bet · G401SkU59 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:59 om slutlig reglering av statsbudgeten(kompletteringsprop. 1980/ 81: 150) Regeringen (budgetdepartementet)föreslår i proposition 1980/81: 150 bilaga 2 mom. 3 att antar inombudgetdepartementet upprättat förslag till lag om storleken av statliginkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /82. Proposifionen har hänvisats fillskatteutskottet i ovan angiven del och i övrigt till finansutskottet ocharbetsmarknadsutskottet. I propositionen föreslås bl. a. attuttagsprocenten för statlig inkomstskatt, som ingår i preliminär skatt /82, bestäms till 100. Lagförslaget har följande lydelse. Lag omstorleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för Härigenom föreskrivs att statliginkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) omstatlig inkomstskatt, skall för /82 ingå i preliminär skatt av grundbeloppet. Senaste lag i ämnet 1980: 454 I detta sammanhang behandlarutskottet de med anledning av propositionen väckta mofionerna 1980/81:2188 av m. (m) I motionen hemställs under punkterna 2, 3 och 4 att beslutar 2. bifalla vad imotionen föreslagits om genomförandet av en marginalskattereform under åren1982-1984, 3. bifalla vad imofionen föreslagits om utformningen av skatteskalan m. m. , 4. att somriktlinjer för det fortsatta reformarbetet på skattepolitikens område uttala 1 1980/81. SkU1980/81:59 2 a) att den automatiskt verkandeindexregleringen av den statliga inkomstskatteskalan skall bibehållas, b) attvillaägarnas rätt till ränteavdrag bibehålls liksom rätten till normalaunderskottsavdrag i övrigt, c) att ensuccessiv nedjustering av marginalskattetaket till skall skeparallellt med en marginalskattereform. 1980/81: 2193 av m. (vpk) I motionen hemställs under punkterna 8 och 9 att beslutar 8. att uttala att skattesystemet skall vara progressivtoch inkomstutjäm- nande, 9. att uttala sig för den inriktning av skattepolifikensom anges i mofionen. Vidare behandlas följande vid allmänna motionstiden väcktamotioner. 1980/81: 334 av () I motionen hemställs - med hänvisning till motion 333 -att uttalar att marginalskatten inte skall överstiga . 1980/81; 1556 av Per Stenmarck (m) I motionen hemställs att uttalar attmarginalskatten successivt bör sänkas till högst för flertaletinkomsttagare. 1980/81: 1559 av m. (vpk) I motionen hemställs under punkterna 19, 20 och 21 att 19. fattar principbeslut om att upphävainflafionsskyddet för skatteskalorna och hos regeringen hemställer om förslaghärom, 20. beslutar attbeträffande marginalskattespärrar anta följande Lag om upphävande av lagen (1947: 576) om statliginkomstskatt 10 a) § Härigenom föreskrivs att lagen(1947: 576) om statlig inkomstskatt 10 a) § skall upphöra att gälla vidutgången av . Äldre bestämmelse skall fortfarande gälla i fråga om 1982års taxering och om eftertaxering för . 21. beslutar att hos regeringenbegära förslag om revidering av skatteska lorna med lindring av låg- och mellaninkomstskikten och skärpningar i de . I proposifionen föreslås attstatlig inkomstskatt för /82 skall ingå i preliminär skatt med100 % av grundbeloppet. Utskottet har inte funnit anledning till erinran motdetta förslag och tillstyrker följaktligen bifall SkU1980/81:59 3 till propositionen i denna del. Med anledning av propositionen har väckts bl, a, tvåpartimotioner, som i de delar vilka hänvisats till skatteutskottet innehålleryrkanden avseende marginaleffekterna vid beskattningen. Utskottet har tillbehandling i detta sammanhang också tagit upp yrkanden i tre motioner från denallmänna mofionstiden som alla innehåller förslag om ändrademarginalskatteregler, I motion 2188 från m understryker motionärernaangelägenheten av att en marginalskattereform genomförs så snart som möjligt.De begär att en sådan reform - i enlighet med utfästelse i det ekonomiskahandlingsprogram som trepartiregeringen lade fram -genomförs i tre steg och med början redan fr, o, m, , För detfortsatta reformarbetet på skatteområdet bör