bet · G401JoU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Därför haren särskild kommitté, virkesförsörjningsutredningen (11979: 18). fått i uppdrag att ge förslag till åtgärder för att påverka utbudetav virkesråvara. Utredningen beräknas redovisa sina förslag . Trots att frågan om virkesutbudet sålunda är avkomplicerad natur och behöver utredas ytterligare anser föredraganden att detfinns starka skäl att redan nu vidta vissa åtgärder. Enligt hans mening kan deåtgärder som föreslås i propositionen vidtas utan att utredningens förslagföregrips. De förslag som sålunda åsyftas avser dels generellastatsbidrag till vissa återväxtåtgärder i inland, dels ökade bidragtill skogsbruksplaner. Syftet härmed är att stimulera till avverkning därlönsamheten är ringa eller obefintlig. Vidare föreslås införande av statsbidragför tillvaratagande av klenvirke. Vad gäller stödet till vissa ålervä.xtåtgärder i Norrlandsinland föreslås i proposition 1980/81: 136 att staten skall kunna lämna bidragtill fullständiga återväxtåtgärder efter slutavverkning som utförs fr. o. m. iår. För att fä i gång återväxtåtgärder bör bidrag som hänförs tillnya hyggen få användas för åtgärder på likvärda äldre hyggen. Bidraget börbegränsas till det skogliga stödområdets inre zon. Det bör kunna uppgå till högst90% av godkänd kostnad i det område som enligt skogsvärdslagen har förklaratssom svårföryngrat och med högst i resten av zonen. Bidraget skall enligtregeringens förslag kunna utgå endast till enskilda personer. 1 övrigt börgälla tillämpliga bestämmelser i förordningen (1979:792) om statligt stöd tillskogsbruket. Föredraganden beräknar kostnaderna för detta bidragtill 35 milj.kr. inkl. skogsvårdsstyrelsernas administrationskostnader. Stödet föreslås utgåt. o. m. /83 varefter en utvärdering bör ske. I motion 2021 framhåller motionärerna att de finner attsyftet med det i propositionen förordade stödet är välmotiverat. De anser dockatt stödet för att få avsedd effekt bör utgå till alla skogsägarkategorier.Därför bör enligt motionen ytterligare 10 milj. kr. användas för detta ändamål. 1 anslutning till förevarande avsnitt avregeringsförslaget har t2 1980/81. JoU1980/81:25 12 allmänningsutredningen (Jo 1979:04) i skrivelse tillutskottet anfört vissa synpunkter pä det föreslagna stödet. Utredningen, somenligt sina direktiv har till uppgift att göra en fullständig översyn avspeciallagarna rörande allmänningsskogarna i och samthäradsallmänningarna i , anser det böra klarläggas dels att deföreslagna stödmöjligheterna skall gälla inom hela den inre zonen sådan dennadefinieras i 4§ förordningen 1979: 792, dvs. inte bara i där uppräknade delarav utan också i och församlingar i kommun ochi och församlingar i kommun, dels att bidrag skall kunnabeviljas ocksä till allmänningsassociationer för återväxtåtgärder på marker dehar inom den inre zonen. Som framhålls i proposition 1980/81: 136 är man iNorrlands inland i stor utsträckning hänvisad till skogsodling efterslutavverkning. Mot bakgrund av kostnaderna härför och med hänsyn till attavverkningen som sådan ger ett obetydligt överskott är det naturligt att vissaangelägna avverkningar inte kommer till stånd. Utskottet anser därför för sindel motiverat att staten här temporärt går in med särskilda stödåtgärder. Det ipropositionen framlagda förslag om statsbidrag till vissa återväxtåtgärder. somnyss redovisats, finner utskottet lämpligt och väl avvägt. Utskottettillstyrker således att regeringens förslag godkänns av . Stödet bör enligt utskottets mening kunna medverka till enökad avverkning och pä en ökad skogsproduktion. Stödet bör ses somen stimulans att snabbt åstadkomma en ökning av virkesutbudet. Därmed stärksskogsindustrins råvarubas och underlaget för sysselsättning och serviceförbättras i både inlandet och kustlandet. Därtill kommer som framhålls ipropositionen de klart positiva effekterna pä vår handelsbalans som en minskadimport av virke och en ökad skogsindustriproduktion ger. Vad nu anförts innebär