bet · G401SfU5 · 1980-12-31 00:00:00 — om sjukpenning till gravida kvinnor I motion 1979/80:417 av BonnieBernslröm (fp) och () hemställs att anhåller altregeringen lägger fram förslag till ändringar i lagen om allmänförsäkring som syftar till 1. attarbelsförhindrande komplikationer i samband med graviditet skall medge rättfill sjukpenning, 2. all sjukpenningskall kunna utbetalas i förebyggande syfte för all förhindra fosterskador ochhotande missfall. I motion 1979/80:622 av ArneAndersson i m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begärförslag om ändring i lagen om allmän försäkring, innebärande atthavandeskapspenning skall kunna utges närhelsl somkvinna efter ordination av läkare avhåller sig från arbete på grund avgraviditetsbesvär som kan vara lill fara för den havande eller fostret. I motion 1979/80:1177 av Anna-GretaSkantz (s) hemställs att hos regeringen begär all bestämmelserna ilagen om allmän försäkring ses över så alt tveksamhet inle behöver uppstå vidbedömningen av rätlen till sjukpenning i samband med gravidilelsbesvär. Utskottet har inhämtal yttrandenöver mofionerna från och . har i sin tur inkommit yttranden från de allmänna försäkringskassornai , , , , och län.Bohusläns allmänna försäkringskassa, , och länsallmänna försäkringskassor och allmänna försäkringskassa. Sjukpenning utgår vid sjukdom somsätter ned arbetsförmågan med minst hälften. Vid fullständig nedsättning avarbetsförmågan utges hel sjukpenning och i annat fall halv sjukpenning. Helsjukpenning ulgör för dag räknat av den fastställda sjukpenninggrundandeinkomsten, delad med 365. Kvinnlig arbetstagare som på grund av havandeskap inle kanutföra fysiskt påfrestande arbetsuppgifter har rätt att bli omplacerad till ettmindre ansträngande arbete med bibehållna anställningsförmåner. Detta gäller dockendast fr. o. m. den sexlionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnelsfödelse. Den som inte kan omplaceras kan i stället få ledighet med I 1980/81. SfU 1980/81:5 2 ersättning från , havandeskapspenning.Ersättningen, som beräknas på samma sätt som sjukpenning, kan då utgå tidigastfr. den sexlionde dagen och längst t. o. m. den elfte dagen före denberäknade tidpunkten för barnels födelse. Föräldrapenning i samband med barns födelse kan tas ut avkvinnlig försäkrad fr. o. m. den sexlionde dagen före den beräknade tidpunktenför barnets födelse. hänvisar isitt yttrande inledningsvis bl. a. till del sjukdomsbegrepp som definierades iförarbetena till lagen om allmän sjukförsäkring (SOU 1944:15). 1 betänkandetsom låg till grund för lagstiftningen uttalades bl. a. all såsom sjukdom tordekunna betecknas varje onormalt kropps- eller själstillstånd som inlesammanhänger med den normala livsprocessen. Vidare uttalades all de störningaroch fysiologiska förändringar som sammanhänger med del naturliga åldrandeteller med havandeskap och barnsbörd tydligen inle är all betrakta somsjukdomar, eftersom de står i samband med den normala livsprocessen. Verket anför vidare all den praxis som har utvecklatsunder har anslutit väl lill dessa förarbelsuUalanden. Trots delta enligl verket i många fall vara svårt både för lekmän och för läkare all avgöravad som skall anses vara sådan sjukdom som kan ge rätt lill sjukpenning. Graviditet är ell naturligttillstånd som sammanhänger med den normala livsprocessen. Därför kan inleenbart det förhållandet alt en kvinna väntar barn vara tillräckligt för allsjukpenning skall kunna utges enligt gällande regler. För att detta skall varamöjligt förutsätts all kvinnan har besvär eller komplikationer som intebetingas av ell normall graviditelsförlopp. Det ligger i hög grad i läkarensansvar all bedöma när del är befogat att kvinnan avhåller sig frånförvärvsarbete. Denna bedömning