bet · G401KU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Som belägg för att regeringen inte skulleha "uppträtt som en enhet" påtalas att folkpartistatsråden i det s.k. Sydafrikaärendet fanns sig föranlåtna att anmäla skiljaktig mening tillregeringsprotokollet. Men om statsrådsreservationer skulle vara ett brott motparlamentarismen, varför finns det då en regel i regeringsformen (7 kap. 6 §)som öppnar möjlighet för just sådana reservationer? Socialdemokraterna har igrundlagberedningen, regeringen, och självavarit med om att utforma denna regel, vars användande de nu anser varastridande mot parlamentarismen. Det kan tilläggas, att socialdemokratiskastatsråd också har utnyttjat reservationsrätten. En tredje iakttagelse är att reservanterna i enskildabedömningsfrågor visar prov på en stor blåögdhet. Om Telub-affären hävdas detatt den "i själva verket hade kunnat stoppas enbart genom en viljeyttring från KU1980/81:25 90 regeringens sida". Det stöd som kan åberopas fördetta påstående är uttalanden som i efterhand och på betryggande avstånd fråndet tänkbara tillfället för ett ingripande har fällts av företrädare för TelubAB. Föreställningen att Telub utan ekonomiska skadeståndskrav gentemot statenskulle ha avstått från att fullfölja affären är emellertid naiv. Den byggerockså på en bristande analys av de förvaltningsrättsliga förutsättningarna förett ingripande. Regeringen har - som utskottet utvecklar i sitt yttrande överTelub-affären - ingen befogenhet att utan stöd i lag meddela direktiv tillenskilda företag, vare sig statliga eller privata. Socialdemokraternas kritik på denna punkt år särskiltanmärkningsvärd eftersom de har svängt i självasakfrågan. försvarade partiets talesman och uttalade ikammaren att företaget hade uppfört sig alltigenom korrekt gentemot regeringen.Vad som lades regeringen till last var att den inteoffentligt hade stöttat upp affären. däremot anklagas regeringen för att den- på basis av samma material som föranledde socialdemokraterna attuttala sig positivt om affären - inte tog till storsläggan för att förhindraavtalet med . Det enda som återstår av socialdemokraternasfjolårsbedömning tycks vara ett obrutet förtroende för företagets förreverkställande direktör. På övriga punkter nöjer jag mig med att hänvisa tillutskottets yttrande. Det samlade intrycket är att socialdemokraterna i sinabedömningar av regeringens funktionssätt upphöjer den socialdemokratiskaenpartiregering-ens arbetsmetoder till högsta norm och utmålar varje avvikelsefrån detta mönster som ett förfall för parlamentarismen. Detta vittnar både omslappt språkbruk - eftersom en stor del av den socialdemokratiska kritiken handlarom något helt annat än parlamentarismen - och om svag inlevelseförmåga i despeciella betingelser som måste gälla för arbetet i en koalitionsregering. Attdet understundom uppstår meningsmotsättningar inom en sådan regering är varkenonaturligt eller något som till varje pris skall behöva sopas under mattan. Närreservanterna förebrår regeringen för att vissa meningsbrytningar har kommit idagen är det därför en av alla genomskådad fiktion som de slår vakt om, enfiktion som inte gagnar vare sig parlamentarismen eller öppenheten i detsvenska statsskicket. 2. beträffande avsnittet 8 1980 -några frågor av i (m) som anför följande: Såväl regeringens "program" somöverläggningen med SAF:s ledning utgjorde väsentliga åtgärderinom ramen för regeringens ekonomiska politik. 1 ingetdera fallet förelåg någotformellt regeringsbeslut. Det förefaller mig rimligt att sådana ställningstaganden,av konstitutionella och historiska skäl, åtminstone borde dokumenteras iregeringskansliet KU1980/81:25 91 på ett statsrättsligt mera tillfredsställande sätt ängenom pressmeddelanden, varvid även borde anges vilka statsråd som deltagit ibesluten. 