bet · G401TU16 · 1980-12-31 00:00:00 — Detsamma gäller yrkandet i motion 1980/81: 1096(vpk) om en yttedigare anslagshöjning med 100 milj. kr. I propositionen tar föredraganden också upp fråganom den statliga färjeverksamheten. Utskottet konstaterar med tillfredsställelseatt föredraganden nu - i likhet med vad utskottet tidigare gjort - avvisar tankenpå ett avgiftssystem för färjetrafiken. Vidare framhålls att vid sinfortsatta prövning av frågor om indragningar av färjeleder och turlisteändringarsärskilt bör undersöka om färjeförbindelse kan ersättas med bro. Utskottet villi anslutning härtill erinra om sina uttalanden i /81:6 beträffandenedskärning av den statliga färjeverksamheten. Utskottet förklarade sigsålunda inte ha något att erinra mot att - på detta liksom på andra områden besparingar görs där så kan ske utan större olägenheter. Såsom motionsledesframhållits kunde dock de föreslagna åtgärderna såväl i kommunikationshänseendesom i övrigt innebära kännbara försämringar för människor i glesbygder ochsådana som redan nu har sämre kommunikationer än andra. Även från rentsamhällsekonomiska synpunkter syntes de föreslagna åtgärderna kunna innebäraförsämringar. Utskottetställde sig därför tveksamt till lämpligheten av att genomföra indragningarnapå det sätt som föreslogs i den då föreliggande propositionen. Utskottet kundeför sin del tillstyrka att så sker endast i de fall detta uppenbarligen medförringa olägenhet för bygden. Frågorom indragningar eller tidtabellsändringar skulle vidare - såsom avgöras efter samråd med berörda länsstyrelser och kommuner. Vad sålunda anfördesgäller enligt utskottets uppfattning alltjämt. Den av lämnade redovisningen överfärjeleder som kan ersättas med broförbindelser visar enligt den nuföreliggande propositionen att t2 1980/81. dengenomsnittliga återbetalningstiden för en broinvestering är så kort som 11-12år. 1 flera fall kan en broinvestering återbetalas genom uteblivnadriftkostnader för färjeförbindelsen. Utredningen visar att redan år 1981skulle vissa brobyggen kunna påbörjas. Med hänsyn till att detföretagsekonomiskt är klart lönsamt för att göra broinvesteringarsom ersätter färjeleder förordas att verket upprättar ett särskilt program för dettaarbete. I första hand anses därvid arbetsplaner för broinveste-ringama böra tasfram. Föratt finansiera broinvesteringarna är det vidare enligt föredragandens meningmöjligt att använda medel för beredskapsarbeten eller sådana medel för andrasysselsättningsfrämjande åtgärder som står till regeringens förfogande.Vägverkets planering förutsätts därför inriktas så att broar kan byggas viduppkommande sysselsättningsbehov. Utredningen har också visat att vissa objekthar så hög företagsekonomisk lönsamhet att de bör kunna genomföras oavsett omdet visar sig lämpligt att utföra dem som beredskapsarbeten. ansesdärför böra bemyndigas att i sådana fall använda driftmedel för att bygga broarsom ersätter färjeleder. Utskottet tillstyrker för sin del att så sker. Med anledning av förslagen i nu berörda delar harmotionsledes en rad erinringar framförts. Imotion 1980/81:1744 (s) förordas sålunda att i stället för indragningar avfärjeförbindelser vissa färjeleder ersätts med broar. Delvis kan broarnautföras i stål, vilket leder till beställningar inom stål- och varvsindustrin.1 första hand bör sådana broar byggas som har en mycket god samhällsekonomisklönsamhet. Det gäller bl. a. följande färjeleder: Brosunden-Rosendala (R-län),KlädesholmenBockholmen (O-län), Liljedal-Ed (S-län), Ekhammar-Björsund(D-län), (O-län), StrömsholmenBjursund (H-län) ochSundetHasselön (X-län). Medel härför anses böra anvisas under anslagetByggande av statliga vägar till ett belopp om 50 milj. kr. Med liknande motiveringar begärs i motion1980/81:575 (s) en bro över Brosundet, i motion 1980/81: 1329 (s) enbroförbindelse mellan Sundet och Hasselön, i motion 1980/81: 1348 (s) broarmellan och samt mellan och Hamburgö, imotion 1980/81: 1721 (s) en bro vid Bjursundsström, i