bet · G401SoU35 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt gällande bestämmelser om meritvärdering m. m. förläkare skall vid prövning av befordringsgrunden förtjänst hänsyn tas endasttill fullgjord tjänstgöringstid på tjänst som är förenad med rätt till tjänståreller som genom särskilt beslut av tillagts tjänstårsrätt.Statlig läkartjänst, läkartjänst hos landstingskommun eller primärkommun somavses i sjukvårdslagen (1962:242) samt tjänst som stadsläkare är automatisktförenade med tjänstårsrätt. I fråga om deltidstjänst krävs att tjänsteninrättats med medgivande och att arbetstiden uppgår till meraän . Begreppet skicklighet syftar på utbildning,yrkesskicklighet, karaktärsegenskaper, prestationsförmåga m. m. Vid sammanvägning av meriter skall enligt de åsyftadebestämmelserna sökandes meriter genomgående bedömas i förhållande till densökta tjänstens karaktär, varmed avses tjänstens medicinska verksamhetsomåde,typ av tjänst, tjänstens placering, dess uppgiftsinnehåll och inriktning enligtannons etc. En arbetsgrupp inom föreslog i en i fjolavgiven rapport att reglerna om tjänstårsberäkning skulle upphävas och attgrunden för bedömning av sökandes meriter i samband med tillsättning avläkartjänster skulle vara att varje tjänstgöring som en läkare redovisar harett meritvärde i sig i förhållande fill tjänstgöringens innehåll men att dettavärde varierar alltefter den sökta tjänstens karaktär. Rapporten haröverlämnats fill den tillkallade utredningen (S 1980:11) omlegifimations- och behörighetsbestämmelser för personal inom hälso- ochsjukvården m. m., som bl. a. skall överväga behovet av särskilda bestämmelserom behörighet inom den allmänna hälso- och sjukvården samtfillsättningsbestämmelser. Meritvärdet för läkare av tjänstgöring inom alkoholistvård I mofion 1979/80:1656 av RuneGustavsson m. fl. (c) begärs - i syfte att rekryteringen av alkoholläkare skallförbättras - en översyn av meritvärderingsreglerna vid tjänstgöring somalkoholläkare. Läkartjänster för öppen vård av alkoholmissbrukare finnsvid främst av nykterhetsnämnder inrättade alkoholpolikliniker och läkartjänsterför sluten vård av alkoholmissbrukare vid vårdanstalter för alkoholmissbrukare.Läkartjänsterna vid dessa polikliniker och anstalter avser vanligendelfids-tjänstgöring. Läkartjänster för vård av alkoholmissbrukare finns vidarevid några fä särskilda alkoholkliniker som inrättats vid sjukhus för somafiskeller psykiatrisk vård. Härutöver medverkar läkare i värden av alkoholmissbrukareinom ramen för den somatiska och psykiatriska sjukvården i övrigt. Läkartjänstgöringinom somatisk och psykiatrisk sjukvård, som innefattar SoU1980/81:35 12 vård av alkoholmissbrukare, tillgodoräknas som AT och FVenligt vanliga regler. Möjligheter finns emellertid - såsom närmare redovisas iett tidigare avsnitt (s. 5 och 6) - för läkare att som AT och FV tillgodoräknaäven tjänstgöring inom "toxikomanvård" (vård av alkohol- och/ellernarkotikamissbrukare), som inte är inordnad i en psykiatrisk eller somatiskspecialitet. Läkartjänster inom den offentliga öppna och slutna sjukvårdenhar- vare sig de avsett vård av alkoholmissbrukare eller annan vård - genom attde varit statliga eller omfattats av sjukvårdslagen automatiskt varit förenademed tjänstårsrätt, och tjänstgöring på dessa läkartjänster har tillgodoräknatsvid prövning av befordringsgrunden förtjänst. Genom vissa ändringar isjuk-vårdslagsfiftningen (prop. 1972:104, SoU 1972:37, rskr 1972:286)kom även andra tjänster hos landstingskommuner