3. beträffande avsnittet 11. av GunnarBiörck i (m) som anför följande: Vad skallgranska i TELUB-frågan är statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning. Granskningen skall främst avse det sätt på vilket allmännarättsprinciper tillämpas. Av det material som framkommit vid utskottets exempellöstomfattande utredning i denna fråga, framgår att alla berörda statsråd och högredepartementstjänstemän, som haft med saken att göra. känt "olust"inför projektet men funnit 1) att det - i denutformning det presenterats för berörda personer - icke varit stridande motsvensk lag, 2) att ett enskiltstatsråd icke lagligen kunnat interferera med bolagsledningensbeslutsfattande, ehuru 3) regeringengenom agerande på bolagsstämma med TELUB hade kunnat tillsätta en styrelse meddirektiv att handla på visst sätt. (Se även KU 1979/80:50 s. 245-246) Man kan i och för sig ha denuppfattning som ledamöter av tre regeringar inför utskottet anfört omlämpligheten av TELUB:s ifrågavarande utbildningsprojekt. Det är dock inteutskottets uppgift att fälla politiska värdeomdömen utan att utreda omregeringen eller enskilda statsråd gjort sig skyldiga till administrativa feleller brott mot gällande lag. Det kan då först vara skäl att utreda orn TELUB-sakennågonsin varit "regeringsärende" i strikt mening. Ehuru mångastatsråd och högre regeringstjänsteman konversationsvis varit sysselsatta medsaken har ärendet uppenbarligen icke protokollförts vid någotregeringssammanträde och något beslut har icke fattats i regeringen. Däremothar dåvarande utrikesministern fått ärendet föredraget för.sig ochlåtit bero därvid. Två statsråd har vidare svarat på frågor i saken iriksdagen, efter att ha inhämtat upplysningar från . Det har sedermera visat sig att vissa av de lämnadeuppgifterna icke varit fullständiga. Det är dock till fullo klarlagt attansvaret härför åvilar den tjänsteman i TELUB, från vilken upplysningarnainhämtats. Det är inte rimligt att göra statsråd ansvariga för andra personersmedvetna undanhållande av sanningen. En mängd personer har under utredningens gång hörts avutskottet. Härvid har, särskilt i pressen, ordet "förhör" oftabegagnats. Det är skäl att framhålla att det icke varit frågan om"förhör", emedan ingen av de hörda har varit misstänkt för brott,vare sig mot grundlagen eller mot annan lag. Ingen anklagelse har över huvudtaget framställts mot någon regeringsleda- KU1980/81:25 92 Utan anklagelse kan ingen dom fällas, men helleringet frikännande ske. Den uppfattning, som möjligen kunnat erhållas genomvissa massmedias agerande, att medvetet skulle ha vilseletts avregeringen eller enskilda statsråd saknar fog och har icke framförts inomutskottet. Den återhållsamhet, som kännetecknat handlandet under de treregeringarna, synes ha haft sin orsak i ett noggrant aktgivande påföreskrifterna i RF 11:6 och 7. Det skulle kanske kunna sägas, att ettkraftfullare uppträdande skulle ha kunnat föranleda kritik mot statsråden förotillbörlig "ministerstyrelse", medan ett minutiöst iakttagande avgrundlagens intentioner i stället har kommit att medföra politisk kritik medutgångspunkt från ideologiskt utrikespolitiska betraktelsesätt. Eftersom t. o. m. direkt militärutbildning av andrastaters medborgare tidigare förekommit i förefaller det som kritikernainom och utom egentligen ifrågasatt vara den libyska regimenskaraktär och avsikter, speciellt i relation till staten (vars ambassadörgjort föreställningar i ). Om det är detta som är denbakomliggande problematiken i Telub-saken förefaller det rimligast attutrikesutskottet och utrikesnämnden överväger om några förändringar i Sverigesförhållande till (och det befintliga samarbetsavtalet) möjligenaktualiserats i samband med denna "affär". En helt annan sak är att det är möjligt att man inomregeringskansliet bör överväga, i vilken utsträckning, och på vad sätt,vederbörande regeringsledamöter bör hållas informerade om inkommande, elleruppkommande, ärenden, försåvitt statsråden skall kunna bära ett reelltkonstitutionellt ansvar inte blott för på dem ankommande"regeringsärenden" utan också för "tjänsteutövningen" iandra avseenden. 