motionerna 1980/81: 1737(s) och 1980/ 81:1470 (s) en bro över Liljedalssundet och i motion 1980/81:1741(s) en bro mellan och Björsund. Utskottetkonstaterar för sin del att broförbindelsen över Bjursundsström redan finnsupptagen i gällande flerårsplan - med beräknad byggstart är 1982.Broförbindelser har också av beräknats bli aktuella vid bl. a.Klädesholmen-Bockholmen, Liljedal-Ed, Ekhammar-Björsund och Hamburgö-Hamburgsund.Beträffande samtliga av motionärerna nämnda förbindelser förutsätter utskottetf ö. att en prövning av TU1980/81:16 15 desamma kommer till stånd i samband med det särskildaprogram har att upprätta för broinvesteringar av detta slag. Under hänvisning till vad sålunda anförts avstyrkerutskottet det förstnämnda motionsyrkandet om en särskild anslagsanvisning om50 milj. kr. för ändamålet under anslaget till byggande av statliga vägar. Vadbeträffar motionsyrkandena i övrigt synes de genom utskottets ställningstagandevara i det närmaste tillgodosedda och därför kunna lämnas utan åtgärd frånriksdagens sida. Anslaget Byggande av statliga vägaruppgår till 900 milj. kr. Till detta belopp kommer ca 120milj. av de konjunkturpolitiska medel som verket erhållit under åren 1979och 1980 och som kommer att utnyttjas under är 1981. På tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /81 har anvisats 135 milj. kr. för byggandetav en ny bro till . Regeringen har vidare anvisat 37milj. för sysselsättningsfrämjande väginvesteringar i . huvudförslag innebär enligt propositionen enuppräkning av anslaget med 160 milj. kr. för att vägbyggandet skall kunna följaflerårsplanerna . I proposition 1980/81:20 om besparingar isiats-verksamheten m.m. anmäldes att den ordinarie vägbyggnadsverksamheten börhållas på i stort nominellt oförändrad nivå. Det innebär alt föredraganden /82 inte är beredd att föreslå någon höjning av anslaget tillstatligt vägbyggande. Med hänvisning härtill förordas att kostnadsramen för år1981 bestäms till 900 milj. kr. och att anslag upptas med samma belopp. I motion 1980/81: 1744 (s) yrkas enhöjning av anslaget med 80 milj. kr. 1 detta belopp ingår det förutnämndabelopp om 50 milj. kr. som föreslås för byggande av broar som ersättning förfärjeförbindelser och till vilket delyrkande utskottet redan tagit ställning. Vidare erinras om att i sittbesparingsalternativ under anslaget Byggande av statliga vägar har beräknat 30milj. för byggande av tunnelbanor. I propositionen har detta belopp, somavser utbyggnaden i av en tunnelbanegren i nordostligriktning, den s. k. Täbybanan, helt strukits. Frågan om kollektivtrafikförsörjningen avStockholmsregionens nordostsektor har enligt motionärerna utretts sedan mittenav . har beslutat att bygga ut tunnelbananfrån till och koppla ihop tunnelbanan med båda grenartill och i Roslags . Motionärerna framhåller vidare att frågan omnordostsektorns trafikförsörjning har varit kontroversiell och att det inte kanvara vare sig regeringens eller sak att överpröva denna regionalafråga. Oavsett om man satsar på en utbyggnad av tunnelbanan till eller päen upprustad Roslagsbanafordras dock statsbidrag. Konsekvenserna av regeringens förslag att strykaanslaget för tunnelbaneutbyggnaden till kan enligt motionen bli att varkenen utbyggnad av tunnelbanan eller en upprustning av kommer tillstånd. kan detta leda till en successiv nedläggning av helaRoslagsbanan och en övergång till busstrafik, en lösning som ingen förordat. I motion 1980/81: 1343 (fp) begärs att riksdagenbeslutar att inom ramen för anslaget till byggande av vägar för budgetåret1981/82 anslå medel för byggande av tunnelbana enligt samma principer som hargällt för föregående budgetår. Motionärernaerinrar därvid om att staten har ställt sig bakom en överenskommelse förkollektivtrafikens utbyggnad i . Därvid förutsattes attstatsbidrag skulle utgå för byggande av tunnelbanor. Parter i överenskommelsenvar då . samt i vissa delar statensjärnvägar. Denna överenskommelse måste enligt motionärerna självklartuppfyllas. Dä