enligt motionärernas mening gällaatt indexregleringen av den statliga inkomstskatteskalan ligger fast och attvillaägarnas ränteavdrag liksom rätten till normala underskottsavdrag i övrigtbibehålls. De anser också att marginalskattetaket - jämsides medmarginalskattereformen - bör justeras ned till , Yrkanden ommarginalskattelättnader återfinns också i motionerna 334 av ()och 1556 av Per Stenmarck (m), I den förra motionen begärs, med hänvisning tillmofivering i motion 333, ett rik.sdagsuttalande om maximering avmarginalskatten fill , i den senare hemställer motionären om en successivsänkning av marginalskatten fill samma nivå, I vpk-motionen 1559 framställs yrkanden av delvis motsattinnebörd. Motionärerna anser att indexregleringen av statsskatteskalan ochmarginalskattespärren bör slopas. De menar också att skatteskalorna börrevideras så att skattskyldiga i låg- och mellaninkomstskikten erhållerlättnader och skatten i inkomstskikten , skärps, I den medanledning av proposifionen väckta vpk-motionen 2193 begärs riksdagsuttalande omatt skattesystemet skall vara progressivt och inkomstutjämnande, vidare attriksdagen skall uttala sig för en inriktning av skattepolitiken som innebär bl,a, omläggning till produktionsbeskattning och slopande av skatten på vanligalöntagarinkomster, skärpning av skatten på stora förmögenheter, spekulations-och realisationsvinster, avskaffande av underskottsavdragen, begränsning avränteavdragen och införande av en omsättningsskatt på aktier och värdepapper, C, fp och s har i en dagtecknadöverenskommelse enats om att en skattereform bör genomföras fr, o, m, inkomståret1983 och vara genomförd inom . Reformen innefattar bl, a, en sänkning avmarginalskatterna fill högst för huvuddelen av heltidsarbetandeinkomsttagare. Mot bakgrund av denna överenskommelse, som stöds av en betydandemajoritet i , är utskottet, i avvaktan på regeringens proposition iämnet, inte berett vare sig att medverka fill att denna marginalskattereformgenomförs redan fr, o, m, eller att nu ta ställning tillfrågor som gäller detaljreglering och finansiering av SkU1980/81:59 4 Av den berörda överenskommelsen framgår attindexregleringen i sin nuvarande utformning skall ersättas av en annan form avskydd mot inflationen. Med hänsyn härtill och då av överenskommelsen inte kanutläsas att regeringen har för avsikt vare sig att begränsa rätten till"normala" underskottsavdrag eller att på något påtagligt sätt ändraförutsättningarna för ett gängse villaboende avstyrker utskottet bifall tillmotion 2188, Ställningstagandet innebär avslag också på motionerna 333 och 1556i den mån de inte är tillgodosedda med vad utskottet anfört och påvpk-motionerna 1559 yrkandena 19, 20 och 21 och 2193 yrkande 9, Det isistnämnda motion begärda riksdagsuttalandet om skattepolitikens inriktninginnefattar ändringar av skattereglerna som tidigare vid upprepadetillfällen i olika sammanhang på skatteutskottets hemställan avvisat. mening bör vidhålla sin fidigare ståndpunkt i dessafrågor. Utskottet avstyrker följaktligen också yrkande 9 i motion 2193, 1. beträffandeskatteskalorna m. m. auriksdagen avslår mofionerna 1980/81: 334, 1980/81: 1556, 1980/81: 1559 yrkande21, 1980/81:2188 yrkandena 2 och 3 samt 1980/81: 2193 yrkande 8, attriksdagen avslår mofion 1980/81: 2188 yrkande 4 a och mofion 1980/81: 1559yrkande 19, attriksdagen avslår motion 1980/81: 2188 yrkande 4 c och motion 1980/81: 1559yrkande 20, 4. beträffanderänteavdrag och underskottsavdrag attriksdagen avslår motion 1980/81: 2188 yrkande 4 b och motion 1980/81: 2193yrkande 9 i motsvarande del, 5. beträffandeskattepolitikens inriktning i övrigt attriksdagen avslår motion 1980/81: 2193 yrkande 9 i motsvarande del, attriksdagen med bifall till proposifion 1980/81: 150 i vad den hänvisats tillskatteutskottet antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omstorleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret1981/82. SkU 1980/81:59 5 Närvarande:Erik (), ()*. (), (), (), förste vice talmannen (), OlleWestberg i (s), (), (), (), ()*, (), (), BoSödersten (s) och ()'. *Ej närvarande vid betänkandets justering. avKnut , förste vice talmannen och (alla m), som anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 3 med "C, fp" och slutar på s. 4 rad 10 uppifrån med"yrkande 9." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning har det under senareår framstått som klart för allt fler att nuvarande skattesystem med dess myckethöga marginalskatter och starka progressivitet i hög grad har verkat hämmandepå den ekonomiska utvecklingen och på ett ändamålsenligt utnyttjande av vårtlands resurser. De har motverkat arbete, inifiativ, företagande och sparande.De har medverkat till att skapa en växande grå eller svart sektor i vår ekonomi,till en minskad rörlighet och försämrad funktionsduglighet på arbetsmarknadenoch till nedgången i nyföretagandet. De höga marginalskatterna är också, somframhålls i den reviderade finansplanen, en av orsakerna till att vi undersenare år haft svårt att få fram ett tillräckligt utbud av virke. bedömning har de höga och snabbt stigandemarginalskatterna - i förening med en snabbt växande skattebelastning överhuvud taget - varit en starkt bidragande orsak till uppkomsten av vårt landsnuvarande ekonomisk-politiska svårigheter. Enmarginalskattereform måste i detta perspektiv vara en vital del i en offensivekonomisk-politisk strategi som syftar till att komma till rätta med deekonomiska problemen och fill återställd samhällsekonomisk balans. Dettaframhölls också i det ekonomiska handlingsprogram som regeringen-som komplementtill årets finansplan - offentliggjorde : "En varaktigförbättring av den svenska ekonomins produktionsförmåga kan inte åstadkommasutan att marginalskatterna sänks." Marginalskattereformen var detviktigaste inslaget i handlingsprogrammet. Också den reviderade finansplanenanger en marginalskattereform som "en nödvändig förutsättning för att viskall återvinna balansen i den svenska ekonomin". "Enmarginalskattereform är", heter det, "av största vikt inte endast föratt minska kostnadsinflationen, sfimulera till ökade arbetsinsatser, ökatsparande, och för att minska incitamenten till skatteflykt och skattefusk utanäven SkU 1980/81:59 6 därföratt de nuvarande marginalskatterna har negativa verkningar också i en rad andraavseenden." C,fp och s har i en dagtecknad principöverenskommelse enats om vissariktlinjer för skattepolitiken. I centrala hänseenden strider dennaöverenskommelse mot regeringens ekonomiska handlingsprogram och mot vad såvälregeringen i andra sammanhang som fidigare uttalat. Första steget ien skattereform skulle kunna tas och då endast underförutsättning att rätten till förlustavdrag kan begränsas. Det ärenligt utskottets mening inte förenligt med en ansvarsfull ekonomisk politikatt på detta sätt skjuta den åtgärd som enligt regeringens bedömningär en nödvändig förutsättning för att balansen i den svenska ekonomin skallkunna återvinnas. Iregeringens ekonomiska handhngsprogram hette det: Inriktningen bör vara att sänka marginalskattentill för den helt dominerande delen av de heltidsarbetandeinkomsttagarna. Detta förutsätter motsvarande justering av gällandemarginalskattetak. En reform med den inriktningen bör genomföras i tre steg medbörjan 1982 och fullföljas 1983 och 1984. I det förslag till skattereform som redovisades försocialdemokraterna preciserades den tänkta reformen. Fulltgenomförd skulle reformen innebära högst 50-procentiga marginalskatter påinkomster upp fill 18 basenheter, dvs. i dagens penningvärde; upptill 24 basenheter (.) skulle marginalskatten vara högst 60 procentoch upp fill 30 basenheter (.) högst ; på inkomster däröverföreslogs ett marginalskattetak på . Somett led i skatteomläggningens första steg 1982 föreslogs förutom sänktaskattesatser en teknisk omläggning av skatteskalan genom att den s. k.tillfälliga särskilda skattereduktionen skulle inarbetas i skatteskalan. Densärskilda skattereduktionen föreslogs slopas som ett led i finansieringen avomläggningen och i samband därmed förordades också vissa nedjuste-ringar avskattesatsen i skatteskalans lägsta inkomstskikt. Enligtdet ekonomiska handlingsprogrammet skulle skatteomläggningen totalfinansieras.För 1982 föreslogs därvid - vid sidan av slopandet av den särskildaskattereduktionen - en höjning av oljeskatten eller av en arbetsgivaravgift.Också tänkte man sig i förslaget finansiering medarbetsgivaravgifter eller en något vidare produkfionsfak-torskatt. Somett led i en uppgörelse om skatterna förklarade sig regeringen beredd attutreda frågan om avdragsbegränsningar. Det underströks emellertid attregeringen inte kunda binda sig för genomförandet av någon avdragsbegränsning.Också vad gäller frågan om en produktionsfaktorskatt betonade SkU 1980/81:59 7 regeringenatt det inte kunde komma på tal att nu binda sig för en ny skatteform. Centernoch principöverenskommelse med socialdemokraterna innebar inteenbart, såsom redan framhållits, att genomförandet av en marginalskattereformsköts på framfiden. Tvärtemot vad regeringen fidigare sagt gjordesavdragsbegränsningar fill ett villkor för en skattereform -som ordet"marginalskattereform" utgick. Utskottet återkommer nedan tillavdragsfrågan. Till de enhgt utskottets mening mest anmärkningsvärda inslageni principöverenskommelsen hör också att och folkparfiet bundit sig föratt indexregleringen i sin nuvarande form skall ersättas med "någon annanform" av skydd mot inflationen - vilken säger man dock intet ofn. Det äranmärkningsvärt därför att det strider mot vad regeringen tidigare deklareratvid en rad tillfällen och inte minst mot regeringsförklaringen från 1979.Utskottet återkommer också till denna fråga. Principöverenskommelseninnebär vidare en begränsning av skattereformens omfattning. I regeringenshandlingsprogram talas, som nämnts i det föregående, ommarginalskattesänkningar fill högst "för den helt dominerandedelen av de helfidsarbetande inkomsttagarna". I överenskommelsen talasblott om "huvuddelen", vilket definifionsmässigt inte behöver varamer än . Ingenting sägs om skaljusteringar över50-procentsintervallet och ingenting om sänkt marginalskattetak. Bokstavligeninnebär överenskommelsen inte att socialdemokraterna skulle ha bundit sig förmer än en sänkning av marginalskatterna till i inkomstskiktetmellan 10 och 12 basenheter - . i dagens penningvärde. Enligtprincipöverenskommelsen skall skatteomläggningen i sin helhet finansieras genomarbetsgivaravgifter eller med en produktionsfaktorskatt. Också detta stridermot det framlagda regeringsförslaget genom att man härigenom frånhänder sigmöjligheten att använda den särskilda skattereduktionen somfinansieringskälla. Principerför det skattepolitiska reformarbetet En marginalskattereform bör genomföras enligt deriktlinjer som den borgerliga treparfiregeringen tidigare uflovat. Den bör ha istort sett den omfattning som regeringen preciserade i sitt förslag fillsocialdemokraterna. Förstasteget i marginalskattereformen bör tas 1982 och omläggningen bör varagenomförd , Indexregleringen avskatteskalan skall bibehållas. Avsiktenmed nuvarande avdragsregler är att anpassa skatten efter inkomsttagarnasskatteförmåga. Avdragsreglerna bör i princip bibehållas. Villaägarnas rätt tillränteavdrag liksom rätten till avdrag för normala SkU 1980/81:59 8 underskotti t, ex, inkomstslagen rörelse och inkomst av jordbruksfastighet måste ståfast. Däremot bör, såsom också sker inom ramen förunderskotts-avdragsutredningen, kunna övervägas huruvida rätten tillunderskottsavdrag för t. ex, rörelse av hobbykaraktär i sin helhet bör beståoch om inte räntorna på vissa konsumtionskrediter bör betraktas snarare somkonsumtionsutgifter än som kapitalutgifter. Skatteomläggningenbör i princip totalfinansieras. Med totalfinansiering bör därvid avses attstatens skatteinkomster efter en omläggning bör vara i stort sett Hka stora somde hade blivit om nuvarande skatteregler bibehållits. I enlighet med vad den borgerligatrepartiregeringen