bet · G401TU6 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:6 ombesparingar i statsverksamheten, m. m., (prop. 1980/81:20) Regeringen häri proposition1980/81:20 bilaga 5 () under rubricerade avsnitt(punkterna 1 -4. s. 2-5) dels föreslagit att godkänna vad föredragandedepartementschefen har anfört om organisationsförändringar inom . dels delgett vad föredragande departementschefenhar anfört om vägväsendet. I motion 1980/81:56 av ArneAndersson i m.fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att bygga bro vid Bjursundsström i Kalmarlän. I motion 1980/81:61 av . (s) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om att bygga en bro över Liljedalssundet. I motion 1980/81:63 av m.fl. (c. m, fp) yrkas alt hos regeringen begär allsparinsatserna på färjetrafikens område underställs slutgiltigaprövning i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1980/81:86 av BertilZachrisson m.fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-3 och 12-14), attriksdagen beslutar 1. avslå vadregeringen föreslagit under avsnitt (1) Statens vägverks organisation, 2. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om den statligafärjeverksamheten. 3. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om vägbyggnads verksamheten. 12. att sammanlagt . skall slå tillkolleklivtratlkberedningens förfogande förde utgifter som anges i motion1980/81:71. 1 1980/81. TU1980/81:6 2 13, till Bidrag till byggandeav kommunala vägar och gator på tilläggs budget 1 till statsbudgeten för /81 anvisa ett reservations anslag av , 14. till Byggande av statliga vägar på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1980/81:89 av Sven-GöstaSignell m.tT (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggandet av en bro över Brosundel mellan Brosundenoch Rosendala i . I motion 1980/81:90 av m.ll (s) yrkas 1. att hos regeringen begär skyndsamma åtgärderför att färje trafiken vid Pitsundet, Anttis, Kuoksu samt Killingi i ersätts med broar, 2. att tills nämnda broar färdigställts beslutaruttala att ingen indragning i turtätheten bör ske. I motion 1980/81:92 av Karl-ErikSvartberg m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om broar mellan och samtmellan och Hamburgö i . 1 motion 1980/81:93 av OlleSvensson m.fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om färjeleden mellan och Björsund. I motion 1980/81: 105 av LarsWerner m.tl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, att med avslag påproposition 1980/81: 20 bilaga 5 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande vägväsendet. Inom statens vägverk pågår enligtpropositionen - på initiativ av verket - en översyn av verkels organisation,personalbehov m.m. pä central, regional och lokal nivå. En sådan fortgåendeöversyn och rationalisering av myndigheternas organisation och arbetsformer ärenligt föredragandens mening av väsentlig betydelse för att hålla nerekostnaderna i statsverksamheten. Rationaliseringen inom innebäringen förändring av decentraliserade organisationsstruktur. Enligtföredragandens mening bör så långt möjligt påskynda genomförandet avaktuella organisationsförändringar. Vid ett fullt genomförande av dessa ansesen besparing av 10-20 milj. kr. ärligen kunna uppnås. TU1980/81:6 3 förd organisationsförändring sägs vidare kunna ge ickeoväsentliga besparingar . När det gäller regionala byggnadsorganisalionpågår f. n. en utredning om organisationen av de norra byggnadsdistrikten.Föredraganden räknar med att senare återkomma härtill. Mot föredragandens uttalanden idenna del har motionsledes vissa erinringar framförts. 