4. beträffande avsnittet 13. Handläggningen av stödet tillNorrländska (Ncb) av , Per ochGunnar i (samtliga m) som anför följande: De pressmeddelanden som utsäntsfrån industridepartementet ger oss anledning att understryka vikten av attuttrycket "regeringen" inte begagnas i sammanhang där erforderligtäckning härför saknas. KU 1980/81:25 93 KU1980/81:25 94 (SFS)i ' Inkl. 124 författningar kungjorda i annanförfattningssamling än SFS. 2 Inkl. 1945 nådeärenden. 3 Ärendensom inte har offentliggjorts. KU1980/81:25 95 1 988 1 475 3 324 2 075 Inkl. 109 författningar kungjorda i annanförfattningssamling än SFS. Inkl. 2016 nådeärenden. Ärendensom inte har offentliggjorts. KU1980/81:25 96 PM angående remisser till lagrådet De grundläggande reglerna omlagrådet finns i 8 kap. 18 § regeringsformen (RF). Reglerna ändrades (prop. 1978/79:195, KU 1978/79:39, rskr 1978/79:359, KU 1979/80:1, rskr1979/80:2, SFS 1979:933). De nya bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari1980. Enligt 8 kap. 18 § RF i dess nya lydelse bör yttrande avlagrådet inhämtas innan beslutar lag som tillhör någon av ett antaluppräknade kategorier. 1. grundlag omtryckfriheten, 2. lag ombegränsning av rätten att få ta del av allmänna handlingar, 3. annan lag somangår begränsning av någon av de grundläggande fri- och rättigheterna, 4. lag om kommunalbeskattning, 5. lag om svensktmedborgarskap och civilrättslig lag, 6. offentligrättsliglag som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden samt 7. lag om rättegången,lag om offentligrättsliga tjänstemäns rättsställning och annan lag som avses i11 kap. RF. Denna grundlagsregel om remiss till lagrådet ärtillämplig, om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Om såinte är fallet, behöver således yttrande av lagrådet inte inhämtas. Detsammagäller om lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frågansbeskaffenhet eller om remiss till lagrådet skulle fördröja lagstiftningsfrågansbehandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Regeringen är dock skyldig attredovisa sina motiv till att den lägger fram förslag till lag av någon av deuppräknade kategorierna utan att ha hört lagrådet. I grundlagstexten understryks vidare att det förhållandetatt lagrådet inte har hörts över ett lagförslag aldrig utgör hinder mot lagenstillämpning. Dessutom har en uttrycklig grundlagsregel om inriktningen avlagrådets granskning införts. Regeln innebär att lagrådet skall undersöka hurett lagförslag förhåller sig till grundlagarna och till rättsordningen i övrigtsamt hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra och tillrättssäkerhetens krav. Lagrådet skall vidare överväga om förslaget är såutformat att lagen kan antas tillgodose angivna syften och i övrigt söka belysaproblem som kan uppstå vid tillämpningen. Liksom tidigare gäller att i lagrådet skall ingå domare ihögsta domstolen och regeringsrätten, att yttrande från lagrådet inhämtas avregeringen eller-enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen - avriksdagsutskott samt att närmare bestämmelser om lagrådets sammansättning ochtjänstgöring meddelas i lag. KU1980/81:25 97 I anslutning till de nyagrundlagsreglerna om lagrådsgranskningen har en ny lag (1979:368) om lagrådetantagits. Den nya lagen, som trädde i kraft den , ersätter entidigare lag i samma ämne. De viktigaste nyheterna är att varjelagrådsavdelning normalt skall bestå av tre i stället för som tidigare av fyraledamöter samt att antalet justitieråd och regeringsråd på varje avdelning intefastställs i lagen utan kan variera inom den ram som bestäms av att såväljustitieråd som regeringsråd skall ingå i varje avdelning. Lagrådet kan enligtden nya lagen bestå av högst fyra avdelningar. anförde i sitt av riksdagengodkända betänkande (KU 1978/79:39 s. 15-16) med anledning av bl. a. förslagetfill de nya grundlagsreglerna om lagrådsgranskningen (prop. 1978/79:195 s.43-49 och 65) att förslaget borde prövas mot bakgrund av vissa utgångspunkterom vilka i stort sett allmän enighet råder. En väsentlig