än aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Med anledning av motionärernas uttalande om att enuppskrivningsfond skulle göra det möjligt alt i balansräkningen redovisa ettmera rättvisande kapital vill utskottet tillägga alt årsbokslutet, varibalansräkningen ingår, skall visa resultatet av förelagets verksamhet underbokföringsåret. Genom balansräkningen får man således inte fram ell absolutmått på företagets förmögenhetsställning. Att i en balansräkning genomgåendeförsöka redovisa "verkliga" värden på tillgångar och skulder skulle,som bokföringsnämnden framhållit, innebära en övergång lill en redovisning avinflations-korrigerande resultat- och balansräkning och därmed ett frångåendeav den grundläggande anskaffningsprincipen. Enligt vad bokföringsnämnden upplystpågår inte några försök på delta område vare sig i eller utomlands.Utskottet vill i sammanhanget peka på att olika redovisnings- ochrevisorsorganisationer, fortfarande enligt bokföringsnämnden, världen över, bl.a. Föreningen , rekommenderar att en kompletterandeinformation i förevarande hänseende ges i en supplementär rapport tillårsredovisningen. Utskottet delar bokföringsnämndens uppfattning att man bör avvaktaerfarenheterna av dessa rekommendationer, innan en ändring av gällanderedovisningsprinciper tas upp till närmare överväganden. På grund av det anförda kan utskottet inte ställa sigbakom motionärernas önskemål om en översyn av bokföringslagens regler. Skulledet för stiftelser finnas ett behov av alt kunna avsätta uppskrivningsbelopptill en särskild fond får frågan lösas i samband med ett ställningstagande tillresultatet av stiftelseutredningens (Ju 1975:01) arbete. Enligl sina direktivskall utredningen bl. a. pröva frågor om redovisning i stiftelser. 1. beträffande anslag lill bokföringsnämnden attriksdagen till för /82 anvisar ettförslagsanslag av . 2. beträffande uppskrivning avanläggningstillgångar att avslår motion 1980/81:907. Närvarande: (). (), JoakimOllen (m), i (s)*, ()*, IngemarKonradsson (s), (), (), ().Bengt Silfverstrand (s)*, ()*. ()*, StinaAndersson (c), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. LU1980/81:16 5 remissyttrande över motion 1980/81:907 () framhålleratt ett grundläggande syfte med bokföringslagstiftningen är att bereda skydd åtden bokföringsskyldiges fordringsägare. Värderingen av fillgångar och skulder iett företags balansräkning är därvid av avgörande betydelse.Realisationsprincipen respektive försiktighetsprincipen skall gälla. sådanvärdering göras att man å ena sidan förhindrar redovisning av vinster som ännuinte realiserats och å andra sidan kräver att hänsyn tas på förhand lillsannolika förluster även orn dessa förluster ännu inte blivit realiserade.Alternativet att använda ett uppskrivningsbelopp till avsättning tilluppskrivningsfond förutsätter enligt BFN förekomsten av eget kapital som, liktaktiekapitalet i aktiebolag, kringgärdas av bestämmelser som förhindrar attdetta kapital minskas hur som helst. Atl komplettera bokföringslagstiftningenmed en generell möjlighet till avsättning av uppskrivningsbelopp tilluppskrivningsfond anser BFN inte vara någon möjlig lösning med deutgångspunkter som ligger till grund för nuvarande regler. Den möjlighet attavsätta till uppskrivningsfond som erbjuds en ekonomisk förening enligt 39 Slagen om ekonomiska föreningar ser BFN som ett sätt att i förväg planera förett framtida nedskrivningsbehov och inte som en permanent bindning till egetkapital. Beträffande motionärernas rriotiv för införandet av enuppskrivningsfond anmärker BFN att årsbokslutet skall visa resultatet av denverksamhet som företaget har bedrivit under räkenskapsåret. Balansräkningen hardärför närmast karaktär av en resultatutredningsbalans och ett instrument förperiodisering. Man får alltså inte genom årsbalansräkningen - i motsats till t.ex. en likvidationsbulansräkning - fram ett absolut mått på företagetsförniögenhetsställning. Bestämmelserna om värdering av olika tillgångar harockså utformats mot denna bakgrund. Att i en balansr-äkning sålunda genomgående försökaredovisa "verkliga" värden på tillgångar och skulder skulle enligtBFN innebära en övergång till redovisning av inflationskorrigerande resultat-och balansräkningar. Man skulle därigenom i löpande bokföring och bokslutfrångå den grundläggande anskaffningsprincipen. Några sådana försök pågår f. n.inte varken internationellt eller i . Därer-not rekommenderar olikaredovisnings- och revisorsorganisationer världen över (bl. a. FöreningenAuktoriserade Revisorer ) att sådan kompletterande information ges i ensupplementär rapportering till årsredovisningen. BFN:s uppfattning är att manbör avvakta erfarenheterna av tillämpningen av bl. FAR:s rekommendation,innan en ändring av nu gällande generella redovisningsprinciper diskuteras. BFN pekar på att frågan om upp- och nedskrivning avanläggningstillgångar grundligt behandlats under förarbetena tillbokföringslagen, aktiebolagslagen samt till de genomförda ändringarnai föreningslagen. LU 1980/81:16 6 härjämte fästa utskottets uppmärksamhet på deredovisningsprinciper, på vilka lagstiftningen grundas i avseende på bl. a.värdering av anläggningstillgångar och som innebär en mycket restriktivtolkning av anskaffningsprincipen. Uppskrivning av värdet påanläggningstillgång är i princip förbjudet och medgivandet i 15 8 fjärdestycket bokföringslagen skall tolkas som en undantagsbestämmelse. Mot dennabakgrund har BFN svårt att se att utrymme finns för en utvidgning av rätlen atlanvända uppskrivningsbelopp lill avsättning till uppskrivningsfond ellerliknande att gälla också företagsformer ulan bundet eget kapital(handelsbolag, enskilda firmor, stiftelser, ideella föreningar etc). Isammanhanget vill BFN vidare peka på att enligt bokföringslagen ideellaföreningar och stiftelser blir bokföringsskyldiga endast om de driver rörelse. BFN n-iolsätter sig inte en utredning i frågan. Denna bördock inle leda till ändringar i bokföringslagen, som är en generell lag ombokföring i alla slags rörelser. Problem i speciella företagsformer hartidigare lösts i särlagsliflning såsom aktiebolagslagen och lagen om ekonomiskaföreningar. I konsekvens härmed föreslår BFN, i händelse av att utskottetbeslutar om utredning, alt direktiven till den pågående stiflelseulredningenkompletteras med de frågeställningar som tas upp i motionen. Målsättningen förell utredningsarbete bör enligl BFN vara alt överväga dels regler för bindningav kapital i stiftelser, dels en skyldighet för stiftelser att i årsrapporterlämna kompletterande information om dolda reserver liksom om andra viktigaförhållanden och händelser av väsentlig betydelse under räkenskapsåret.Informationskraven beträffande stiftelser bör kunna tillämpas analogt påideella föreningar. En annan möjlighet anser BFN vara atl låtakooperationsutredningen behandla frågeställningarna i sitt arbete kringkooperationens kapitalförsörjningsproblem.