1 den socialdemokratiska gruppmotionen 1980/81:86framhålls sålunda att frågor om organisation riksdagenså sent som . Då anförde trafikutskottet (/80:9) att det ärnödvändigt för att fortsätta rationaliseringen av sin organisation.Inte minst de otillräckliga väganslagen nödvändiggör åtgärder av rationaliseringskaraktär.Utskottet framhöll dock att fullständigt beslutsunderlag rörande exempelvisindragning av vägstationer i skogslänen enligt uppgift från ännu ejförelåg. Utskottet erinrade vidare om att anmält vissa frågor häromför regeringen. Från såväl samhällsekonomisk synpunkt som med hänsyn till den framtidaservicenivån pä vägområdet fann utskottet det vara mycket viktigt att berördafrågor noggrant prövas samt alt härav föranledda förslag föreläggs . Mol bakgrund härav finner motionärerna det nu inte vararimligt alt skall godkänna en organisationsförändring av del slag somföreslås i propositionen. Regeringens förslag bör därför enligt motionärernaavslås i denna del. Regeringens överväganden med anledning av vägverketsförslag anses vidare böra redovisas för på det sätt somtrafikutskottet förutsatt, vilket lämpligen kan ske i budgetpropositionen, I partimotion 1980/81: 105 (vpk)sägs att statens väggbyggnadsorganisa-tion f. n. är i stort sett fördubbladeftersom arbetsmarknadsverket och har var sin organisation. Ettenhetligt statligt vägbyggnadsorgan bör enligt motionärerna skapas, varigenomett antal miljoner anses kunna sparas in. Utskottet vill för sin del - medanledning av yrkande i motion 1980/ 81:86 (s) - erinra om att föredragandeninte nu framlagt något organisationsförslag utan endast uttalat vikten av attvägverket så långt möjligt påskyndar genomförandet av aktuellaorganisationsförändringar. Även utskottet finner det angeläget att så sker.Föredragandens uttalande om att en snabbt genomförd organisationsförändring kange inte oväsentliga besparingar förefaller inteheller orimligt. Utskottet förutsätter emellertid att sådana förändringar medavseende på den centrala och regionala organisationen, som har att laställning till, i sedvanlig ordning och möjligt underställs riksdagensprövning. Vadbeträffar den lokala organisationen framhöll utskottet i sitt betän- tl 1980/81. TU1980/81:6 4 kände /80:9 alt det bedömde det som nödvändigt attvägverket fortsätter rationaliseringen av sin organisation. Inte minst deotillräckliga väganslagen nödvändiggör f. ö. åtgärder avrationaliseringskaraklär. Enligt proposition 1978/79:99 om en ny trafikpolitikvar vidare en förutsättning för en fortsatt hög ambitionsnivå fördriftverksamhelen också att de pågående rationaliseringarna fortsätter. Detgäller därvid rationaliseringar såväl på maskinsidan som i vad avserarbetsmetoder och organisation. För att skall kunna garantera en rationell ocheffektiv driftverksamhet enligt den inriktning som statsmakterna angetterfordras således att organisationen av verkets driftresurser får en rationelloch till medelstilldelningen anpassad utformning. Detta innebär enligt vadverket tidigare angivit förutom anpassning av de regionala resurserna påvägför-valtningarnas driftkonior även att den lokala driftorganisationen,arbetsområdena, måste ses över. Frågorna om indragning eller omorganisation avarbetsområden är dock enligt verkets uppfattning av komplicerad natur eftersomåtgärderna så gott som genomgående får negativa regionalpolitiska effekter. Beslut av den art varom här är fråga föregås vidare enligtverket av ingående utredningar samt överläggningar med representanter för personalorganisationerjämte berörda lokala och regionala myndigheter. Hänsyn sägs därvid i störstamöjliga mån las till samhällsekonomiska samt regional- ocharbetsmarknadspolitiska synpunkter. Utskottet förutsätter alltjämt alt så sker och finner detför sin del - såväl från samhällsekonomisk synpunkt som med hänsyn till denframtida servicenivån på vägområdet - vara viktigt att frågorna härom noggrantprövas. Vidare vill utskottet framhålla angelägenheten av att en bättre samordningav verksamheten inom de regionala organen för byggande och drift eftersträvas. Den pågående översynen har emellertid enligt vad utskottetav erfarit redan gett vid handen att - till följd av detrafiksäkerhets- och organisationsmässiga bedömningar som härvid måste göras -indragningarna främst drabbar glesbygderna. Utskottet vill med anledning häravframhålla att vid den