att utskottet i likhet medföredraganden anser att bidraget bör utgå endast till enskilda personer och attutskottet alltså tar avstånd från förslaget i motion 2021 att bidraget bör utgåtill alla skogsägarkategorier. Utskottet vill bl. a. starkt sätta i fråga omen dylik utvidgning av den bidragsberättigade kretsen kan rymmas inom den avmotionärerna för ändamålet beräknade merkostnaden av 10 milj. kr. Med allsannolikhet skulle medelsbehovet bli avsevärt mycket större. Som ocksäframhålls i propositionen har exempelvis domänverket och i vissutsträckning'även andra större skogsägare möjlighet att omfördela överskottfrån andra områden till det skogliga stödområdets inre zon. Vidare bör denorrländska skogsindustribolagen kunna bära marginalkostnaderna för virke frändessa områden bättre än kostnaderna för t. ex. importerat virke. Med anledning av den av allmänningsutredningen väcktafrågan om med uttrycket enskilda personer skall kunna avses ävenallmänningsassociationer i vissa fall får utskottet anföra följande. Det genom beslut är 1974 införda statsbidragettill skogsvård i norra utgår efter viss högre procentsats till enskild skogsägareän JoU1980/81:25 13 till annan skogsägare. Någon närmare precisering av vadsom avses med enskild skogsägare lämnas inte vare sig i riksdagsbeslut eller ibidragsförordningen (SFS 1974; 472). Enligt vad utskottet erfarit har man vidtillämpningen i vissa fall medgivit att allmänningar tillerkänts bidrag enligtden för enskilda personer gällande procentsatsen, i andra fall inte. Praxis harsålunda varit växlande. När det gäller vissa andra införda ellerförordade stödformer, speciellt avsedda för det enskilda skogsbruket, haremellertid detsamma närmare definierats som bestående av fysiska personer, dödsbonoch familjestiftelser som redovisar intäkt av skogsbruk. Delta gäller bl. a. debestämmelser om tillfällig stimulans av skogsavverkningar, m. m. som infördesav är 1979 och det förslag om extra avdrag för vissa skogsuttag somregeringen i vår framlagt i proposition 1980/81: 118 och som f. n. i berörd delbereds av skatteutskottet. Enligt utskottets mening förefaller det naturiigt att manvid tillämpningen av här angivna stödformer avsedda för det enskildaskogsbruket följer en enhetlig praxis. Detta talar för att man vid den närmareutformningen av de bidragsbestämmelser som skall gälla för den i proposition1980/81:136 förordade bidragsformen avgränsar kretsen bidragsberättigade påsätt som angivits i exempelvis proposition 1980/81: 118 i berört avseende. Utskottet saknar tillräckligt underlag för att kunnabedöma om förhållandena i förekommande fall kan vara sädana att särskildaomständigheter motiverar att här berört statsbidrag undantagsvis tillerkännsäven en all-männingsassociation. Det bör emellertid ankomma på regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, på att närmare bestämma ihithörande frågor. Att det förordade statsbidiaget bör avse åtgärder inom detskogliga stödområdets hela inre zon står enligt utskottets mening fullt klari. Det i propositionen framlagda förslaget om s. k.klerivirkesstöd innebär att bidrag skall kunna utgå föratt stimulera skogsägarna att ta ut klenvirke ur skogen i huvudsak i sambandmed viss röjning och gallring av skog. Som förutsättning för bidrag bör bl. Röjningen eller gallringen skall främja skogens utveckling ochske i bestånd där röjningskravet enligt 9S skogsvårdslagen (1979:429) inte varuppfyllt den eller där första gallring av olika skäl inte hadeblivit gjord. Vidare bör gälla att tillvaratagandet av klenvirket är olönsamtutan bidrag. Slutligen bör virket komma till användning antingen som bränsleeller i den utsträckning det är lämpligare, som råvara i skogsindustrin. Dessaförutsättningar innebär bl. a. att det kommer att ställas krav på viss minstaoch högsta mängd tillvarataget virke för att bidrag skall kunna utgå. Bidraget bör i princip utgå till kostnaderna för självatillvaratagandet av virket. Av praktiska skäl kan det emellertid vara lämpligtatt