fattade sitt beslut rörandeRoslagsbanan och iransportförsörjningen i nordostsektorn förutsattes ocksåenligt motionärerna alt beräknat statsbidrag till byggande av tunnelbanan tillTäby skulle utgå på det sätt som har överenskommits. I motion 1980/81: 1354 (m) däremot yrkas attriksdagen gör elt principuttalande av innebörd att några medel nu ellerframdeles inte skall anslås från statlig sida till investeringskostnaderavseende en tunnelbaneutbyggnad mellan , kommun, och Täbycentrum. Slutligen har i motion 1980/81:1322 (c) yrkats attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enopartisk utredning och överläggningar mellan staten och länslandsting om den samhällsekonomiskt bästa kollektivtrafikförsörjningen inomStockholmsregionens nordostsektor. Såsom i motion 1980/81:1744 (s) erinrats om harvägverket i sin anslagsframställning räknat med ett belopp om 30 milj. kr. förbyggande av tunnelbanor. 1 budgetpropositionen har några medel för ändamålet ejtagits upp. Några skäl härför har ej heller angetts. Utskottet, som anslutersig till de principiella motiveringar som anförts i motionerna 1980/81:1744 (s)och 1980/81:1343 (fp), vill därför erinra om att bidrag för byggande av tunnelbanorenligt gällande regler alltjämt skall kunna utgå. Det synes därför böra ankommapå att bl. a. utifrån de allmänna riktlinjer som angettoch inom den totala ramen för anslaget Byggande av statliga vägar i förevarandefall bereda utrymme härför. Utskottet förutsätter vidare att därest medel förbyggande av tunnelbana skulle erfordras under år1982 sådana medel utgår inom ramen för medelstilldelningen för regionen. härom anfört och vilket innebär att syftet med motion 1980/81:1343(fp) i det närmaste tillgodoses och att yrkandet i motion 1980/ 81:1354 (m)avstyrks bör av ges regeringen till känna. Någon opartisk utredning i frågan och särskilda övedäggningarmellan staten och finner utskottet ej påkallade ochavstyrker därför motion 1980/81:1322 (c). Ejheller är utskottet berett att för ändamålet tillstyrka en höjning med 30 milj.kr. av anslaget till byggande av statliga vägar. Yrkandet härom i motion1980/81; 1744 (s) avstyrks följaktligen. Vad slutligen beträffar storleken av anslagetByggande av statliga vägar i dess helhet har utskottet vid sin prövning avfrågan härom funnit sig böra godta regeringens förslag. Härav följer attutskottet med hänvisning jämväl till vad tidigare anförts avstyrker yrkandet imotion 1980/81:1744 (s) om en höjning av anslaget med 80 milj. kr. Vidareavstyrks yrkandet i motion 1980/81:1096 (vpk) om en höjning av anslaget med 100milj. I enlighet med det förut anförda avstyrks yrkandeti motion 1980/81:1731 (vpk) om en höjning av anslaget med 5 milj. kr. attspecialdestineras för upprustning av mellan och Ange. Frän anslaget Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator lämnas bidrag till kommun av det belopp vartill de skäligakostnaderna för drift av de bidragsberättigade vägarna och gatorna beräknasuppgå. Driftkostnaderna fastställs för en tvåårsperiod av statens vägverk efterkommunens hörande. Bidragsgivningen regleras genom kungörelsen (1971:955) omstatsbidrag till väg- och gatuhållning i vissa kommuner (ändrad senast1976:28). Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. Föredragandenförordar att för bemyndigas planera utifrån ettanslag pä 450,5 milj. kr. för /83, vilket innebär att nuvarandeanslag prisomräknas till beräknade kostnadsnivå enligthuvudalternativets principer. Anslagetför nästa budgetår föreslås tas upp med 374,3 milj. kr., motsvarande dentidigare planerade bidragsgivningen för är 1981. Utskottettillstyrker föredragandens sålunda framlagda förslag och avstyrkerföljaktligen yrkandet i motion 1980/81:1096 (vpk) om en höjning av denplanerade bidragsgivningen för är 1982 till 505 milj. kr. och av anslaget förnästa budgetår till 400 milj. kr. AnslagetBidrag till byggande av kommunala vägar och gator uppgår för innevarandebudgetår till 370 milj. kr. På tilläggsbudget I