sådan utgångspunkt är,anförde utskottet, att lagrådets verksamhet upplevs som ett värdefullt led iarbetet på att få fram fullgoda lagförslag. Granskningen i lagrådet har enligtutskottet setts som en garanfi för att rättssäkerhetsintresset och kravet påenhetlighet, konsekvens och klarhet iakttas. Som en annan utgångspunkt angavsatt granskningen uteslutande borde ägnas åt lagförslagens juridiska sida ochsålunda aldrig omfatta deras allfnänna politiska grunder. På omfattningen avlagrådsgranskningen måste enligt utskottet inverka att man inte gärna kan låtalagrådsgranskningen få ta i anspråk flera ledamöter i de högsta domstolarna änungefär det antal som då förekom. Slutligen är man, anförde utskottet, ense omatt det inte kan komma i fråga att skapa regler som innebär att en lag iefterhand sätts åt sidan enligt gällande principer om lagprövning på dengrunden att lagrådets yttrande inte har inhämtats. Utifrån de angivna utgångspunkternafann utskottet att förslaget på ett lämpligt sätt tillgodosåg de krav som måstekunna ställas i sammanhanget. Utskottet erinrade i betänkandet om att det nya systemetför lagrådsgranskning inte innebär en obligatorisk granskning. Enligt utskottetkan det snarare karaktäriseras som ett mellanting mellan ett obligatorisktsystem och ett system som det hittillsvarande med en helt fakultativgranskning. Härigenom undviks enligt utskottet helt risken för att ettuteblivet hörande av lagrådet över ett förslag till en lag skall kunna ledatill att lagen i efterhand genom lagprövning kan sättas åt sidan irättstillämpningen. Utskottet underströk härvid att det således allfid i sistahand ankommer på att avgöra om lagrådet skall höras över ettlagförslag eller inte. Enligt utskottet borde det nya systemet leda till attlagrådet inom ramen för sin kapacitet får granska alla de lagförslag sombehöver dess granskning men inga andra. KU1980/81:25 98 Lagrådet har under januari-maj 1980arbetat på tre avdelningar och på två avdelningar. En förteckning över de till riksdagenavlämnade propositioner som har granskats av lagrådet fogas som underbilaga 1till denna PM. Som framgår av förteckningen uppgår det totala antaletpropositioner där lagförslagen granskats av lagrådet till 37. Som jämförelsekan nämnas att motsvarande antal var 15,1973 13, 1974 10, 197520, 1976 11, 1977 26, 1978 21 och 1979 23. propositioner sominnehöll lagförslag var ca 115. Motsvarande antal under år 1979var ca 125. Som har nämnts är regeringen skyldig att motiveravarför ett lagförslag i ämne som anges i 8 kap. 18 § RF läggs fram utan attlagrådets yttrande har inhämtats. Godtagbara skäl är enligt de undantagsreglersom anges i paragrafen att lagen är mindre viktig för enskilda eller frånallmän synpunkt, att lagrådets yttrande skulle sakna betydelse på grund av frågansbeskaffenhet eller att en lagrådsremiss på grund av tidsutdräkten skulleförorsaka avsevärt men. Undantagsregeln om att lagrådets yttrande skulle saknabetydelse på grund av frågans beskaffenhet får sin innebörd främst genomreglerna om inriktningen av lagrådets granskning (prop. 1978/79:195 s. 65). En förteckning över propositioner avlämnade under år 1980med motivering enligt någon av undantagsreglerna fogas som underbilaga 2 tilldenna PM. Förteckningen upptar 51 propositioner eller bilagedelar av propositioner.I flertalet fall (44) har en motivering getts av innebörd att lagrådetsyttrande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. I två fallhar angetts att lagen inte är av sådan vikt för enskilda eller från allmänsynpunkt att yttrande behöver inhämtas, medan frågans brådskande natur haråberopats i tre fall. I två fall har åberopats såväl frågans brådskande natursom att lagrådets yttrande på grund av frågans beskaffenhet skulle saknabetydelse. Vid granskningen av regeringens propositioner avlämnade år1980 har påträffats ett antal propositioner med lagförslag i ämne som anges i 8kap. 18 § RF beträffande vilka regeringen varken inhämtat yttrande frånlagrådet eller