fortsatta prövningen bör tillses att vägstationerna fåren i möjligaste mån lämplig lokalisering för att klara grusvägsservicen. Föratt klara dagliga livsmedels- och skogstransporter, skolskjutsar etc. framstårdet som mycket angeläget att trygga en godtagbar grusvägsstandard året runt.Beträffande vinlerväghåWningen i tätorter får då möjligheterna prövas att iökad utsträckning utnyttja entreprenörer. Med understrykande av det anförda tillstyrker utskottetföredragandens förslag och avstyrker följaktligen yrkandet i motion 1980/81: 86(s). Vad beträffar yrkandet i partimotion 1980/81:105 (vpk) villutskottet erinra om att väg- och arbetsmarknadsverkens byggnadsorganisation iväsentliga delar har skilda funktioner och arbetsuppgifter och bl. a. därförlämpligen inte kan sammanföras i en organisation. Motionen avstyrks därför idenna del. TU1980/81:6 5 Den statliga färje verksamheten Kostnaderna för driften av rörligavägbroar och av de allmänna färjorna beräknas enligt propositionen uppgå till133 milj. kr. 142 milj. kr. är 1981 och 160 milj. kr. Även omfärjetrafiken successivt har rationaliserats kan det enligt propositionenfinnas anledning att utreda möjligheterna att vidta ytterligare åtgärder iverksamheten för att minska kostnaderna för denna trafik. Mot denna bakgrund - och det statsfinansiella läget - harregeringen i beslut uppdragit åt statens vägverk attutreda vilka färjeleder som kan anses behövas för det allmänna ochdär en indragning av färjeleden medfört endast ringa olägenhet för bygden, Iuppdraget ingår även att utreda möjligheterna att genom turlisteändringarminska kostnaderna för trafiken vid de färjeleder som bör vara kvar somallmänna och att utreda omfattningen av öppethållandetiderna för de rörligabroarna. skall också utreda möjligheterna till samt utformningen avett avgiftssystem för viss färjetrafik, t. ex. för extraturer m.m. som fallerutanför vad som kan anses utgöra en grundläggande trafikförsörjning. Föredraganden har överslagsvis funnit att besparingengenom de förordade åtgärderna torde kunna uppgå till 15 milj. kr. Mot föredragandens förslag i denna del har en raderinringar framförts. I motion 1980/81:86 (s) framhålls att de föreslagnaindragningarna leder till en ökad ojämlikhet och drabbar dem som redan nu harbesvärligare kommunikationer än andra. Även från energisynpunkt ansesindragningarna få negativa konsekvenser. Det finns exempel på förslag tillindragningar och nattuppehåll som skulle leda till omvägar på 6 ä 7 mil.Antalet arbetstillfällen inom skulle vidare minska med ca 130. För dem som bor i glesbygd skulle delta innebäraförsämringar som motionärerna säger sig inte kunna godta. Det skulle bli ännusvårare för människorna i glesbygder att på lika villkor delta i sin kommunspolitiska och kulturella liv. Inte heller en avgiftsbeläggning ellerprivatisering i enlighet med anses kunnaaccepteras. Om man vill minska driftkostnaderna utan attförsämra servicen för de bygder där färjeförbindelser finns bör manenligt motionärernas mening i stället för att dra in färjeförbindelser ersättadem med broar. Delvis kan broarna utföras i stål, vilket leder tillbeställningar inom stål-och varvsindustrin. I första hand bör sådana broarbyggas som har en mycket god samhällsekonomisk lönsamhet. Det gäller enligtmotionen bl. a. följande färjeleder: Brosanden-Rosendala (R län). (O län), Liljedal-Ed (S län), Ekhammar-Björstind (D län),HamburgöHamburgsund (O län) och Strömsholmen-Bjursiind (H län). Medel föresläsanvisas för broar till en total byggkostnad av 50 milj. kr. TU1980/81:6 6 Med liknande motiveringar begärs imotion 1980/81:56 (s) bro vid Bjursundsström i H län. i motion 1980/81:61 (s)bro över Liljedalssundet i S län. i motion 1980/81:89 (s) bro över Brosundel iR län. i motion 1980/ 81:92 (s) broar mellan och samtmellan och Hamburgö i O län samt i motion 1980/81:93 (s) bromellan Björsund och i D län. Vidare begärs i motion 1980/81:90 (s) brobyggnader vidPitsundet, Anttis. Kuoksu och