har anvisats yttedigare 52milj. Bidragsgivningenfrån anslaget regleras genom kungörelsen (1971:955) om statsbidrag till väg-och gatuhållning i vissa kommuner (ändrad senast 1977:1131). Statsbidrag tillbyggande av tunnelbana kan under vissa förutsättningar utgå även från dettaanslag till kommun, landstingskommun och kommunalförbund. Denna bidragsgivningregleras genom kungörelsen (1971:956) om statsbidrag till byggande avtunnelbana. Från anslaget utgår även bidrag till kommuner för att byggacykelleder och kollektivtrafikanordningar som tillgodoser ett allmäntkommunikationsbehov. Denna bidragsgivning regleras genom förordningen(1979:627) om statsbidrag för cykelleder samt anordningar och åtgärder somfrämjar viss busstrafik (omtryckt 1980:720). Föredragandenerinrar om att i proposition 1980/81:20 (/81:6, rskr 1980/81:101) - ombesparingar i statsverksamheten m.m. - anmäldes att bidragsanslaget tillbyggande av kommunala vägar och gator borde minskas med 50 milj. kr. (frånursprungliga 370 milj. har beslutat anta den föreslagnabesparingen. Med hänvisning jämväl härtill förordas att anslaget tas upp med320 milj. kr. Förslagettill medelsanvisning innebär bl. a. att anslagsposten Bidrag till vissavägtrafikanläggningar, som även inkluderar cykelleder, tas upp med 30 milj. kr. Med anledning av förslagen begärs i motion1980/81:1744 (s) att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om bidrag till cykelvägar. Motionärernaframhåller därvid att cykeltrafiken är miljövänlig och energisnål. Det ansesangeläget att genom ett stöd till kommunerna skapa så säkra och gynnsammabetingelser som möjligt för cyklisterna. Enligt motionen bör därför den avriksdagen tidigare beslutade nivån för bidrag till cykelvägar - 20 milj. kr. -ligga fast. 1 motion 1980/81:764 (c) anges den förut omnämndaanslagsposten vara otillräcklig dä den får utnyttjas även för andrakollektivtrafikfrämjande åtgärder. En uppräkning av anslagsposten till 50 milj.kr. anses därför böra ske samt bidragsmedlen i övrigt till byggande av vägaroch gator i motsvarande mån minskas. anser bidragsgivningen till byggande av cykelleder angelägen.Utskottet finner dock i nuvarande läge inte anledning föreligga att såsom i denförstnämnda motionen begärs göra en särskild framställning i ämnet hosregeringen. Motionen bör därför i denna del inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottetfinner än mindre tillräckliga skäl föreligga att i enlighet med yrkandet imotion 1980/81:764 (c) inom anslagets ram tillstyrka en höjning avanslagsposten till bidrag till vissa trafikanläggningar till 50 milj. kr.Motionen avstyrks därför. Redan i förra årets budgetproposition framhöllföredraganden att bidrag till spårtrafikanläggningar bara berör de allrastörsta tätorterna. Eftersom sä få kommuner och huvudmän berörs av ett nyttstatsbidragssystem ansågs några generella regler för denna bidragsgivning intebehövas. Särskild utredning borde i stället utföras för att - mot bakgrund avprinciperna i KOLT:s förslag och i samarbete med berörda lokala och regionalaorgan åstadkomma en önskvärd fördelning av de inom resp. region tillgängligastatsbidragsmedlen mellan olika trafikanläggningar såsom vägar, gator,spårvägar och tunnelbanor. Detta ansågs kunna ske inom ramen för pågåendeutredning (K 1979:04) om statsbidragsgivning till kommunala vägar m. m. Vadföredraganden sålunda anfört godtogs av . Under hänvisning härtilloch i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet avstyrker utskottet yrkandeti motion 1980/81:1744 (s) om att nu hos regeringen begär förslag tillbidrag till spårtrafikanläggningar. Av samma skäl avstyrks yrkandet i motion1980/81:383 (partimotion, vpk) att i särskild framställning tillregeringen nu begär prövning av frågan om statsbidrag till anläggningar förkollektivtrafik i huvudsaklig överensstämmelse med vissa tidigare framlagdautredningsförslag. 