beräkna det på annat sätt. t. ex. med utgångspunkt i kostnaden för självaröjnings- eller JoU1980/81:25 14 Bidrag bör sålunda kunna utgå till allaskogsägare med högst av godkänd kostnad för åtgärden. I likhet med vad somgäller för andra bidrag till skogsbruket bör i syfte bl. a. att minimeraadministrationskostnaderna bidraget kunna räknas om till arealbidrag eller päannat sätt. Stödet bör utvärderas efter tvä är varefter ställning fär tas tillom det skall finnas kvar. Under /82 bör klenvirkesbidrag fåbeviljas intill ett belopp av 40 milj. kr. Utskottet vill i likhet med föredraganden betonaangelägenheten av att man utnyttjar så mycket som möjligt av det virke somproduceras. Som sägs i propositionen mäste vi söka förhindra det resursslöserisom det innebär att lämna kvar sådant röjningsvirke m. m. i skogen som kananvändas inom skogsindustrin eller som bränsle. Ett snabbt ökattillvaratagande är därför angeläget bl. a. som ett led i energipolitiken. Frånskogspolitisk synpunkt är det vidare av vikt att ta till vara röjningsvirketbl. a. för att försämra förutsättningarna för insektshärjningar. Utskottet finner regeringens förslag om klenvirkesstöd välvärt att pröva och har för sin del inte något att erinra mot den ipropositionen förordade utformningen av stödet. Utskottet tillstyrker alltsåatt för nästa budgetär klenvirkesbidrag fär beviljas intill ett belopp av 40milj. Med stöd av bidraget bör som anförsi propositionen uppemot kunna tas till vara somen inte oväsentlig sysselsättningeffekt näs. Vad utskottet här anfört innebär bl. a. att utskottet intedelar den i motion 2021 framförda uppfattningen att stödet borde konstrueras säatt det begränsas till sådant virke som sänds vidare till industrin. Det ankommer pä regeringen eller efter regeringensbemyndigande att meddela de särskilda föreskrifter som föranledsav bifall till vad utskottet nu har förordat. Enligt propositionen bör en satsning på skogshruksplanerkunna medverka till ett ökat utbud av virke, I syfte att påskynda verksamhetenmed framtagningen av sådana planer föreslås att bidragsramen för dessa ökas med2 milj, kr, till 3,5 milj. kr. bör enligt regeringens förslag ramenför översiktliga skogsinventeringar pä vilka skogsbruksplanerna bygger ökas med3 milj. kr. till 13 milj. kr. Utskottet delar uppfattningen att skogsbruksplanerertarenhetsmässigt skapar ett större intresse hos skogsägarna för skogsbruketpå deras fastigheter. Skogsbruksplanernas betydelse underströks ocksä isamband med att fastställde nu gällande riktlinjer förskogspolitiken, m.m. Utskottet vill därtor tillstyrka regeringens förslag om enökad satsning pä ifrågavarande planer. Regeringens ramberäkningar i fråga omsäväl verksamheten med skogsbruksplaner som med översiktliga skogsinventeringarföranleder inte någon erinran från utskottets sida. Den ytterligare uppräkningav ramarna med 2 resp. 5.5 milj. kr. som skulle bli följden av bifall till imotion 2021 framförda yrkanden i nu berörda avseenden är utskottet således inteberett biträda. JoU1980/81:25 15 De i motion 2021 gjordaberäkningarna bygger bl. a. pä att skogsbruksplaner skall vara obligatoriskaför varje skogsfastighet av betydelse. För mindre fastigheter bör enligtmotionen en skogsbruksplan kunna omfatta flera fastigheter. Yrkanden omupprättande av sådana planer framförs också i den vid årets början väcktamotionen 852. Utskottet vill erinra om att motionsvis framförda krav påobligatoriska skogsbruksplaner tidigare avvisats av , säväl dåriksdagen fattade sitt skogspolitiska beslut (JoU 1978/79:30) somsenare (JoU 1979/80:34). 