kan naturligtvis variera från läkare tillläkare. Även de blivande mödrarnas uppfattning om behovet av all avhålla sigfrån arbete varierar. Delta är förhållanden som kan bidra lill alt man iblanduppfattar tillämpningen hos försäkringskassorna som oenhetlig. har i sin turinhämtat yttrande från över vissa frågor som rör sjukdom ochförebyggande åtgärder vid graviditet. anförde i yttrandet bl.a. följande: Enligt bedömningtorde principiell enighet råda i landet beträffande den medicinska bedömningenav de tillstånd under graviditet, som bör föranleda läkares rekommendation tillkvinnan all av hälsoskäl avhålla sig från arbete. I den mån sådana tillstånd kan betraktas som sjukdom hoskvinnan eller som ett onormalt (sjukligt) graviditelsförlopp torde sjukkassornaej ha några svårigheter i sin bedömning. SfU 1980/81:5 3 I den mån sådana tillstånd ej kanbetraktas som sjukdom hos kvinnan men där graviditeten innebär en situation medpåtaglig belastning av eller hot mot kvinnans eller barnels hälsa kankonsekvenserna ofta mildras eller helt undgås om kvinnan avhåller sig frånarbete. Exempel på sådana extraordinära situationer kan vara, belräffandegraviditeten som sådan, tvillinggra-vidilet och belräffande mammans yttremiljö, risk för röda hund under tidig graviditet med åtföljande betydande riskför grav fosterskada. anförde vidare medicinska bedömningen oftast inle är något problem medanförsäkringskassorna uppenbarligen har svårigheter vid bedömningen av rättenlill sjukpenning i dessa fall. Om det inte genom praxis går alt accepterasjukskrivning under graviditet p. g. a. nämnda extraordinära situationer börenligt en lagändring komma till stånd, eventuellt genom allrätten till havandeskapspenning utvidgas till att omfatta även dessa fall. uppgeratt verket, med utgångspunkt isocialstyrelsens svar, har behandlat frågan om rätten till sjukpenning undergraviditet vid konferenser med förtroendeläkare ochtjänstemän hos försäkringskassorna. Verket framhåller att det vid konferensernabl. a. har uppmärksammats de framsteg som det har gjorts pådel perinalalmedicinska området och att dessa har förändrat synsättet på ochbehandlingen av de sjukdomstillstånd som kan förekomma i samband med graviditet. anför alt del av socialstyrelsensyttrande framgår att det också i vissa fall när sjukdomstillstånd inteföreligger är medicinskt motiverat all kvinnan avstår från förvärvsarbete föratt vila. a. vid Ivillinggravidilel. I dessa fall - då sjukdom inte hindrarkvinnan från att arbeta - kan enligl verket sjukpenning inle utges. Verket framhåller i sitt yttrande att det kan förekommafall där varken sjukpenning, havandeskapspenningeller föräldrapenning kanutges, trots att det är medicinskt motiverat att kvinnan avhåller sig frånförvärvsarbete under graviditeten. Värdet av förebyggande åtgärder, som bl. a.beskrivs i yttrande, torde enligl verkets mening varaodiskutabelt från medicinsk synpunkt. Verket anser därför att del måste ansesmycket angeläget att lösa frågan om den ekonomiska kompensationen förde kvinnorsom av förebyggande skäl måste avhålla sig från förvärvsarbete. Såvitt gäller förslagen i motionerna villriksförsäkringsverket inte förorda att man genom lagändring utvidgar detsjukdomsbegrepp som gäller . En framkomlig väg för att lösa frågan omkompensation för inkomstbortfall vid förebyggande åtgärder kan enligt verketvara att komplettera bestämmelserna om havandeskapspenning, bl. a. eftersomdenna ersättning utges vid inkomstbortfall på grund av förhållanden som kanjämföras med förebyggande vård. Verket pekar i sitt yttrande på en rad frågorsom enligt verkets mening måste övervägas närmare innan det finns underlag förbesliU om förändring i försäkringssystemet. Så bör t. ex. undersökas i vilkafall det 1* 