1 motion 1980/81:763 (c) begärs att det planeradestatsbidraget till spårtrafikanläggningar utökas till att även omfatta sådanfast anläggning som erfordras för elektrisk hussdrift. Underhänvisning till redan pågående utredningsarbete m.m. - som även torde beröra dei motionen aktualiserade frågorna - och i avvaktan på resultatet häravavstyrker utskottet motionen i fråga. Vidare yrkas i motion 1980/81:1744 (s) attriksdagen beslutar att sammanlagt 20 milj. kr. skall stå tillkollektivtrafikberedningens förfogande för de uppgifter som anges i motionen.Som följd härav föreslås vidare att bidragsanslaget för byggande av kommunalavägar och gator uppräknas med 20 milj. kr. till 340 milj. kr. Motionärernaföreslår därvid en rad olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna fören utveckling av den kollektiva trafiken. Det gäller bl. a. genomförande avKOLT:s förslag om statsbidrag till anläggningar för den kollektiva trafiken,försök med nya trafiksystem och ett utvecklingsbolag på kollektivtrafikområdetm. Somett led i utvecklingen förklaras del vara angeläget att stimulera till försökmed nya trafiksystem, planeringssystem, trafikledningssystem, information tillkollektivtrafikanterna osv. Det anses också vara angeläget atten utveckling stimuleras när det gäller fordon och fordonskomponenter. Utskottethar vid sin prövning av berörda frågor inte funnit sig berett att tillstyrkamotionärernas förslag om en anslagsökning för ändamålet med 20 milj. kr., m. m.och avstyrker därför motionen i berörda delar. Vad beträffar den avmotionärerna ånyo aktualiserade frågan om ett utvecklingsbolag påkollektivtrafikområdet må dock nämnas att förslag härom enligl vad utskotteterfarit kommer att läggas fram i den aviserade propositionen om vissaindustripolitiska frågor m. m. I motion 1980/81:1744 (s) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering pålånemarknaden av investeringar i kollektivtrafiken. Mångaskäl talar enligt motionärerna för att kollektivresandet kommer att öka starktunder 1980-talel och att del behövs en stor handlingsberedskap för enutbyggnad av den kollekliva trafiken. Motionärerna föreslår därför attregeringen vidtar sådana åtgärder att kollektivtrafikinvesteringar på sammasätt som vad gäller bostäder m. m. - prioriteras på länemarknaden. Utskottetförutsätter för sin del att regeringen uppmärksammar de problem somsammanhänger härmed och vidtar de åtgärder som med anledning härav må befinnaspåkallade. Under hänvisning härtill och då utskottet inte finner anledningföreligga att från sida göra någon särskild framställning i ämnetbör motionen lämnas utan åtgärd i denna del. Av utskottets ställningstagande i del föregåendeföljer att utskottet till alla delar tillstyrker den av föredragandenförutsatta medelsanvisningen under anslaget för nästa budgetår. Härav följerockså att utskottet avstyrker yrkandet i motion 1980/81; 1096 (vpk) om enhöjning av anslaget -med hänsyn bl. a. till behovet av medel för cykelvägar ochbusstrafikanläggningar - till 400 milj. kr. Anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m. m.uppgår för innevarande budgetår till 222 milj. kr. För nästa budgetär föreslåsen medelsanvisning med 242 milj. kr., dvs. en ökning jämfört med innevarandebudgetår med 20 milj. kr. Anslaget motsvarar därmed vägverketsbesparingsalternativ. Föredraganden förordar vidare i likhet med vad han anförtbeträffande den kommunala driftverksamheten att ges bemyndigande attplanera för bidragsgivningen till även den enskilda väghållningen för år 1981.Verket föresläs därför få bemyndigande att planera för ett anslag av 273,5milj. under /83. Av propositionen framgår bl. a. att en mycketkraftig uppräkning av anslaget har skett . uppgickanslaget till 108,0 milj. kr. Anslagsökningen fram t.o.m. innevarande budgetåruppgår till 114,0 milj. kr., vilket innebär en genomsnittlig årlig uppräkningmed . har i en nyligen genomförd undersökning konstaterat attkommunerna har lämnat stora bidrag till den enskilda väghållningen. Inågra fall har kommuner också lämnat bidrag till de beräknade kostnadernasä att en högre driftstandard kunnat hållas på den enskilda vägen än vadvägverket bedömt som rimlig. 