Killingi i BD län samt att till dess broarnafärdigställts ingen indragning beträffande färjetrafiken sker. I motion 1980/81:63 (c, m, fp) framhålls attsparinsatserna måste bedömas utifrån sin samhällsekonomiska effekt och utifrånen rimlig trygghet för medborgarna. Motionärerna säger sig bl. a. inte kunnaacceptera att man genom en indragen färja åsamkar den enskilde kraftigt ökadekostnader i arbetsresor samt kommuner och landsting kostnader i form av skolskjutsaroch färdtjänst. Andra sparobjekt inom vägväsendets område bör i stället prövasoch åtgärderna på färjeområdet underställas slutgiltiga prövning. I partimotion 1980/81:105 (vpk) framhålls att förslagetatt skära ned den statliga färjeverksamheten skapar oro i bygder därbefolkningen redan har kommunikationsproblem. Besparingsåtgärder av sådant slagkan enligt motionärerna ytterligare försämra förhållandena i många glesbygderoch kan därför vidtas först om de berörda människorna godkänner åtgärderna. Utskottet har i och för sig intenågot att erinra mot att - på detta liksom på andra områden - besparingar görsdär så kan ske utan större olägenheter. Såsom framhållits i motionerna kan deföreslagna åtgärderna dock såväl i kommunikationshänseende som i övrigtinnebära kännbara försämringar för människor i glesbygder och sådana som redannu har sämre kommunikationer än andra. Del kan sålunda bli svårare för dem attpä lika villkor delta i sin kommuns politiska och kulturella liv. De kan vidareåsamkas kraftigt ökade kostnader för arbetsresor m.m. Även kommuner ochlandsting kan få väsentligt höjda kostnader för exempelvis skolskjutsar ochfärdtjänst. Från rent samhällsekonomiska synpunkter synes deföreslagna åtgärderna även i övrigt kunna innebära försämringar. Mot bakgrund av det anförda ställer sig utskottet tveksamttill lämpligheten av att indragningarna - på det sätt som föreslås ipropositionen -genomförs. Utskottet kan för sin del tillstyrka all så skerendast i de fall detta uppenbarligen medför ringa olägenhet för bygden. Frågor om indragningar eller tidtabellsändringar skallvidare - såsom avgöras efter samråd med berörda länsstyrelser ochkommuner. Utskottet ställer sig också - liksom - avvisandetill att avgiftssystem för viss färjetrafik införs. Utskottetförutsätter slutligen att bedömningen av den inventering av TU1980/81:6 7 sparmöjligheterna inom färjetrafiken, som av vägverketgjorts, möjligt redovisas för . Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringentill känna. Genom det anförda synes syftet med de i motionerna1980/81:63 (c, m, fp) samt 1980/81:86 (s) och 1980/81:105 (partimotion, vpk)framförda yrkandena såvitt nu är i fråga vara tillgodosett. Detsamma gällermotion 1980/81:90 (s) i vad avser frågan om minskad turtäthet för vissa färjor. Vad beträffar de i motionen1980/81:86 (s) aktualiserade brobyggnaderna, varom direkta yrkanden ställts iövriga här berörda motioner, får utskottet anföra följande. Redan enligt gällande flerårsplaner avses förbindelsernamellan och Bjursund. mellan Pitsund och Pitholm samt vid Anttis ochKuoksu ersättas med broar. Broförbindelser beräknas också kunna bliaktuella vid , Liljedal-Ed, Ekham-mar-Björsund,och under vissa förutsättningar även vid Killingi. Sådana frågor om projektering samt byggande och drift avallmänna vägar som det här rör sig om regleras emellertid genom föreskrifter iväglagen och vägkungörelsen. Vid fördelningen av medel, som på riksstatenanvisas för byggande av vägar, skall hänsyn tas till vägbehoven i olika delarav riket. De för väg och gatubyggandet gällande fierårs- och fördelningsplanernaupprättas i enlighet med vägkungörelsens bestämmelser och vissa andrabidragsföreskrifter för tioårsperioder och förnyas . Planerna kandessutom revideras mellan de normala revideringstillfällena. Fördelningen avinvesteringsmedel de skilda landsdelarna och våg-grupperna emellan sker vidarepå grundval av en noggrann angelägenhets-gradering och efter vederböranderegionala och lokala vägmyndigheters