1 proposition 1978/79: 110 om riktlinjer förskogspolitiken framhölls sålunda att skogsbruksplaner, mer eller mindredetaljerade, var nödvändiga för att få till stånd ett aktivt och rationelltbrukande av skogsmarken i landet. Jordbruksministern fann det därför angelägetatt varje skogsägare skaffade sig en plan som innehöll uppgifter om åtminstonede skogsvårds-åtgärder som krävs enligt lag och om lämplig avverkning. Enligtregeringens förslag borde även i fortsättningen statligt stöd kunna utgå tillenskilda skogsägare för kostnaderna för skogshruksplaner. Det var angeläget attvarje skogsägare skaffade sig en skogsbruksplan. Jordbruksministern an-sägdärför att det som förutsättning för att statlig stöd skulle utgå borde krävasatt skogsägaren hade en skogsbruksplan. Till en början borde det dock enligtpropositionen vara tillräckligt med en förteckning över nödvändigaskogsvårdsåtgärder och lämpliga avverkningar . Utskottetanförde i detta sammanhang bl.a.is. Utskottet anser för sin del att deförslag rörande skogsbruksplaner som läggs fram i propositionen i stort sett ärväl avvägda. Utskottet delar dock den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna 2274 och 2275, att det ej bör vara nödvändigt med skogsbruksplan förde minsta fastigheterna. Utskottet anser för sin del att förutsättningarna föratt få statligt stöd skall vara, att det finns en skogsbruksplan föralla brukningsenheter med en produktionsförmåga som överstiger den vid sådanamindre brukningsenheter, som enligt vad utskottet i det föregående anfört börkunna lämnas utanför skogsvårdslagens ransoneringskrav. För dessa enheter bören enkel förteckning över nödvändiga skogsvårdsåtgärder alltid vara tillfyllest.Det väsentliga syftet med skogsbruksplanerna, nämligen att få till stånd etteffektivt och smidigt planeringsinstrument för skogshanteringen bör med den avutskottet förordade uppläggningen bli tillräckligt tillgodosett. Regeringensförslag i nu förevarande avseende bör med här förordad ändring godtas. 1överensstämmelse härmed föreslår utskottet att motionerna 2278 och 2281,såvitt nu är i fråga, inte föranleder någon ytteriigare åtgärd. I enlighet med besluthar i 5§ förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket föreskrivitsatt stöd till skogsvårdsätgärder utgår endast om det för brukningsenheten ifråga upprättas en skogsbruksplan. För brukningsenheter på vilka det enligtvedertagna bedömningsnormer inte kan produceras större virkesmängd än 100kubikmeter JoU1980/81:25 16 eller efter medgivande i särskildafall. får skogsbruksplanen ersättas av en förteckning över behövliga skötselåtgärder.De redovisade bestämmelserna trädde i kraft . Enligt utskottets mening har i nu aktuella motioner inteförebragts några skäl som ger anledning för att ändra sitt tidigareställningstagande i förevarande fråga. Utskottet avstyrker således motion 852och motion 2021 yrkandena I och 2. Enligt den under detta anslag i propositionen uppfördasammanställningen beräknas rambeloppet för bidrag till skogsodling efteravverkning av lågproducerande bestånd för nästa budgetär till 30 milj. kr. I motion 2021 föresläs att anslaget för nu nämnda ändamålhöjs med 10 milj. kr. till 40 milj. kr. Detta bör enligt motionärerna stimuleratill en ökad avverkning och ge ett värdefullt tillskott tillvirkesförsörjningen främst i inland. En utvärdering av hittillsgjorda eifarenheter av stödet bör enligt motionärernas mening ske inför nästaårs budgetbehandling. Utskottet vill vitsorda att avverkning och beskogning avsämre skogar är viktiga åtgärder för att snabbt få en högre produktion. Det ärdärför angeläget att bidrag utgår till restaurering av dessa dåligt utnyttjademarker. Särskilt i Norrlandslänen är behovet av bidrag stort. I avvaktan pästörre erfarenhet av verksamheten främst i har emellertidskogsstyrelsen föreslagit att rambeloppet för skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd tas upp med oförändrat 30 milj. kr. för nästa budgetår.Regeringens förslag har som framgår av det föregående utformats i enlighethärmed. Utskottet finner ingen anledning att frångå ochregeringens bedömning i denna fräga och tillstyrker alltså propositionen iförevarande del. Någon sådan uppräkning av anslaget som i sammanhangetföreslagits i motion 2021 kan utskottet således ej biträda. Inte heller finnerutskottet tillräckliga skäl att redan nu påyrka en sådan utvärdering avifrågavarande stödform som föreslås