bet · G401UU16 · 1980-12-31 00:00:00 — Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (c), (), (), (), (), (), Axel (), Maj-LisLööw (s), () och (). , , , , Axel , och (alla s)anser t/e/iatt den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar med "Det är mot denna bakgrund" och på s.9 slutar med "avstyrks därför." bort ha följande lydelse: Kraven på den svenska u-landspolitiken har därmed fått nyadimensioner. som biståndet måste behålla sin centrala roll för attfrämja ekonomisk utjämning, social rättvisa, ökat oberoende och en demokratiskutveckling behövs andra instrument för att fördjupa samarbetet med tredjevärlden. Det säger sig självt att sådana instrument bör utformas så att de inteskadar eller begränsar biståndssamarbetet. Det är med denna utgångspunkt som utskottet ser med oro påde olika u-landspoUtiska instrument som fillkommit . De harlämnat utrymme för en kommersialisering, som varit främmande försvenskt utvecklingssamarbete. Ett för dem utmärkande drag har varit attfinansieringen skett med hjälp av biståndsanslagen som de haftdelvis andra mål för verksamheten och omfattat en vidare krets av ändet direkta biståndet. Detta är också fallet med det system för förmånligaeller s. k. blandade krediter som regeringen nu föreslår. Enligt regeringsförslaget skall således resurser - för1980/81 60 milj. kr. -inom anslaget för bilateralt utvecklingssamarbeteutnyttjas för subventioner- UU1980/81:16 11 ing av svenska exportkrediter till . Systemetskall omfatta samma obestämda men relativt vida länderkrets som gäller förFonden för industriellt samarbete med (). Enligt regeringenhar de förmånliga krediterna huvudsakligen ett biståndssyfte. De avsesemellerfid också ha positiva effekter för svensk export så att de ger svenskaföretag bättre möjligheter att konkurrera på nya marknader. Utskottet har anledning ifrågasätta om det föreslagnasystemet tillgodoser vare sig bistånds- eller handelspolitiska krav. Sett urbiståndets synvinkel innebär förslaget en kvalitetsminskning genom attbindningsgraden höjs. De resurser som ställs till förfogande för samarbete medprogramländerna tenderar också att minska. Ett system för förmånligkreditgivning till som motiveras av biståndspolitiska skäl och byggerpå användningen av biståndsmedel, bör enligt utskottets uppfattning avgränsastill att omfatta programländer samt länder, med vilka biståndssamarbetet ärunder avveckling. Möjlighet bör föreligga för dessa länder att använda en delav biståndet för subvenfionering av exportkrediter från . Biståndsdelen av krediten bör tas ur vederbörandemottagarlands landram. Genom att kreditsubventioneringen på detta sättinförlivas som en del av landprogrammeringen kommer en prioritering automatiskttill stånd mellan olika användningar av de finansiella resurser, som Sverigeställt till förfogande för samarbetet. Detta fastställs i sedvanliga, årligaförhandlingar med varje mottagarland. Huruvida ett land tidigare till någon delutnyttjat landramen för importstöd eller ej blir därvid ovidkommande. Eftersom de medel, som sålunda kan behövas förkreditsubventioneringen, tas ur mottagarländernas landramar finner utskottetinget behov av en särskild anslagspost för detta ändamål. De 60 miljoner, som iårets budget finns avsatta för blandade krediter, bör därför fördelas påprogramländernas finansiella ramar. Med det ovan anförda ansluter sig utskottet till vad somföreslagits i mofion 140 och tillstyrker yrkandena 1, 2 och 3 i densamma.Därmed torde även syftet med vpk-motion 141 i huvudsak vara tillgodosett. dels att utskottets hemställan i moment 1 bort ha följandelydelse: 1. att med bifall tillmotion 1980/81:140, yrkandena 1,2 och 3, med anledning av motion 1980/81:141och med avslag på proposition 1980/81:41 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om förmånlig kreditgivning till .