tidigare föreslagit bör den särskilda skattereduktionenavskaffas. Den fillfälliga särskilda skattereduktionen bör byggas in iskatteskalan. Detta förutsätter en teknisk omläggning av nuvarande skatteskala. Jämförtmed en sålunda omräknad skatteskala bör skatteskala ha följandeutseende: 6 400- 12 800 12 800- 25 600 25 600- 44 800 44 800- 51 200 51 200- 57 600 57 600- 64 000 64 000- 70 400 70 400- 76 800 76 800- 83 200 83 200- 89 600 89 600- 96 000 Skalan skiljer sig från det tidigareregeringsförslaget genom att en sänkning också föreslås i inkomstskikten 9-10och 10-11 basenheter. Därigenom får alla heltidsarbetande inkomsttagare medmarginalskatter SkU 1980/81:59 9 redan i första steget del av marginalskattereformen. Ungefärhalva omläggningen finansieras genom det föreslagna borttagandet av densärskilda skattereduktionen. Resterande finansieringsbehov vid entotalfinansierad omläggning uppgår fill ca . Detta bör täckas genomvaruskattehöjningar. En höjning av oljeskatten skulle därvidlag också ha urenergipolifisk synpunkt gynnsamma effekter och medverka fill en ytterligarebegränsning av bytesbalansunderskottet. I likhet med vad trepartiregeringen tidigareföreslog förordar utskottet följande skatteskala som slutsteg imarginalskattereformen; I kr, är 1981 6 400- 12 800 12 800- 25 600 25 600- 44 800 51 200- 57 600 57 600- 64 000 64 000- 70 400 70 400- 76 800 76 800- 83 200 83 200- 89 600 89 600- 96 000 I samband med skatteomläggningen sänksmarginalskattetaket till . Det förutsätts, liksom iregeringsförslaget, att de skattesänkningar som marginalskattereformen medförskall beaktas i kommande avtalsförhandlingar på arbetsmarknaden. För1984 kan denna skatteskala - allt annat oförändrat - beräknas ge statskassaninkomster som med ca , undersfiger vad nuvarande skala skullege om inga förändringar vidtogs. Det kan fill priser antas motsvaradrygt ca . Efter omläggningen för skulle detkvarstående finansieringsbehovet uppgå till ca . Vid enbedömning av det faktiska finansieringsbehovet inom ramen för SkU 1980/81:59 10 entotalfinansierad skatteomläggning måste emellertid enligt vår mening ocksåmarginalskattereformens positiva effekter på utbudssidan beaktas. Omarbetsutbudet ökar med 2 å skulle därigenomomläggningen i dess helhet ha blivit finansierad. Att anta att ca 1,5 miljarderkr, i ökade intäkter skulle kunna uppnås genom sådana positiva utbudseffekterbör alltså vara en försiktig beräkning. Med ett sådant antagande skullestatskassan behöva filiföras ca , för att den förutsattatotalfinansieringen skulle kunna realiseras. Regeringenangav i det förslag till skatteomläggning som redovisades försocialdemokraterna en höjning av arbetsgivaravgifterna eller någon form avprodukfionsfaktorskatt som tänkbara finansieringsvägar. Ytterligare enmöjlighet är givetvis en höjning av mervärdeskatten. Enligt utskottets meningbör höjningar av skatter av typ arbetsgivaravgifter så långt som möjligt undvikasmed hänsyn till dessas negativa effekter på kostnadsutvecklingen och vårtlands internationella konkurrensförmåga. Vidsidan av en finansiering via höjda indirekta skatter bör enligt utskottetsmening också möjligheten till finansiering via ytterligare besparingsåtgärderundersökas. En möjlighet borde därvid kunna vara att de besparingar för detallmänna som skulle kunna uppnås genom införandet av karensdagar isjukförsäkringssystemet skulle användas för detta ändamål. Det kan te signaturligt att den försämring i försäkringsskyddet som karensdagar skulle ledatill kompenseras genom att den uppnådda besparingen används till en sänkningav skatten. Attemellerfid i detalj binda sig för finansieringen av åtgärder som avser år1983 och 1984 är enligt utskottets mening inte meningsfullt. Hur finansieringenskall ske måste nödvändigtvis bli beroende av den konjunk-turpolifiskautvecklingen och det svenska näringslivets kostnadsläge i förhållande tillandra länder. Syftet med indexregleringen av den statligainkomstskatteskalan är att undvika att inflationen automatiskt leder till enhöjning av skattetrycket och till en skärpt progressivitet i skatteskalan.Genom indexregleringen kommer samma reala inkomst att bli föremål - med undantag för de smärre avvikelser som kan uppkommagenom att indexregleringen är baserad på en tidigare inflationsutveckling. Avsaknadenav ett inflafionsskydd medverkade fill den snabba skärpning avskattetrycket som ägde rum och till den samtidiga skärpningen avprogressiviteten i skattesystemet. I stället gjordes årliga, provisoriskaskatteomläggningar av s. k. Haga-modell som emellertid endast berördebegränsade delar av skatteskalan och därigenom bidrog fill den skärptaprogressiviteten. Indexregleradeskatteskalor var fram fill 1977 ett återkommande inslag i de SkU1980/81:59 11 borgerliga partiernas krav på den ekonomiska polifiken.Sedan den första trepartiregeringen tillträtt fattades beslut omindexreglering, och ett bibehållande av denna var en av punkterna i 1979 årsregeringsförklaring. Från socialdemokratiskt håll har däremot framförtsupprepade motionskrav på en avskaffad indexreglering. Ett sådant förslagåterfanns i socialdemokraternas motion om den ekonomiska politiken till nupågående , där det har avslagits. I finansutskottets av riksdagenbifallna betänkande 1980/81:20 heter det: Utskottet noterar---- att motionärerna angriper den indexreglerade skatteskalanför att vara inflationsdrivande. Effekten är enligt utskottets bestämda meningden rakt motsatta. Genom att inte inflafionen automafiskt skärper skattetrycketslipper löntagarorganisationerna driva upp de nominella lönekraven i syfte attuppnå ett visst realt utfall av förhandlingarna. I den s. k. principöverenskommelsentalas det nu om att ersätta den nuvarande indexregleringen med en annan form avinflafionsskydd. Vad detta innebär har inte närmare preciserats. Formuleringenutesluter inte en återgång till årliga skattejusteringar av Haga-modell. Enannan möjlighet som har nämnts är att skatteskalorna skulle justeras med hänsyntill inflationen blott upp till en viss nivå, t. ex. , och att deneventuella inflafionen därutöver inte skulle tillåtas påverka skatteskalan. Demodeller som har diskuterats har det gemensamt att de skulle urholkainflafionsskyddet - detta torde vara helt klart - och enligt utskottetsuppfattning är en sådan urholkning inte acceptabel. Skulle inflafionenexempelvis översfiga en på förhand given nivå, kan detta rimligen inte mofiveraen automatisk skatteskärpning och skärpt progressivitet. Hade exempelvis denovan nämnda begränsningen av indexregleringen gällt , hadedetta lett till en skatteskärpning för en 80 000-kronorsinkomsttagare på ca 500kr. Svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta skall,som framhölls i mofion 2188, utövas av allena, inte av inflationen.Utskottet delar denna uppfattning. Åtagandet i principöverenskommelsenatt som ett samfidigt och samordnat led i en skattereform genomföra enavdragsbegränsning "genom den av regeringen redovisade skissen", dvs.i stort sett den s. k. Kleppe-modellen, är enligt utskottets mening inte baraanmärkningsvärt utan direkt ansvarslöst. I - Kleppe-modellens hemland -har förslaget lagts på hyllan med hänsyn till dess tekniska och rättsligakomplikationer. I värsta fall kan hotet om skatteåtgärder av detta slag ledatill mycket allvarliga störningar på bl. a. villamarknaden och medföljdverkningar för hela småhusindustrin. Stora prisfall med ty följandeförmögenhetsförluster för enskilda människor kan SkU1980/81:59 12 Att utan något som helstutredningsunderlag binda sig för sådana åtgärder är - utskottet upprepar detta- ansvarslöst. Det är i och för sig sant att nuvarande avdragsregler ikombination med en hög inflation och höga marginalskatter skapar problem frånrättvisesynpunkt och från samhällsekonomisk synpunkt. De har under 1970-taletlett till minskad räntekänslighet och en omfattande förmögenhetsöverföring frånsmåspararna såväl som institutionella placerare till låntagare som kunnatrealvärdesäkra sina placeringar.