i motionen. Denna avstyrks därför iförevarande del (yrkande 9). Inte heller i övrigt finner utskottet något att invändamot i propositionen gjorda medelsberäkningar under denna punkt, vilket bl. a.innebär att utskottet förordar att ramen för bidrag till dikning för nästabudgetär beräknas till 8 milj. kr. En ökning av ramen till 15 milj. kr. ienlighet med vad som förordas i motion 2021 finner sig utskottet således intekunna tillstyrka. Sammanlagt innebär utskottets nu redovisadeställningstaganden att utskottet biträder regeringens förslag att det /82 tas upp en sammanlagd ram av 214,5 milj. kr. för bidrag tillskogsvärd m.m. För utbetalning under anslaget bör i enlighet med propositionenberäknas 190 milj. kr. 1 motion 2021 framfört yrkande om en ytterligareuppräkning av anslaget med sammanlagt 34,5 milj. kr. 1 motion 2021 har utöver yrkanden om ändringar i direktanslutning till proposition 1980/81: 136 framförts en rad förslag om åtgärderav skilda slag JoU1980/81:25 17 i syfte att förbättra virkesförsörjningen. De åsyftadeförslagen avser bl. a. en skärpning av bestämmelserna i 6S skogsvärdslagen omavverkning av överårig skog och införande av en beredskapslagstiftning päskogsområdet beträffande avverkningsplikt i vissa fall. Vidare föreslås att enutredning prövar vissa i motionen närmare angivna former för styrning i syfteatt uppnå en bättre skogsvärd, jämnare avverkning och tryggare sysselsättning.1 motionen diskuteras i nämnda sammanhang ett kombinerat avgifts-och stödsystemsamt vissa ändringar i skogsbeskattningen. Slutligen framförs förslag om vissariktlinjer för förhandlingar och långtidsavtal pä virkesmarknaden. Samtliga nu redovisade förslag har vidolika tillfällen diskuterats av . Därvid har bl. a. konstaterats atten rad åtgärder av bl. a. skogspolitisk och skattepolitisk natur vidtagitseller planeras i syfte att komma till rätta med hithörande problem. Vidare harhänvisats till det omfattande utredningsarbete rörande frågan om ytterligareinsatser som pågått på förevarande område. Mot denna bakgrund har riksdagenlämnat motionsyrkandena i fråga utan bifall. Som i det föregående anförts beräknasvirkesförsörjningsutredningen senare i är redovisa sina förslag till åtgärderför att påverka utbudet av virkesråvara. 1 avvaktan pä resultatet avutredningens överväganden finner utskottet nu liksom tidigare berördamotionsyrkanden inte böra påkalla någon ytterligare åtgärd. Motion2021 avstyrks därför i förevarande delar (yrkandena 3, 4, 10 och 11). Enligt motion 2021 är ett av de största hindren förmöjligheten att driva ett rationellt skogsbruk den stora ägosplittring somenligt motionärerna kännetecknar privatskogsbruket. Det är däriör enligtmotionärernas mening angeläget att regeringen vidtar sädana åtgärder attlantmäteriverket kan intensifiera sina insatser för förbättrad ägostruktur. Utskottet vill med anledning härav erinra om att riksdagenår 1977 med anledning av en motion i ämnet uttalade att det borde prövas ominte en mera aktiv fastighetsbildning kan bidra till att förverkliga uppsattamål för strukturomvandlingen inom jord- och skogsbruket (CU 1976/77:27. rskr1976/77; 227). På uppdrag av regeringen har lantmäteriverket i samråd medlantbruksstyrelsen upprättat promemorian Aktivare fastighetsbildning förstrukturomvandlingen inom jord- och skogsbruket. 1 promemorian föreslås bl. a.vissa ändringar i bestämmelserna om gemensamhetsskog i 6 kap.fastighetsbildningslagen. Promemorian har remissbehandlats och ärendet beredsf. n. inom . Någon ytterligare åtgärd frän sida medanledning av motion 2021 i denna del (yrkande 12) synes under angivnaförhållanden inte påkallad. 1 motion 2021 behandlas bl.a. också konkurrensen mellanskogsindustrin och värmeproducenterna om skogsråvara. Motionen har i denna delhänvisats till näringsutskottet för beredning. JoU1980/81:25 18 sa till att utskottet berört nyssnämnda fråga i sittyttrande till näringsutskottet med anledning av proposition 1980/81: 90 omriktlinjer för energipolitiken (JoU 1980/81:4 y). D 8 Stöd till byggande av skogsvägar De i budgetpropositionen bilaga 13med D 2. D 3 och D 4 betecknade anslagen har i proposition 1980/81; 136 ersattsmed sex olika anslag, betecknade med D 2 t.o.m. D 7. Beteckningarna för de ibudgetpropositionen uppförda anslagen till stöd till byggande av skogsvägaroch fill främjande av skogsvård bör i konsekvens härmed ändras till D 8 resp. D9. Enligt budgetpropositionen bör för /81 tasupp en sammanlagd ram av 30 milj. kr. för bidrag till byggande av skogsvägar.Hänsyn har därvid tagits till behovet av medel för vägtekniska försök och tillatt skogsvårdsstyrelsernas kostnader för administration av stödet bör täckasinom angivna ramar. För utbetalning under anslaget beräknas ett belopp av 30milj. Vad här förordats innebär att bidragsramen fr.o.m. nästabudgetår minskas med 5 milj. kr. som ramen för statlig länegarantiökas med samma belopp. Regeringens förslag motsvarar vad som förutskickadesi proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. och som däinte föranledde någon erinran frän utskottets sida. Utskottet finner inteheller nu någon anledning till invändning mot förslaget och tillstyrker därförproposition 1980/81: 100 i nu berörd del. Förslaget i motion 2021 omytterligare medelsanvisning med 24,2 milj. kr. för ändamålet avstyrks ienlighet härmed. I den under allmänna motionstiden väckta motionen 1752yrkas på att uttalar sig för utbyggnad och förbättring avskogsbilvägnätet i . Utskottet vill med anledning härav framhålla att detankommer på att göra en avvägning mellan de olika länensvägbyggnadsbehov och pä grundval därav fördela tillgängliga bidragsramar såändamålsenligt som möjligt på de olika skogsvårdsstyrelserna. Det får givetvisförutsättas att styrelsen vid sina överväganden härvidlag noga beaktar ävensädana synpunkter som exempelvis framförs i nu förevarande motion. Något särskilt uttalande från sida medanledning av motion 1752 finner sig utskottet mot denna bakgrund inte böraförorda. D 9 Främjande av skogsvård rn. Detta anslag används för särskildautredningar och undersökningar i syfte att främja bl. a. skogsvården ocharbetsmiljön inom skogsbruket. Utskottet tillstyrker föredragandens förslag att anslagetför nästa budgetår tas upp med oförändrat 1 milj. kr. JoU1980/81:25 19 Utskottet har funnit lämpligt att iförevarande sammanhang även behandla vissa under allmänna motionstiden i ärväckta motioner i olika frågor rörande skogsbruket. Utskottet får därvid anföraföljande. Enligt motion 1376 bör hos regeringen begäraförslag om regler för skydd av skogsbruksplantor som innebär att DDT återtillåts. lämnade senast ett motsvarandeyrkande utan bifall under hänvisning till att resultatet av den är 1979tillsatta utredningen om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket(Jo 1979:09) borde avvaktas. Den i är väckta motionen i ämnet bör enligtutskottets mening av samma skäl lämnas utan åtgärd. Enligt motion 1471 bör besluta att bidrag försärskilda skogsvårdsinsatser skall kunna utgå för stödberättigad verksamhet iVärmlands län under budgetåren 1981/82-1983/84. 1 motion 1468 - huvudmotiontill den här behandlade motion 1471 - framhålls dels behovet avtillväxtstimu-lerande åtgärder i det värmländska skogsbruket, dels behovet avtillkommande sysselsättningstillfällen. I motionen förordas att kommunkvarstår i den inre zonen av det skogliga stödområdet även efter den I juli1984 samt att statligt stöd till skogsvårdsätgärder utgår även utanför Torsbykommun. fattade beslut om ett särskilt programför stöd till intensifierad skogsvård i norra , m.m. (prop. 1974:61, JoU1974: 16, rskr 1974:217). Verksamheten som igångsattes som en temporär åtgärd iavvaktan på resultatet av skogsutredning, planerades för en tioårigupprustningsperiod, alltså t.o.m. /84. skogspolitiskabeslut innebar vissa ändringar beträffande gränsdragningen för detregionalpolitiskt motiverade stödet till skogsvärd m. m. Beslutet innebaremellertid också att program i första hand borde fullföljas.