1980/81. SfU1980/81:5 4 är motiverat av medicinska skäl med uppehåll iförvärvsarbetet, i vilken utsträckning och på vad sätt inkomstbortfall skallläckas och om arbetsgivares skyldighet alt omplacera till annat arbete skallutvidgas. Verket erinrar också om alt det inom arbelarskyddsstyrelsen pågårarbete med att utforma föreskrifter som i vissa hänseenden avser alt minska riskenför fosterskador p. g. a. blivande förälders arbetsmiljö. Verket anför slutligen att det enligl verkels mening finnsanledning att närmare utreda de i motionerna behandlade frågorna, i den mån deinle har kunnat lösas i tillämpningen. anför alt motionärerna berör tvåolika problemområden, nämligen dels kvinnas rätt lill sjukpenning i sambandmed gravidilelsbesvär, dels rätten till ersättning när det av förebyggande skälbedöms nödvändigt all hon avhåller sig från arbete. När del gäller rätten till sjukpenning förgravidilelsbesvär så torde det enligt förbundet finnas utrymme för ersällninginom ramen för nuvarande lagstiftning då del i de flesta fallen är fråga omvedertagna sjukdomstillstånd som högt blodtryck, blödningar m. m. Förbundetframhåller att vad som vållar problem i det här sammanhanget är att läkarna påintygen i många fall undviker att ange en sjukdomsdiagnos. Enligt förbundetsmening bör läkarna få information om alt de alltid skall ange specificeraddiagnos. Detta skulle underlätta försäkringskassornas bedömning av rätten lillsjukpenning. I yttrandet anges att del i stor utsträckning förekommeralt gravida kvinnor råds alt under längre eller kortare lid avhålla sig frånarbete, t. ex. för alt undvika missfall eller smitta. Förbundet pekar på alldel inle finns något stöd i lagen för all sjukskriva gravida kvinnor iförebyggande syfte. Enligt förbundet är det angelägel alt kvinnor får möjlighetatt stanna hemma i sådana fall utan inkomstbortfall. Förbundet, som anser attalla kassor bör bedöma dessa ärenden lika, tillstyrker motionerna och förordaratt frågan utreds. Vid /79 behandladeutskottet i belänkande SfU 1978/79:24 ett motionsyrkande om att bl. a. gravidakvinnor med flerbörd som riskerar att föda sina barn för tidigt skulle få rätttill sjukpenning vid behandling i öppen vård. I motionen angavs all det synesråda tveksamhet om sådan behandling skall betraktas som förebyggande vård ellerutgöra grund för utbetalning av sjukpenning på samma sätt som då vederbörandeär inlagen på sjukhus för all motverka för tidig födsel. Utskottet pekade på att bestämmelserna omhavandeskapspenning kunde antas få särskild oetydelse för sådana kvinnor medflerbörd som riskerar alt föda barnen för . För sådana gravida kvinnorsom inte är berättigade till havandeskapspenning får enligtutskottet liksom SfU1980/81:5 5 bedöma från fall lill fall om graviditeten som sådan innebärett sjukdomstillstånd och skall berättiga till sjukpenning. Frågan kundenämligen, som utskottet tidigare uttalat (SfU 1975/76:1), inle ses isoleradfrån andra åtgärder i syfle att förebygga sjukdomar. 1 det sammanhangeterinrade utskottet om att hälso- och sjukvårdsutredningen enligl sina direktivskulle beakta hälso- och sjukvårdens samband med den allmänna sjukförsäkringenoch all socialpolitiska samordningsulredningen skulle se översjukdomsbe-greppet. Innan resultatet av dessa utredningars arbete och den ipropositionen aviserade uppföljningen av havandeskapspenningen förelåg varutskottet inte berett alt föreslå en generell rätt till sjukpenning - ellerhavandeskapspenning - i enlighet med vad som yrkats i motionen. På förslag avutskottet avslog molionsyrkandet (rskr 1978/79:386). Som inledningsvis nämnts är enförulsätliiing för att sjukpenning skall utgå att sjukdom förorsakarnedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Förvärvsarbetande gravidakvinnor med fysiskt påfrestande arbetsuppgifter kan - om omplacering till ellmindre ansträngande arbete inte kan ske - få rätt till ledighet medinkomslersältning, havandeskapspenning, som motsvarar den försäkradessjukpenning. Havandeskapspenningen, liksom föräldrapenningen i samband medbarns födelse, kan dock utgå tidigast fr. o. m. den sexlionde dagen före denberäknade lidpunkten för barnets födelse. I motionerna tas i huvudsak upp tvåproblem som rör rätt lill ersällning vid graviditet. Del ena problemet gällerbedömningen av vilka besvär och komplikationer under graviditet som kan ge rätttill sjukpenning och den andra frågan avser rätlen till ersättning då gravidkvinna av förebyggande skäl bedöms böra avstå från förvärvsarbete. I mofion 1979/80:417 av och behandlas båda dessa problemområden. Motionärerna anför alt del förekommerskillnader mellan olika försäkringskassor i deras bedömning av rätt lillsjukpenning i samband med komplikationer under graviditet. Vissa kassor uppgesinle godla komplikationer som grund för sjukpenning vilket enligl motionärernabetyder att tröttande illamående och kräkningar under graviditetens tidigaskede inle ens är likvärdiga med t. ex. en lättare sommarsjuka. Motionärernapekar i sammanhanget bl. a. på de uttalanden om sjukdomsbegreppel som gjordes iförarbetena lill lagen om allmän sjukförsäkring och som har redogjorts för ovani samband med remissyttrande. Dessutom åberopas en domav av försäkringsdomstolen (numeraförsäkringsöverdomstolen) där domstolen inle funnit skäl all ändrariksförsäkringsverkets beslut alt inle medge sjukpenning lill en gravid kvinnasom enligt läkarintyg varit sjukskriven på grund av trötthet i samband medgraviditeten. SfU 1980/81:5 6 anförs vidare att del inte finns något stöd i lag för attsjukskriva förvärvsarbetande gravida kvinnor i förebyggande syfte. Som exempelnämner motionärerna risken för smitta av röda hund, något som kan medförafosterskador och förorsaka samhället större k, jstnader än utbetald sjukpenningundersmittoriskperioden. -Motionärerna begär förslag lill lagändringar som syftartill att arbelsförhindrande komplikationer i samband med graviditet skall ge rättlill sjukpenning och all sjukpenning skall kunna utbetalas i förebyggande syfleför att förhindra fosterskador och hotande missfall. Motionärerna i motion 1979/80:622. fl., anser det angeläget att gravida kvinnor som tillråds alt avhålla sigfrån arbete längre eller för alt minska riskerna för komplikationerfår rätt till ersättning för inkomstbortfall. Denna ersättning bör enligtmotionärerna utgå i form av havandeskapspenning och kunna utges närhelst undergraviditeten som kvinnan efter ordination av läkare avhåller sig från arbete pågrund av gravidilelsbesvär som kan vara lill fara för henne eller foslrel.Motionärerna begär ett förslag lill lagändring av denna innebörd. Liknande synpunkter framförs av i motion1979/ 80:1177, dock att ersättningen för inkomstbortfallet enligt motionen börutgå i form av sjukpenning. Motionären vänder sig också mol att bedömningen avrätten till sjukpenning inle är lika i alla delar av landet. Om den behandlandeläkaren bedömer att föreskrivet sängläge kan inläs i hemmet utgår enligtmotionären inle någon sjukpenning. Om patienten i stället läggs in på sjukhusför vila anses delta, anför motionären, vara ett normalt skäl för attsjukpenning skall utges. Motionären menar att sådana olikheter i bedömningeninte kan accepteras när grunden för den nedsatta arbetsförmågan är densamma. 1motionen begärs därför en översyn av gällande beslämmelser så att tveksamhetinle behöver uppslå vid bedömningen av rätten lill sjukpenning i samband medgravidilelsbesvär. Av den i motion 1979/80:417 åberopade domen (dnr 381/78)framgår bl. a. följande. En gravid kvinna sjukanmälde sig och var enligtläkarintyg sjukskriven med hel arbetsoförmåga på grund av trötthet i sambandmed graviditeten. 1 ett yttrande anförde den aktuella förtroendeläkare,som tagit del av kopia av journalanteckning förd vid mödrahälsovården, altmedicinskt status för den gravida kvinnan var fullständigt normalt och att detsåledes inte fanns någon medicinsk orsak till trötthet. Försäkringskassansbeslut att inte utge sjukpenning överklagades. fanndärvid att kvinnans arbetsförmåga inte på grund av sjukdom varit nedsatt medminst hälften och alt hon därför inle var berättigad till sjukpenning. Verketsbeslut ändrades inte av domstolen. När det gäller frågan om vad som skall anses vara sådansjukdom som kan ge rätt lill sjukpenning anför i sittremissyttrande över de föreliggande motionerna bl. a. all detta i många fallkan vara svårt att avgöra. För att sjukpenning skall kunna utges vidhavandeskap krävs enligt SfU1980/81:5 7 verket alt kvinnan har besvär eller komplikationer sominle betingas av ett normalt graviditelsförlopp. Verket menar att en bidragandeorsak lill att tillämpningen hos försäkringskassorna kan uppfattas somoenhetlig är all bedömningen av när det är befogat att en gravid kvinnaavhåller sig från förvärvsarbete varierar från läkare lill läkare och mellanolika kvinnor. I remissyttrandet framhålls alt begreppet sjukdom även när detgäller gravida kvinnor måste tillämpas med hänsyn till dagens kunskap om vadsom är vetenskap och beprövad erfarenhet i fråga om sjukdomstillstånd. Försäkringskasseförbundetanför i sitt yttrande all problemet i det här sammanhanget ofta är att läkarnai många fall undviker att ange en specificerad sjukdomsdiagnos på sina intyg. Ulskollel har vid behandlingen av ett motionsyrkande omrätt till sjukpenning för gravida kvinnor med flerbörd som behandlas i öppenvård erinrat om (SfU 1978/79:24) att hälso- och sjukvårdsutredningen, ,enligl sina direktiv skulle beakta hälso- och sjukvårdens samband med denallmänna sjukförsäkringen och att socialpolitiska samordningsulredningen skullese över sjukdomsbegreppet. I sill belänkande (SOU 1979:78) Mål och medel förhälso- och sjukvården - Förslag till hälso- och sjukvårdslag belyser HSU bl. a.föränderligheten i begreppen hälsa och sjukdom liksom olika tolkningar av dessabegrepp. En slutsats blir enligt HSU att en gång för alla gällande definitionerinte kan ges. Tolkningen av begreppet sjukdom förutsätter HSU även i framlidenkunna vara baserad på en objektiv eller en subjektiv bedömning. måste nästan allfid vid bedömningen beaktas såväl medicinska somsociala och psykologiska faktorer, och utredningen anser det viktigt att beaktaatt sjukdomsbegreppet har delta sammansatta innehåll. Det är dock, anför HSU,angeläget all motverka en alltför vid tolkning av sjukdomsbegreppet. Till grundför en sjukförklaring bör enligt HSU i det stora flertalet fall ligga enmedicinskt påvisbar sjukdom eller en kombination av medicinska och andrabedömningar. HSU:s belänkande är f. n. föremål för remissbehandling. - Socialpolitiskasamordningsulredningen framhåller i sitt belänkande (SOU 1979:94) En allmänsocialförsäkring att den principmodell för en sådan försäkring som föreslås ibetänkandet inle innehåller någon fullständig beskrivning av reglerna i delframtida bidragssystemet. a. sjukdomsbegreppel hör enligl utredningen tillde frågor som kan behöva utredas närmare. Utredningens förslag ochremissyttrandena däröver är f. n. föremål för beredning inom . Enligl utskottets mening måste frågan om vad som skallanses vara sådan sjukdom som kan ge rätt lill sjukpenning liksom hittillsprövas av från fall lill fall. Sjukdomsbegreppet som sådantär som framgår ovan föremål för överväganden. Utskottet förutsätter alt riksförsäkringsverketäven