bet · G401CU28 · 1980-12-31 00:00:00 — om byggnadslagstiftning m. m. Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 1980/81: 284 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen hos regeringen hemställer om att svensk byggnorm utformas så attföreskrifter om klämfria dörrar införs, 633 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen måtte besluta att hos regeringen begära att gällande bestämmelser ibyggnadsstadgan ändras i enlighet med vad som anförts i motionen (bredaredörrar), 635 av m. fl. (fp) vari hemställs attriksdagen begär att regeringen låter utreda möjligheterna att träffa avtal medberörda kommuner om byggförbud kring i enlighet med vad imotionen framförts, 1074 av () vari hemställs att hosregeringen begär att 7 och 8 §§ lagen om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande ges en utformning som undanröjer onödig byråkrafi, 1843 av () varihemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av gällandelagstiftning och byggnormer på grundval av gjorda praktiska ochekonomiska erfarenheter av tillämpningen på befintlig bebyggelse, samt attdärvid särskilt ifrågasätta anordnandet av grovsoprum även som separeringen avhushållssoporna i fastigheterna, 1844 av () och StinaAndersson (c) vari hemställs att hos regeringen begär att naturvårdsverketoch planverket ges i uppdrag att som ett led i den fysiska riksplaneringeninventera och föreslå lämpliga åtgärder för bevarandet av värdefullagrönområden i de större tätortsregionerna. 1845 av m. fl. (c, m,fp) vari hemställs 1. att riksdagenhos regeringen anhåller om en översyn av byggnormers varaktighet,ikraftträdande samt industrins behov av omställning m. m. vid revidering ochinförande av nya normer i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendealternativa normidéer, 7S5Ö av m. fl. (vpk) vari föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhur gällande riktlinjer för hushållningen med mark och vatten skall beaktas, 1894 av m. fl. (vpk) vari, med hänvisning tillmotiveringen i motion 1980/81:1893, föreslås att uttalar attplaneringen av ett 1 1980/81. CU 1980/81:28 CU1980/81:28 2 tillräckligt antal barnstugeplatser vid ny- och ombyggnadav bostäder bör vara en förutsättning för godkännande av stadsplan respektivetillstånd till sanering, 1910 av m. fl. (s) vari hemställs altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående förslagen om PBL - Ny plan- och bygglag. 2 behandling m. m. Enligt luftfartslagen fordrastillstånd av regeringen för att inrätta och driva flygplats för allmänt bruk omnågon annan än staten skall utöva driften. Anläggande av flygplats kräver f. n.i och för sig inle tillstånd enligt byggnadslagstiftningen. Regelmässigt krävsdock byggnader och arbeten som kräver byggnadslov och i princip ofta ävendetaljplan. 1 samband med den fysiska riksplaneringen har det strukits under(prop. 1975/76:1 s. 73 f) att det är angeläget att flygplalsfrågornauppmärksammas i den kommunala översiktliga planeringen. 181-83 §§ byggnadslagen ges bestämmelser om förbud motbebyggelse till hinder för försvaret, luftfarten m. m. Miljöskyddslagen är tillämplig på bl. a. användning avmark, byggnad eller anläggning på sätt som kan medföra störning för omgivningengenom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat sådant, om störningeninte är helt tillfällig. Utskottet har tidigare behandlat frågor som ansluter tiWplaneringen kring storstäderna. Förslaget om primära rekreationsområden (prop.1975:46, CU 1975/76:2) innehöll bl. a. ett uttalande i propositionen om attområdena kring de tre storstäderna är arealmässigt begränsade i förhållandetill folkmängden och att de inte kan behandlas som primära rekreationsområdendärför att de i första hand måste utnyttjas för närrekrealion. Utskottetkonstaterade a. att områdena närmast och redanbehandlades inom den fysiska riksplaneringen och att intresset av att bevaratillgängliga områden för närrekreation där kan jämställas med riksintressena iövrigt. Utskottet ansåg all de