motiverat varför så ej skett. En förteckning över dessa propositionerfogas som underbilaga 3 till denna PM. Förteckningen upptar 15 proposifionereller bilagedelar av propositioner. Det gäller dock i samtliga fall mindreomfattande lagändringar. Förutom de propositioner som tas upp i förteckningenhar fråga uppkommit huruvida förslag i proposition 1980/81:20 bilaga 4 omändring av basbeloppsreglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring är ettlagförslag i ämne som anges i 8 kap. 18 § RF. Denna fråga behandlas i avsnitt12. KU 1980/81:25 1979/80:61 Prop. 1979/80:83 Prop. 1979/80:87 Prop. 1979/80:96 Prop. 1979/80:105 Prop. 1979/80:119 Prop. 1979/80:121 Prop. 1979/80:122 Prop. 1979/80:132 Prop. 1979/80:143 Prop. 1979/80:144 Prop. 1979/80:167 Prop. till avlämnade propositioner somhar granskats av lagrådet med förslag fill epizootilag m. m. med förslagfill lag om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet förrättegångskostnader, m. m. () om ändring i konkurslagen(1921:225) (jusfitiede-partementet) om ändringi m. m. med förslagtill ny utlänningslag, m. m. om ny instansordning i kommunalbesvärsmål (kommundepartementet) ompreskriptionslag, m. m. om ändringi lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning ()om ordningsvakter och bevakningsföretag (jusfifiedepartementet) omställföreträdares ansvar för arbetsuppgifter samt avveckling av den frivilligapensionsförsäkringen, m. m. () om ändring i lagen(1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, m. () om ändring i upphovsrättslagen (1960:729), m. (j ustitiedepartementet) medförslag till ny lagsfiftning om handelsbolag m. m. () medförslag till nya redovisningsregler för ekonomiska föreningar m. () med förslag till ändring i lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel, m. m. omåtgärder mot vattenförorening från fartyg (kommunikafionsdepartementet) omändring i (spioneri m. Prop.1979/80:178 Prop. 1979/80:179 Prop. 1979/80:180 Prop. 1980/81:1 Prop. 1980/81:8Prop. 1980/81:10 Prop. 1980/81:17 Prop. 1980/81:35 Prop. 1980/81:36 Prop. 1980/81:43 Prop.1980/81:44 Prop. 1980/81:48 Prop. 1980/81:57 Prop. Prop.1980/81:68 Prop. om fortsatt körkortsreform () om ändringi och jordabalken m. m. medförslag till lag om jaktvårdsområden, m. m. () om ändringi lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, m. m. () medförslag till utsökningsbalk (justifiedeparte-mentet) om ändringi kreditupplysningslagen (1973:1173), m. m. () med förslagtill lag om skatteflykt, m. m. omföljdlagstiftning till den nya sekretesslagen i fråga om hälso- och sjukvårdensamt den allmänna försäkringen () med förslag till ändraderegler för beskattning av realisationsvinst vid fastighetsavyttring (budgetdepartementet) ominternordiska konkurser () medförslag till kapitaltäckningsregler för finansbolagen, m. (ekonomidepartementet) med förslag till lag om militär grundutbildning förkvinnor, m. m. (försvarsdepartementet) om sänkt minimitid för fängelsestraff(jusfifiedepartementet) medförslag till ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder, m. omdödsbodelägares ansvar för den dödes skulder m. m. (jusfifiedepartementet) omhälso- och sjukvården i krig m.m. () medförslag till ändrade regler för inkomstbeskattningen av ägare till s. k.specialbyggnader, m. m. medförslag till ändrade regler för den skattemäs-siga behandlingen av inventarier,fastigheter och pågående arbeten, m.m. (budgetdepartementet) medförslag till lag om radioaktiva läkemedel m. m. KU 1980/81:25 101 Prop.1980/81:76 om interneringspåföljdens avskaffande och straf- fet för grovtnarkotikabrott m. m. KU 1980/81:25 1979/80:80 Prop. 1979/80:81 Prop. 1979/80:86 Prop.1979/80:100 1979/80:108 Prop. 1979/80:109 Prop. 1979/80:111Prop. 1979/80:123 Prop. 1979/80:126 Prop. 1979/80:141 Prop. 1979/80:142 Prop. motiveringenligt 8 kap. 18 § regeringsformen varför inte inhämtats om godkännande av om säkra containrar() om vissaändringar i arvs- och gåvobeskattningen av livförsäkriiigar, m.m.