hörande. har f. ö. en revideringskett av de tidigare fierårs- och fördelningsplanerna och nya planer avseendeperioden 1979- 1988 upprättats och fastställts. Utskottet har senast i sitt betänkande /80:9framhållit att det är av stor vikt att vägbyggnadsobjekten tillkommer i denprioriteringsordning som de regionala och kommunala instanserna i samverkan medvägverket uppställt. ö. länsstyrelserna bemyndigande attfastställa de nya fierårsplanerna för byggande av länsvägar. för detvägnät som betjänar företrädesvis de regionala och lokala transportuppgifterna.I fråga om anslag för vägbyggande som tillkommer av sysselsättningspolitiskaskäl är det enligt utskottels mening likaså av stor vikt att vägobjekten somregel utväljs av de berörda myndigheterna inom den ramplanering som finnsredovisad i fierårs- och långtidsplanerna. Med hänvisning till vad utskottet i nu berörda frågoranfört och då även de av motionärerna aktualiserade projekten enligt utskottetsuppfattning bör prövas i den för handläggning av vägärenden stadgade ordningen TU1980/81:6 8 finner utskottet motionsyrkandena inte böra föranledanågon åtgärd. I motion 1980/81:86 (s) har somförut nämnts föreslagits att vissa av de i det föregående nämnda färjeledernaersätts med broar och att det härför redan nu på tilläggsbudget anvisas ettbelopp om 50 milj. kr. under anslaget till Byggande av statliga vägar.Utskottet avstyrker för sin del och med hänsyn inte minst till detstatstlnansiella läget yrkandet härom. Användningen av dubbade bildäck Av utredningar som genomförts avtransportforskningsdelegationen och statens väg- och trafikinstitut framgårenligt propositionen att dubbade bildäck förbättrar väggreppet vid halt väglagmen också att de medför ett väsentligt ökat slitage av vägbeläggningarna. År1974 beräknades de årliga kostnaderna för detta vägslitage till ca 200 milj.kr. I propositionen anmäls att regeringen i beslut den 4 september 1980uppdragit åt statens vägverk i samråd med trafiksäkerhetsverket och statensväg- och trafikinstitut att utreda och genomföra sådana åtgärder som minskarbeläggningsslitaget till följd av användningen av dubbade bildäck. Även utskottet finner det angeläget att berörda frågorutreds samt att härav föranledda åtgärder vidtas. Den rådande budgetsituationenmedför enligt propositionen att besparingar bör prövas även inomvägbyggnadsverksamheten. Fierårs- och fördelningsplanerna för åren 1979-1988har baserats på regeringens direktiv om en årlig medelstilldelning av 900 milj.kr. resp. 350 milj. kr. Byggandet av statliga samtstatskommunala vägar följer i stort de fastställdaplanerna, bl. a. med hjälp av medel som anvisats av arbetsmarknadsskäl. som regeringen lämnat i årets regleringsbrev - innebärande attvägverket bör räkna med i stort sett nominellt oförändrade bygganslag - kommeratt medföra att endast ca hälften av de återstående objekten i fierårsplanenkan byggas . I anslutning härtill erinrar föredraganden om attvägverket beräknat att de totala kostnaderna för återuppförande av en ny brotill jämte tillfartsvägar samt för den tillfälliga färjeförbindelsenkommer att uppgå till ca 210 milj. kr. För den statliga vägbyggnadsverksamheten kommer byggandetav en ny bro till att innebära att vissa ordinarie vägbyggnadsmedel fårtas i anspråk för brobyggnationen. Kostnaderna för den tillfälliga färjeförbindelsenräknar föredraganden med att kan inrymma inom tillgängligtdriftanslag. Genom besparingar, omprioriteringar och senarelägg-ningar inomanslagen till drift och byggande av statliga vägar beräknas sammanlagttillkommande utgifter på i storleksordningen 75 milj. kr. TU1980/81:6 9 Det är också enligt föredragandenmöjligt att spara medel genom en senareläggning av statskommunala väg- ochgatubyggnadsobjekt. En så-dan senareläggning innebär att denutbyggnadstakt som anges i fördelningsplanen inte kanhållas. Föredraganden avser att minska på nuvarande anslagsnivå. Detinnebär en besparing av ca 50 milj. kr. under anslaget för /82motsvarande det belopp som beräknas vara disponibelt för igångsättning avobjekt enligt fördelningsplanen. Senareläggningar av byggobjekt kommer dä attberöra och åren därefter. Med anledning av föredragandensuttalanden erinras i motion 1980/ 81:86 (s) bl. a. om att en rad av objekten ifördelningsplanen redan är igångsatta eller i ett mycket långt gångetplanerings- eller projekteringsskede. Kommunerna tvingas därför förskotterautbyggnaderna med egna medel. Vidare erinras om att det aktuella anslaget för byggandeav statskommunala vägar också kan användas för bidrag tillkollektivtrafikanläggningar. Något utrymme för sådana satsningar kommerknappast att finnas. Detta anses strida mot uttalanden och mot vadframför allt de större kommunerna har kunnat räkna med. Motionärerna begärdärför att under anslaget till Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator ett belopp om 20 milj. kr. på tilläggsbudget ställs tillkollektivtrafikberedningens förfogande för angivna uppgifter. Innan binder sig för en neddragning avväganslagen på det föreslagna sättet måste enligt motionärerna gestillfälle att redovisa på vilket sätt man kan förändra gällande flerårsplaneroch vilka effekterna blir på t. ex. sysselsättning och trafiksäkerhet i olikadelar av landet. Vid en sådan revidering av fierårsplanerna bör särskiltbeaktas dels kollektivtrafikens behov, dels att drift- och underhållsverksamhettillförs erforderliga resurser. Enligt motionärernas mening måste inriktningenför anslagsgivningen till vägväsendet vara att upprätthålla servicestandardenoch vidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet. Detta bör slutligen enligtmotionärerna av ges regeringen till känna. I partimotion 1980/81: 105 (vpk)avstyrks föredragandens förslag beträf fande vägväsendet i denna del utannågon närmare motivering. 1 likhet med föredraganden finnerutskottet den rådande budgetsituationen medföra att besparingar bör prövasäven inom vägbyggnadsverk samheten. Utskottet förutsätter dock härvid attfrågorna om de senareläggningar m. m. av gällande fierårs- ochfördelningsplaner som blir följden härav ingående prövas med avseende påkonsekvenserna från bl. a. trafiksäkerhets- och sysselsättningssynpunkter förolika delar av landet. Till grund för bedömningarna och kommande förslaghärvidlag bör läggas de uttalanden om den framtida vägpolitikens utformning somav gjordes i samband med trafikpolitiska beslut. TU1980/81:6 10 Av det anförda följer att utskottetavstyrker de förut nämnda yrkandena i motion 1980/81:86 (s) om ett särskiltuttalande från sida om vägpolitiken samt om anslagsanvisning påtilläggsstat för investeringar inom kollektivtrafikens område. Utskottet avstyrker likaledes yrkandet i partimotion1980/81: 105 (vpk) om avslag på regeringens förslag i här berörd del. 1. beträffandestatens vägverks organisation attriksdagen med bifall till propositionens förslag samt med avslag på motionerna1980/81:86 (s) yrkande 1 och 1980/81:105 (vpk) i berörda del godkänner vadföredragande departementschefen anfört om organisationsförändringar inomvägverket, 2. beträffande den statligafärjeverksamheten att a) med anledningav vad föredragande departementschefen anfört samt motionerna 1980/81:63 (c,m, fp), 1980/81:86 (s) yrkande 2, 1980/81:90 (s) yrkande 2 och 1980/81: 105(vpk), såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, b) lämnarmotionerna 1980/81:56 (s) om en bro vid Bjursundsström och 1980/81:86 (s)yrkande 14 i denna del utan åtgärd, c) lämnarmotionerna 1980/81:6! (s) om bro över Liljedalssundet och 1980/81:86 (s)yrkande 14 i denna del utan åtgärd, d) lämnarmotionerna 1980/81:89 (s) om bro över Brosundet och 1980/81:86 (s) yrkande 14 i denna del utan åtgärd, e) lämnarmotionerna 1980/81:92 (s) om broar mellan Bockhol men och samt mellan och Ham burgö och 1980/81:86 (s) yrkande 14 i denna del utan åtgärd, O lämnarmotionerna 1980/81:93 (s) om färjeleden mellan och Björsund och1980/81:86 (s) yrkande 14 i denna del utan åtgärd,