1 många andra fall ger kommunerna bidrag sominnebär att bidrag lämnas till driften av enskilda vägar. Endastför av det bidragsberättigade vägnätet har enbart det statliga bidragetutgått. Underhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag. Häravföljer att utskottet avstyrker yrkandet i motion 1980/81; 1096 (vpk) om ettanslag för nästa budgetår om 252 milj. kr. samt planeringsbe-myndigande om283,5 milj. kr. Till Bidrag till byggande av enskilda vägar bör ienlighet med föredragandens förslag ett anslag om oförändrat 30 milj. kr.utgå. De i propositionen under här förevarande punkter iövrigt framlagda anslagsberäkningarna, avseende Statens vägverk:Ambetsverksuppgifter, Tjänster till utomstående och Statens vägverk:Försvarsuppgifter, har inte gett utskottet anledning till erinran. I motion 1980/81; 1347 (c) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att bygdevägar endast i undantagsfallskall få avföras ur allmänt underhäll och framför allt inte i bygder medbetydande friluftsliv samt att alla viktiga enskilda vägar skall överföras iallmänt underhåll. Frågorom indragning av allmän väg och förutsättningarna härför liksom överförande avenskild väg till allmänt underhåll regleras genom föreskrifter i väglagen(1971:948). Bestämmelserna i den till väglagen anslutande vägkungörelsen(1971:954) innebär vidare att uppfattning i en indragningsfrågages stor vikt. Av i olika sammanhang tidigare gjorda uttalandenframgår också att indragningsärendena handläggs under stor hänsyn tillförhållandena i de enskilda fallen och att indragningar sker endast då vägandeskäl föreligger. Avnu anförda skäl ävensom med beaktande av kostnadsaspekterna finner utskottetmotionärens förslag om att alla viktiga enskilda vägar överförs i allmäntunderhåll f n. ej heller möjligt att genomföra. Underhänvisning jämväl till vad tidigare anförts om bidragsgivningen tillunderhållet av enskilda vägar avstyrker utskottet motionen i fråga. I motion 1980/81:563 (c) yrkas att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenangående statsbidrag till enskild väghållning. Motionären vill ha en generösaretolkning - be- träffandenedre gräns för bidragsberättigad våglängd - än den som tillämpas vidbeviljandet av statsbidrag och att därvid sociala hänsyn skall tas. Utskottetvill med anledning härav erinra om att den nya förordningen om statsbidrag tillenskild väghållning grundar sig på beslut med anledning av denöversyn av bidragsformerna som tidigare begärt och som redovisades iproposition 1978/79; 100. till förordningen harutfärdats av statens vägverk. Myndigheternakommer enligt uttalande i annat sammanhang av kommunikationsministern atttillämpa de nya bestämmelserna på ett generöst sätt. Det betyder bl. a. att enväg i glesbygd som har bidrag men som understiger den nya gränsen förbidragsberättigad våglängd får behålla sitt bidrag. Att som i motionen begärtsäven sociala synpunkter skall tas med vid prövningen av bidrag till enskildväghållning är inte förutsatt vare sig i förarbetena till eller i gällandeförordning. Somförut nämnts går också kommunerna i mänga fall in och tar över väghållningeneller lämnar bidrag till denna i de fall där de statliga bidragen inte räckertill. Under hänvisning till detanförda avstyrks motionen i fråga. Motionsyrkandenbeträffande jlerårs- och fördelningsplaner m.m. I motion 1980/81:263 (s) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att nybyggnad av börgenomföras som tidigare planerats och att vägunderhållet ej får försämras. 1motion 1980/81; 1738 (s) yrkas att hos regeringen begär upprustningoch ombyggnad av väg 400 genom omfördelning av väganslaget i 1981/82 årsriksslat. Frågorom projektering samt byggande och drift av allmänna vägar regleras genomföreskrifter i väglagen och vägkungörelsen. Vid fördelningen av medel, som istatsbudgeten anvisas för byggande av vägar, skall hänsyn tas till vägbehoven iolika delar av riket.