(budgetdepartementet) omföljdlagstiftning fill den nya sekretesslagen (justifiedepartementet) om ändringi utlänningslagen (1954:193) () omtaxering av industribyggnader (budgetdepartementet) medförslag till statsbudget för /81 (bil. 8 , 9kommunikationsdepartementet, 15 ) omStockholms internationella fredsforskningsin-sfituts () organisation ochverksamhetsformer, m. m. () om ändring i tullagen(1973:670) () om stödtill glesbygden för vissa energikostnader (budget- och handelsdepartementen) omersättning vid viltskador m. m. om ändringi lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse () omarbetsmiljön på örlogsfartyg, m. m. ombeskattning vid uthyrning av fritidshus samt om vissa ändringar itaxeringslagen (1956:623) (budgetdepartementet) om ändringi stämpelskattelagen (1964:308) (budgetdepartementet) om vissataxifrågor (kommunikafionsdepartementet) om ändringi byggnadsstadgan (1959:612) () 1979/80:151 Prop. 1979/80:153 Prop. 1979/80:160 Prop. 1979/80:169 Prop. 1979/80:173 Prop. 1979/80:181Prop. 1980 U:l Prop. 1980/81:3 Prop. 1980/81:5 Prop. 1980/81:18 Prop. 1980/81:20 Prop. 1980/81:21 Prop.1980/81:25 om ändring i förordningen (1923:116) angående skatt förhundar (budgetdepartementet) om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar () om lag om förbud under viss tidmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark () omfortsatt valutareglering, m. m. medförslag om upphävande av lagen (1975:171) om förbud mot nedsmältning av mynt(ekonomi-departementet) omreglering av priserna på fisk m.m. () omfillfälliga regler för insättning på skogskonto (budgetdepartementet) ominsatser för att underlätta nya löneavtal (budgetdepartementet) om vissaåtgärder på den ekonomiska politikens område (budgetdepärtementet) om ändring ilagen (1978:479) om försöksverksamhet med närradio () om handelnmed skrot m. m. om ändringi läkemedelsförordningen () om fortsatt giltighet av lagen (1979:103) om försöksverksamhet med användningav telefon vid rättegång () med förslag till lag omändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg(kommunikafionsdepartementet) med förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) m. m. (jusfifiedepartementet) om besparingar i statsverksamhetenm.m. om ändringi lagen (1976:206) om felparkerings-avgift () medförslag fill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 (bil.9 industridepartementet) 1980/81:37 Prop. 1980/81:38 Prop. 1980/81:39 Prop.1980/81:42 Prop. 1980/81:46 Prop. 1980/81:47 Prop. 1980/81:49 Prop. 1980/81:50Prop. om fortsatt giltighet av lagen. (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, m. m. () omupphävande av kontrollen av bankkontorseta-blering (ekonomidepartementet) omändring i , m. m. (bötesstraffen) () omstimulans av aktiesparandet (budgetdepartementet) om ändraderegler för villabeskattningen, m. m. om viss följdlagstiftning till socialtjänstlagen m. (socialdeparternentet) (pm ändring i konsumentförsäkringslagen(1980:38) () om stöd för åtgärder för att ersätta olja m.m. (industridepartementet) om skattenpå 1981 årsinkomster, m. m. omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall, m.m. () med förslag till lag om Svenskaskeppshypoteks-kassan, m. m. (industridepartementet) om särskilt investeringsavdragoch förlängd tid för särskilt forskningsavdrag (budgetdepartementet) om ändringi taxeringslagen (1956:623) (budgetdepartementet) omföljdlagstiftning på skatteområdet med anledning av den nya sekretesslagen m.m. (budgetdepartementet) om åtgärdermot frilevande vildsvin m. m. KU 1980/81:25 1979/80:85 Prop. 1979/80:114 Prop. 1979/80:130 Prop. 1979/80:146 Prop. 1979/80:162 Prop. 1979/80:166 Prop. 1979/80:175 Prop. 1980 U:2 Prop. Propositioner med lagförslag i ämne som avses i 8 kap. 18§ regeringsformen beträffande vilka lagrådets yttrande inte inhämtats ochmotivering varför så ej skett inte lämnats om skattelättnader vid lönsparande i aktier (budgetdepartementet) medförslag till statsbudget för /81 (bil. 7 försvarsdepartementet,bil.