och primärkommuner att omfattasav sjukvårdslagen, därigenom att krav uppställdes i sjukvårdslagstiftningen påmedgivande av för inrättande av alla tjänster för läkare ihälso- och sjukvårdande verksamhet som kräver en genomsnittlig arbetstid avmera än 15 fimmar . Anställning på sådan deltidstjänst hoslandsfingskommun eller primärkommun för värd av alkoholmissbrukare sominrättats med medgivande medför därför automatiskt rätt förinnehavaren att fillgodoräkna tjänstår. Tjänstgöring inom alkoholistvård fillgodoräknas enligtvanliga regler vid prövning av befordringsgrunden skicklighet. 1975 väckt motion begärdes med hänsyn till bristpå läkare inom alkoholistvården att detta verksamhetsområde skulle erhållaställning som medicinsk specialitet eller subspecialitet samt att tjänstgöringinom alko-hoHstvården skulle ges ett högre meritvärde än som tillgodoräknadessådan tjänstgöring. Utskottet inhämtade yttranden över motionen från socialstyrelsen.Svenska kommunförbundet. , ochSveriges läkarförbund. Mot bakgrund av att remissinstanserna inte tillstyrkteatt alkoholistvården skulle ges ställning som medicinsk specialitet - deförstnämnda tre remissinstanserna ansåg bl. a. att det var tveksamt omalkoholistvården kunde uppfylla kravet på avgränsning mot andra specialiteter -avstyrkte utskottet (SoU 1975/76:18) motionen i denna del. Med hänsyn bl. a.till att och påpekade att tjänstgöring inomalkoholistvård redan enligt gällande anvisningar fillmättes stort meritvärdeinom verksamhetsområden, där vård av alkoholsjuka förekommer, avstyrkteutskottet motionen även i vad avsåg meritvärderingsfrågan. Utskottet pekadeemellertid på vissa andra möjligheter att stimulera läkare till tjänstgöringinom alkohoHstvård än genom inrättande av specialitet för dettaverksamhetsområde. Utskottet förutsatte att det för NLV och socialstyrelsenskulle vara angeläget att följa läkarsituafionen inom alkoholistvården och attvidta åtgärder som kunde vara ägnade att sfimulera rekrytering fill dettaområde. I huvudsak med hänvisning till utskottets ställningstagande till 1975års motion har utskottet SoU1980/81:35 13 /och 1977/riksmöten (SoU1976/77:24 och SoU 1977/78:27) avstyrkt motioner om specialitetsfråganoch/eller meritvärderingsfrågan. Inför behandlingen av den nu aktuella mofionen(1979/80:1656) anordnade utskottet ett sammanträde medföreträdare för , och , varvid specialitets- och meritvärderingsfrågorna belystes. Vidsammanträdet framfördes bl. a. följande synpunkter. Vård av patienter som äralkoholmissbrukare förekommer inom de flesta medicinska verksamhetsområden,varför läkarnas utbildning i vård av alkoholmissbrukare borde utökas ochtjänstgöring som alkoholläkare vara av betydelse i samband med meritvärderingvid tillsättning av läkartjänster i allmänhet. En stor del av verksamheten som alkoholläkare bedrivs vidsmå polikliniker med några timmars tjänstgöring och svårigheterföreligger att bedöma meritvärdet av en sådan begränsad tjänstgöring. Då läkare redan enligt nuvarande bestämmelser kantillgodoräkna tjänstgöring inom alkoholistvård som AT och FV, börsjukvårdshuvudmännen utforma AT- och FV-blocken så att sådan tjänstgöringinryms i AT- och FV-blocken. Möjligheterna att erhålla läkarmedverkan vid särskildaenheter för alkoholistvård skulle förbättras om tjästgöringen vid sådanaenheter kunde ske inom ramen för läkarnas tjänstgöring inom sjukvården genom"tjänsteköp" mellan huvudmännen eller genom organisatoriskanknytning av enheter för alkoholistvård till