i propositionen anförda synpunkterna medbeaktande av vad utskottet anfört torde kunna fogas in i redan gällandeplaneringsmål. gav som sin mening regeringen detta till känna. I ettsärskilt yttrande (c) anfördes bl. a. att tillgången på närrekrealion haravgörande betydelse för människors levnadsförhållanden och alt samhälletsplanering och ekonomiska stöd borde utgå från rekreationsbehovet även i detätbefolkade regionernas närhet. beslut av regeringen beträffande den fysiskariksplaneringen inom innehåller bl. a. uttalandet att del ärangelägel med fortsatta åtgärder för att ge rekreationsområdena förbefolkningen i ett tillräckligt skydd. CU1980/81:28 3 Frågan om bevarande avHanslaområdet vid har behandlats i interpellationssvar den11 . 1 svaret angavs bl. a. alt området ansågs i första hand fallainom den kommunala planeringens ram. 1 det förslag till ny regionplan somingetts till regeringen angavs området som utredningsområde. Frågan om attinförliva området med det befintliga naturreservatet på behandlasinom . En redogörelse för behandlingen av tidigare krav (fp)(vpk) beträffande markreservationer i plan för daghem m. m. har getts ibetänkande CU 1978/79:2 s. 3-5. Enligt bosladssaneringslagen får hyresnämnd förbjudafastighetsägare alt utföra förbättringar som inte kräver byggnadslov om inteåtgärden behövs för all uppnå lägsta godtagbara standard och det är uppenbartatt åtgärden inte är påkallad av boendehänsyn. Gäller åtgärderna sådant somkräver byggnadslov och inte behövs för att nå lägsta godtagbara standard kanorganisation av hyresgäster motsätta sig den. Åtgärden får då vidtas endast omhyresnämnden medger det. Detta kräver att särskilda skäl föreligger. 2.2 Byggnormer m. m. Genom byggnadslagstiftningenställer samhället grundläggande krav på byggnaders säkerhet och funktion.Effekterna på byggandet av ändringar i normsystemet är endast delvis kartlagda.Det åligger dock den nu arbetande byggprisutredningen (Bo 1980:01) att se överkostnadseffekterna av nya byggnormer samt att överväga metoder att bättre kunnaförutse kostnadseffekterna av ändringar i statliga normer. Visst arbete meddenna inriktning pågår också inom planverket. De grundregler som ges i byggnadsstadgan (BS) utvecklasoch konkretiseras i den av statens planverk med stöd av 76 § 1 mom. i dennastadga utgivna Svensk byggnorm (SBN). Härvid gäller dock att föreskrift av inteoväsentlig ekonomisk betydelse liksom föreskrift som av annan orsak är avstörre vikt skall fastställas av regeringen. Detaljbestämmelser avseende skydd mot barnolycksfalllämnas i SBN (kap. 41) och de gäller vid ny- eller ombyggnad av bostadslägenheterför stadigvarande bruk med undantag av enrumslägenheter utan egna matlagningsutrymmeneller lägenheter i pensionärs- och ålderdomshem. Avsikten är att skydda barnupp till 3 (och i viss mån 6) år mot olyckor. Åtgärderna omfattar bl. a. fönsterspärrar,skydd mot inlåsning, utformningen av trappor och balkonger, förvaring avfarliga preparat och mediciner samt vassa hushållsredskap, värme- och tippskyddför spis, disk- och tvättmaskin samt petsäkra eluttag. I en kommentar till SBN- som dock inte är bindande -påpekar dessutom planverket att klämfria dörrarbör finnas i sådana lokaler där barn förekommer i större omfattning som iförskolor samt låg- och mellanstadieskolor. Barnolycksfallsutredningenhar i sitt betänkande Barnolycksfall (SOU CU1980/81:28 4 1979:28) tagit upp frågan om barnsäkerheten i hemmet.Utredningen lämnar dock inte några förslag till ytterligarebarnsäkerhetsåtgärder vid nybyggnad. Däremot förespråkar utredningen att allaäldre bostäder skall kompletteras med de barnsäkerhetsanordningar somföreskrivs i SBN för ny- och ombyggnad. Det i enlighet med utredningens förslaginrättade barnmiljörådet är centralt organ för säkerhets- och miljöfrågorbland barn och ungdomar. Rådet kommer fortlöpande att följa bl. a. barnenssäkerhet i hemmet. Enligt bestämmelserna i 42 a § BS skall bosläder för annatän fritidsändamål och utrymmen i byggnader fill vilka allmänheten ägertillträde eller som utgör arbetslokaler utformas så att de blir tillgängligaför och kan användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmågafill följd av ålder, invaliditet eller sjukdom. Också när det gällerhandikapptillgängligheten lämnas detaljföreskrifter i SBN. De innebär förnyproducerade bostäder att minst en ingång till byggnad samt minst enförflyttningsväg till bostadslägenheter eller utrymmen i byggnad till vilkaallmänheten äger tillträde skall kunna användas av personer med nedsattrörelse- eller orienteringsförmåga. För bostadslägenhet gäller dessutom attminst en entrédörr samt minst en dörr till varje rum inklusive kök, etthygienrum och en balkong eller uteplats skall medge passage med rullstol.Bestämmelserna om dörrar i bostäder trädde i kraft , medanövriga bestämmelser är av äldre datum. Sophanteringen i bostadshus regleras också den i SBN.Bestämmelserna innebär att det för bostadshus skaU finnas utrymme förhushållsavfall och återanvändbart avfall. För flerbostadshus gäller dessutom att där skall finnasutrymme för skrymmande avfall (storsoprum). Har huset mer än två våningar skallsopnedkast ordnas om inte avfallet omhändertas tillfredsställande på annatsätt. Minst ett sopnedkast per trapphus eller soputrymme per hus skall ordnasså att det kan nås av person i rullstol. Storsoprum (eller fast lokaliserad container) skall finnasinom 200 m från trapphus. Mot bakgrund av att reglerna tillkommit avarbetsmiljöskäl stadgas att transportvägen för avfall skall vara kort ochbekväm. Kärra skall kunna användas. För befintlig bebyggelse gäller enligt 82 § BS att endastsådana anordningar för avfallshantering som skäligen kan fordras för attåstadkomma godtagbara arbetsförhållanden behöver finnas. Detta återspeglas imotsvarande föreskrifter i SBN. Avseende de avvägningar som härvid kan bliaktuella har departementschefen i proposition 1977/78:50 (s. 15-16) uttalatföljande. När det gäller avvägningen i dessasituationer anser jag alt bör göra en med hänsyn tillförhållandena lämplig avvägning mellan t. ex. vad som bör krävas för attförbättra arbetsmiljön för sophämtnings- CU1980/81:28 5 personalen och vad åtgärder i detta syfte bör få kosta.Riktmärket bör vara att få till stånd en med hänsyn till ekonomiska och byggnadstekniskaförutsättningar godtagbar helhetslösning vad avfallshanteringen beträffar. Föratt man skall åstadkomma en sådan lösning kan del ibland bli nödvändigt attavstå från sådant som normalt hör tili den interna sophanteringen t byggnaden.Krav på en godtagbar transportväg kan t. ex. medföra att hyresgästerna fårupphöra med att kasta avfallet i sopnedkast och i stället lämna avfallet isärskilt anordnade utrymmen i anslutning till transportvägen. 1 dessa fall dåen avvägning måste göras mellan arbetsmiljön för sophämtningspersonalen ochden interna sophanteringen i byggnaden bör alltså enligt min meningsophämtningspersonalens arbetsmiljö i första hand tillgodoses. Civilulskottet (CU 1977/78:6) hadeinte heller något att erinra mot propositionen i denna del. För finansieringen av förbättringsåtgärder försophanteringen utgår statligt bostadslån. I Bygginfoskolans regi har genomförts en riksomfattandekursverksamhet beträffande ombyggnad av soprum. Verksamheten har syftat tillatt ge berörda personer och lokala myndigheter nödvändig kunskap för att de påett riktigt sätt skall kunna hantera lagstiftningen och dess intentioner.Statens planverk följer också i samråd med kommunförbundet, , ,renhållningsverksföreningen och berörda fackliga organisationer i en referensgrupptill Bygginfoskolans arbete utvecklingen vad gäller förbättringsåtgärderna. 2.3 Tilläggsavgift vid olovligt byggande Enligt lagen (1976:666, ändrad1976:890 och 1979:983) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. (LPl) kan vissa överträdelser av byggnadslagen och byggnadsstadgan leda tillatt avgifter tas ut: byggnadsavgift, tilläggsavgift och särskild avgift. Vidolovligt byggande i alla former tas byggnadsavgifl ut. Tilläggsavgift skall tasut när överträdelsen anses vara av särskilt allvarlig beskaffenhet -1, ex. nären helt ny byggnad har uppförts eller en befintlig byggnad har till- ellerpåbyggts utan byggnadslov. Särskild avgift tas ut när del gäller sådanaöverträdelser som inte utgör olovligt byggande. Enligt 7 § LPI skall filläggsavgift tas ut när det ärfråga om en olovlig åtgärd som innebär att 1. helt ny byggnaduppförs, 2. befintligbyggnad till- eller påbyggs, 3. byggnad inredshelt eller delvis till väsentligen annat ändamål än det till vilket byggnadenförut varit använd, 4. byggnad ellerdel av byggnad tas i anspråk för väsentligen annat ändamål än det till vilketbyggnaden förut varit använd eller som finns angivet på godkänd ritning eller CU1980/81:28 6 5. byggnad rivs. Varken byggnadsavgifl eller tilläggsavgift får tas ut bl.a. när den olovliga åtgärden rättas innan påföljdsfrågan tas upp vidsammanträde med . Tilläggsavgift utgår inte heller när ny- ellertillbyggnaden inte är större än 10 m-. Tilläggsavgift utgår fr. o. m. år 1980med . för varje m- brutloarea utöver 10 nr (prop. 1978/79:111, CU1979/80:3). beslutar om byggnadsavgifl, medanprövningen av frågan om den olovliga åtgärden skall föranleda ocksåtilläggsavgift har lagts på allmän domstol. Endast allmän åklagare är behörigatt väcka talan och detta endast om begärt det. Domstolen kansätta ner eller efterge tilläggsavgift t. ex. när överträdelsen anses ursäktligeller bagatellar-tad. har i betänkandet Ny plan- och bygglag(SOU 1979:65 s. 499-508) behandlat även LPI och föreslår att denna lag arbetasin i den nya . Utredningen redovisar bl. a. synpunkter påbehovet av ändringar i LPI som förts fram av i en PMden liksom en framställning från i . 1såväl promemorian som framställningen framhålls det som otillfredsställandeatt i alla situationer då tilläggsavgift formellt skall tas utmåste anmäla frågan till åklagaren. Utredningen föreslår alt ingen åtgärd med en bruttoarea av20 m- bör träffas av tilläggsavgift. I promemorian och framställningen föreslåsockså att skall ha möjlighet att i vissa fall avstå från attanmäla frågan om tilläggsavgift till åklagaren. Utredningen anför härtill attförslaget att undanta åtgärder med en bruttoarea under 20 m- eller mindre börmedföra en minskning av antalet fall då anmälan till åklagaren blir aktuell.Med hänsyn till den principiella tveksamhet som finns mot att läggaskönsmässiga bedömningar på anser utredningen att det knappastfinns utrymme för några ytterligare ändringar i gällande bestämmelser. Gällande riktlinjer för hushållningmed mark och vatten har inga omedelbara rättsverkningar. Dåvarandecivilministern anförde i anslutning fill detta konstaterande (prop. 2 s. 302) att detta följde redan av att riktlinjerna för konkreta ställningstagandenbehöver preciseras eller dareutvecklas antingen genom fortsatt planering elleri samband med mer detaljerade lokaliseringsbeslut. Härtill kom att gällandelagstiftning inte förutsätter förekomsten av övergripande planbedömningar somskulle binda Kungl. Maj:t eller myndigheterna i enskilda beslut rörandemarkanvändningen. Det förutsattes dock att rikfiinjerna utan särskildföreskrift blev vägledande för Kungl. Maj:t vid alla beslut om sådanmarkanvändning som riktlinjerna avser. Det ansågs ligga i sakens natur altsamma riktlinjer kom CU1980/81:28 7 att iakttas också av myndigheterna. Alla statligamyndigheter har anbefallts att beakta riktlinjerna för hushållning med mark ochvatten (SFS 1973:15). nämnda proposition angavs att frågan om hur manmer generellt skall förknippa beslut grundade på den fysiska riksplaneringenmed direkta rättsverkningar för kommuner och enskilda skulle övervägas avbygglagutredningen. PBL-utredningenhar redovisat förslag om lagreglering av riktlinjerna. I har, utom annat, frågan om regeringenstillämpning av riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen tagits upp i eninterpellationsdebatt . Inom granskas f. n. idechargesammanhang bl. a. regeringens hänsynstaganden till riktlinjer i denfysiska riksplaneringen vid beslut om byggnadsplaner för fritidsbebyggelse.Kommande betänkande torde behandlas i kammaren . I motion 1980/81:635 (fp) föreslåsen utredning av möjligheterna att träffa avtal om byggförbud kring Arlandaflygplats - avtal mellan staten och resp. kommun. Motionärernas utgångspunkt äratt man på delta sätt bör hindra att man - liksom i Brommaärendel -ställs inför krav från de boende på begränsningar i flygverksamheten. Tillkomsten av ytterligare bebyggelse föregås avplanmässiga bedömningar, vari ingår även överväganden om buller- ochriskzoner. Dessa bedömningar faller i första hand på resp. kommun men kommerunder statlig prövning vid planfastställelse. Det finns utifrån dessaförhållanden inte anledning att införa ett system med avtal mellan staten ochkommunerna. Motionärerna anför att de önskade överenskommelserna bordeleda till ett byggförbud inom en radie av en till en och frånArlanda flygplats. Uttalandet torde, mot bakgrund av vad i övrigt anförts imotionen, innebära att hittillsvarande bedömningsnormer bör skärpas. Hithörandefrågor får enligt utskottets mening beaktas i forskning och tillämpning ochinte leda till något uttalande. Motion 1980/81:1844 (c) innehåller förslaget att riksdagenhos regeringen begär att och planverket ges i uppdrag alt somett led i den fysiska riksplaneringen inventera och föreslå lämpliga åtgärderför bevarandet av värdefulla grönområden i de större tätortsregionerna. Blandområden där sådana bevarandeskäl anses föreligga framhåller motionärerna Hanslaområdetpå i nordvästra . Vissa områden i närheten av storstadsområdena täcks redanav bevaranderiktlinjer inom den fysiska riksplaneringen. CU1980/81:28 8 intressen inom den kommunala planeringen men kan ocksåbeaktas t. ex. i samband med fråga om bildande av naturreservat. De intressen som motionärerna närmast torde hävda bevakasi första hand inom den kommunala planeringen och vid överväganden om naturreservat.En fullföljd av en förordad utredning torde närmast syfta till alt ge underlagför riktlinjer för hushållning med mark och vatten - riktlinjer som avsesmedverka till att områden undantas från exploatering och därmed kan användasför t. ex. närrekreation. Enligt utskottets mening finns det inte tillräckligaskäl för att skulle föregripa de kommunala - eller regionala -planövervägandena. De översiktliga bedömningar som staten kan önska hävda idessa sammanhang kommer till uttryck såväl i samråd mellan länsstyrelse ochkommun som vid t. ex. planfastställelser. Det finns f. n. inte anledning utgåfrån annat än att även de översiktliga bedömningarna redovisas i planarbeletutan ett särskilt utredningsuppdrag. Motionen avstyrks därför. Förslaget att stadsplan inte skall fastställas resp.tillstånd till sanering inle skall ges om det inte planerats ett tillräckligtantal barnstugeplatser förs fram i motion 1980/81:1894 (vpk). Motsvarande förslag, såvitt gäller detaljplaner, har förtsfram och avstyrkts av utskottet. Detta har skett medhänvisning till att syftet i väsentliga delar är tillgodosett genom gällandeanvisningar för planläggningen samt till att det inte vore lämpligt att brytaut en sådan fråga ur arbetet på en ny plan- och bygglag. Dessa bedömningargäller i sak även frågan om ändringar i bostadssaneringslagen. Bedömningar idessa delar kan även beröras av arbetet inom stadsförnyelsekommittén. Motionen 1980/81:1910 (s) utgår från uppfattningen attsamhällsplaneringen är bristfällig, bl. a. med hänsyn till önskemålen att fåen boende- och servicestruktur m. m. som skapar förutsättningar förjämställdhet mellan kvinnor och män. Motionärerna anför att iutredningsförslaget till en ny plan-och bygglag tagits ringa hänsyn till bl. a.existerande förvärvshinder för kvinnor. Redovisningen bör göras såväl i programsom i översiktlig och detaljerad planering. Motionen utmynnar i hemställan attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförslaget till en ny plan- och bygglag. Det finns enligt utskottels mening ingen erinran motmotionärernas allmänna syften. Dessa syften riktar sig mot samhällsplaneringeni en vidare mening- ekonomisk och fysisk planering där en samordning måste skeför att nå uppsatta mål. Det är inte möjligt ätten lagstiftning om fysiskplanering ger uttömmande uttryck för en viss önskad struktur - önskemålenväxlar också lokalt. För att uppnå vissa plankvaliteter inom ramen för en"lämplig samhällsutveckling" krävs bl. a. resurser, lämpligabeslutsformer och politisk vilja. En av de grundläggande förutsättningarna fören kvalitetsmäs-sigt god planering är att medborgarintressel får göra siggällande inte endast CU1980/81:28 9 när det gäller konkreta planförslag ulan också när detgäller målsättningar och översiktliga bedömningar. Som motionärerna också anförär det därför viktigt att planeringen sker så att medborgarna har möjlighet attbevaka skilda intressen. Som anförs i utredningsförslaget (SOU 1979:65-66 s.210) är exempelvis de ändrade relationerna mellan kvinnor och män i arbets- ochfamiljeliv en faktor som måste bidra till nya normer för hur miljön börutformas. En begäran från sida om att vissa materiella krav beaktaseller om hur redovisningen av planeringsunderlaget skall ske är emellertid intelämplig. Det får förutsättas att det fortsatta arbetet kommer att utgå från denutveckling som skett av värderingarna och viljan till aktivt dellagande frånalla berörda grupper. 3.2 Byggnormer m. m. I motion 1980/81:1845 (c, fp, m)föreslås en översyn av byggnormerna i fråga om varaktighet, ikraftträdande samtindustrins behov av omställningar i samband med revidering och införande av nyanormer. Förslag lämnas också om utredning av "alternativa normidéer".Som ett exempel nämns ersättande av normer med ett utökat och annorlundaproduktansvar. 1 sin motivering till de framlagda förslagen pekar motionärernai första hand på normsystemets kostnadseffekter. Det av motionärerna betonade intresset av att normer inteändras alltför ofta och med för kort övergångstid beaktas enligt utskottetsmening såväl av planverket som av regeringen vid dess fastställelseprövning.Det finns därför inte anledning till någon åtgärd i denna del. a. fill vad utskottet anfört i belänkande CU 1979/80:31 (s, 20)har utskottet inte heller funnit anledning förorda att byggnormerna ersätts medett utvidgat produktansvar. 1 motion 1980/81:284>(s) ställs krav på föreskrifter omklämfria dörrar vid nybyggnad. Motionärernas grundsyn att riskerna för barnolycksfallfortlöpande bör beaktas i normarbetet delas helt av utskottet. Det är samtidigtutskottets uppfattning att föreskrifterna i SBN ger ett nu acceptabelt skyddmot de allvarligaste olycksriskerna i ett hem. Vad motionärerna anför fårfortlöpande beaktas i normarbetet utan något uttalande från sida. De handikappbyggnormer som trädde i kraft den 1 januari1980 är framtagna i samråd med handikapporganisationerna och tillförsäkrarsåväl rullstolsbundna som andra rörelsehindrade personer tillträde till allanyproducerade lägenheter. De krav på dörrbredd och därav följandehandikappfillgänglighet i bostäder som ställs i motion 1980/81:633 (s) ärdärmed redan tillgodosedda. antog de ändringar i byggnadsstadgan(prop. 1977/78:50, CU 1977/78:6, rskr 1977/78:72) som gäller avseendesopulrymmen och sophantering för befintlig bebyggelse. CU1980/81:28 10 trädde i kraft . 1 motion 1980/81:1843 (m)hemställs om en översyn av gällande regler på grundval .av gjordapraktiska och ekonomiska erfarenheter av tillämpningar med särskilt beaktandeav kraven på grovsoprum samt separering av hushållssoporna. Motionärerna pekari sin motivering på de ekonomiska och praktiska konsekvenserna av reglernastillämpning. Syftet med kraven på avfallshanteringen i befintligbebyggelse är att åstadkomma godtagbara arbetsförhållanden för den som hämtaravfall från bostadshus. gäller dock att normerna utformats så attendast sådana åtgärder som skäligen kan fordras för att åstadkomma dettabehöver genomföras.