fortsättningsvis följer tillämpningen på området och verkar för alt dennablir enhetlig. Någon åtgärd medanledning av yrkande 1 i motion1979/80:417 är med hänsyn lill det anförda enligt SfU1980/81:5 8 utskoltels uppfattning inle påkallad. Såvilt gäller frågan om ekonomisk kompensation för gravidakvinnor som av förebyggande skäl måste avstå från förvärvsarbete längre ellerkortare tid under graviditeten anser såväl somFörsäkringskasseförbundet i sina remissyttranden att det är angelägel attdenna fråga får sin lösning. I yttrandena förordas en närmare ulredning avfrågan. Verket pekar i detta sammanhang på att en framkomlig väg för att lösafrågan kan vara att komplettera bestämmelserna om havandeskapspenning. I det ovan nämnda betänkandet SfU 1978/79:24 hänvisadeutskottet också lill att de införda bestämmelserna omhavandeskapspenning enligl den aktuella propositionen skulle bli föremål föruppföljning. Utskottet kan i detta sammanhang erinra om att utskottet (SfU 1979/80:11) behandlade ett motionsyrkande om havandeskapspenning tillhemarbetande, varvid ulskollel ansåg att det fick ankomma på den då aviseradeutredningen om översyn av föräldraförsäkringen all beakta de synpunkter somframförts i motionen. En särskild utredare har numera fillkallatsför alt göraden nämnda översynen (dir. 1980:53). Enligl direktiven skall utredarenutvärdera och se över reglerna för rätt lill ledighet för vård av barn samlersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen och för havandeskapspenning. Av det ovan anförda framgår att gravida kvinnor som avförebyggande skäl och utan all sjukdomstillstånd föreligger måste avstå frånförvärvsarbete längre eller kortare lid under graviditeten i regel inte kan fåersättning för inkomstbortfallet. Havandeskapspenning kan under vissa bestämdaförutsättningar utges tidigast fr. o. m. den sexlionde dagen före denberäknade tidpunkten för barnels födelse. Är kvinnan inte berättigad tillhavandeskapspenning kan inkomstbortfallet läckas genom alt kvinnan tar ul endel av sin föräldrapenning. Denna ersättning kan emellertid uppbäras fidigastfr. o. m. samma tidpunkt som havandeskapspenningen. Utskottet delar remissinstansernas uppfattning att detfinns skäl att närmare utreda frågan om kompensation för inkomstbortfall förgravida kvinnor som av förebyggande skäl måste avslå från förvärvsarbete ochdär sjukdomstillstånd inte föreligger. En sådan utredning bör enligt utskottetsmening behandla bl. a. de frågor som framförs avslutningsvis i riksförsäkringsverkelsremissyttrande, såsom att klarlägga i vilka fall del är motiverat av medicinskaskäl med uppehåll i förvärvsarbetet, i vilken ulslräckning och på vad sättinkomstbortfall skall läckas och om arbetsgivares skyldighet att omplacera lillannat arbete skall utvidgas. Utredningen bör också klarlägga i vilka fall detnu kan förekomma oenhetligheter i bedömningen av rätt till ersättning vidförebyggande åtgärder i samband med graviditet. Utredningen bör pröva omproblemet kan lösas genom en komplettering aV bestämmelserna omhavandeskapspenning på säll verket har anförl eller orti frågan bör lösas påannat sätt, t. ex. inom föräldraförsäkringens ram. Förslag lill lösningar börla sikte på att få enhetlighet i bedömningen. SfU 1980/81:5 9 Vad utskottet anfört bör med anledning avmotionerna 1979/80:622 och 1979/80:1177 samt yrkande 2 i motion 1979/80:417 gesregeringen lill känna. 1. belräffande sjukpenning vid gravidilelsbesväravslår motion 1979/80:417 yrkande 1, 2. beträffande ersättning vid förebyggande åtgärdermed anledning av motionerna 1979/80:417 yrkande 2, 1979/80:622 och 1979/80:1177som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), Marfin Segersledl (s), ArneLindberg (c), (), ,i (c) och Nils-OlofGustafsson (s).