sjukvården. Tillskapande av en specialitet i alkoholistvård är f. n.inte en framkomlig väg för att lösa rekryteringsproblemet. En sådan åtgärdskulle innebära att man fick ytterligare en specialitet med rekryteringsproblemvid sidan av allmänläkarvården, långtidssjukvården och psykiatrin. Enspecialitet i alkoholistvård skulle kunna få till följd att man inom andraspecialiteter blir mindre benägen att ta hand om patienter som äralkoholmissbrukare. Utskottet tror för sin del inte löser problemet med rekrytering av läkare till alkoholistvården genomtillskapande av en specialitet av de skäl som anförts vid ovannämndasammanträde. Med hänsyn till att alkoholbruk direkt eller indirekt i storutsträckning utgör anledning till vårdefterfrågan inom olika delar avsjukvården är det enligt utskottets mening mera angeläget att alla läkare erhålleren grundläggande utbildning i alkoholistvård för att göra dem skickade att tahand om patienter med alkoholproblem. Som framhållits vid ovannämnda sammanträde bör man genomorganisatoriska åtgärder m. m. kunna förbättra möjligheterna till läkarmedverkani alkoholistvården. Utskottet vill framhålla vikten av att sådana åtgärderockså Att på angivna sätt förbättra möjligheterna tillläkarmedverkan i alkoholistvården kan dock inte förringa den direktrekryteringssfimulerande betydelse som en generös meritvärdering avtjänstgöring som alkoholläkare SoU1980/81:35 14 Enligt utskottets mening framstår det bl. a.som omofiverat att frågan om tjänstgöringen omfattar mer eller mindre än 15timmar skall vara avgörande för om viss tjänstgöring skall tillmätasnågot meritvärde. Även om utskottet således anser det motiverat med åtgärder imotionens syfte bör denna med hänsyn till att frågor om läkarnas grund- ochvidareutbildning samt om bestämmelser om tillsättning av bl. a. läkartjänsterär föremål för utredning inte föranleda något initiativ av . Utskottetvill i detta sammanhang framhålla angelägenheten av att nu nämndutredningsverksamhet bedrivs med skyndsamhet. Meritvärdet för läkare av tjänstgöring inomföretagshälsovård I mofion 1980/81:721 av StenSvensson (m) och () begärs att meritvärderingssystemet förläkare skall ändras så att det blir lika meriterande för läkare att innehatjänst inom fristående företagshälsovård som att inneha tjänst med motsvarandearbetsuppgifter inom den offentliga sjukvården (yrkande 2). Yrkandet syftartill att rekryteringen av läkare till företagshälsovård skall stimuleras. Som utskottet närmare redovisat i ett tidigare avsnitt (s.9) finns det vissa möjligheter för läkare att som FV tillgodoräkna tjänstgöringinom företagshälsovård. Frågan om ytterligare sådana möjligheter börtillskapas hksom frågor om värdet ur meritsynpunkt av tjänstgöring inomföretagshälsovården ligger inom ramen för det utredningsuppdrag omföretagshälsovården som företagshälsovårdsutredning (A 1976:01) har.Enligt vad utskottet inhämtat avser denna utredning att behandlameritvärderingsfrägorna i sitt slutbetänkande, som beräknas föreligga . Med hänsyn till att företagshälsovårdsutredningens arbeteinte bör föregripas påkallar motion 1980/81:721 inte någon åtgärd. i. beträffande meritvärdet av tjänstgöring inom alkoholistvård attriksdagen avslår motion 1979/80:1656, 2. beträffande meritvärdet avtjänstgöring inom företagshälsovård att avslår motion 1980/81:721yrkande 2. SoU 1980/81:35 15 Närvarande:Göran (), (), (), ()*, (), (), ()*, (), ()*, (), Kersfi (). StigAlftin (s), (), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering.