bet · G401TU23 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:23 om vägtraTikbuller(prop. 1980/81:100) Regeringen har i proposition 1980/81: 100 bilaga 9() under avsnittet Särskilda frågor, punkt 3.Vägtrafikbuller (s. 116-121) föreslagit att godkänna de riktlinjersom föredragande departementschefen har redovisat i propositionen. 1 motion 1980/81; 1895 av () yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts beträffande åtgärder mot trafikbuller. Enligt föredragande departementschefen är detangeläget alt vidta åtgärder mot det buller som vägtrafiken förorsakar. Hananser därf'ör - efter att ha samrätt med chefen för -att statsmakterna nu bör ange de riktlinjer som t. v. bör gälla i fråga omåtgärder mot vägtrafikbuller. Föredragandenerinrar om alt irafikbullemtredningen (TBU) i sitt betänkande (1974:60)Vägtrafikbuller redovisade förslag lill bl.a. emissionsnormer, som angerpreciserade krav rörande fordons bulleravgivning, och immissionsnormer, somanger högsta lämpliga bullernivåer inom bostäder och andra områden därmänniskor vistas. TBU:s förslag har efter remissbehandling setts över av enarbetsgrupp med företrädare för flera departement. Föredragandenerinrar vidare om att regeringen är 1978 fastställde emissionsnormer för nyapersonbilar, lastbilar och bussar. Dessa normer, som gäller fr. o. m. är 1980,sammanfaller i huvudsak med de normer som gäller inom de europeiskagemenskaperna (EG). Trots att de flesta bilmodeller uppfyller dessanormer har endast en måttlig bullerminskning åstadkommits. Normerna skulledärför behöva skärpas. En effektiv bekämpning av vägtrafikbuller förutsätteren kombination av emissions- och imis-sionsbegränsande åtgärder. Skärptaemissionskrav kan medföra stora besparingar i statens och kommunernaskostnader för att minska bullerim-1 1980/81. missionerna.Sverige bör dock inte enligt föredraganden införa skärpta emissionsnormerförrän möjligheten härtill har prövats internationellt. Därvid bör ettsamnordiskt agerande eftersträvas. Ifråga om immissionsnormer framhåller föredraganden att TBU;s förslag innebäratt bullergränser anges som genomsnittliga värden, uttryckta i dBA, per dygn.Detta sätt att ange bullergränser har kritiserats, eftersom det intetillräckligt beaktar den verkan som enstaka bullertoppar har t. ex. pånattsömnen. Enligt föredraganden saknas dock f. n. skäl att införa olika värdenför bullergränser för olika delar av dygnet. Riktvärden för maximal ljudnivåbör dock av berörda myndigheter beaktas som komplement till genomsnittligavärden för dygn. Föredragandenövergår härefter till att ange den målsättning som i fortsättningen bör gällaför åtgärder mot vägtrafikbuller. Han understryker att de riktvärden som hananger inte bör vara rättsligt bindande. Avvikelser frän värdena måste medgesmed hänsyn till lokala faktorer och omständigheter i de enskilda fallen. Deriktlinjer som föredraganden anger gäller permanent- och fritidsbostäder samtvård- och undervisningslokaler. Riktlinjerna är följande. Vidnyplanering av områden med bostäder och trafikleder De av TBU föreslagna gränsvärdena, utomhusoch inomhus, är redan nu vägledande. Man bör även i fortsättningensträva efter att uppnå dessa gränsvärden. Vidny- och väsentliga ombyggnader av enstaka bostadsfastigheter intill befintliga trafikleder Vid ny- eller ombyggnad som inte påkallas enbart avtrafikbullerskäl bör sådana krav på fasadisolering och fönsterkonstruktionkunna ställas att bullernivån inomhus inte överstiger . Kostnadernaför dessa åtgärder i nämnda fall har beräknats fill omkring 4 milj. kr. per årför hela landet. Det är dock nödvändigt att i de enskilda fallen se till attinte orimliga ekonomiska konsekvenser uppstår. Vidny- och väsentlig ombyggnad av trafikled i befintlig bebyggelse 1 dessa fall bör väghållaren (stat eller kommun)vidta de åtgärder som behövs för att begränsa uppkomna eller tillkommandebullerstörningar. Sä har också skett i betydande utsträckning under 1970-talet.Det hör sålunda numera till undantagen att ny- eller ombyggnader av trafikledermedför att bullernivån överstiger utomhus och inomhus. I mängafall har man uppnätt betydligt lägre bullernivåer. Arbetet med att så långt detär möjligt minska bullerstörningarna i samband med ny- och ombyggnad avtrafikleder bör fortsätta. Man bör sträva efter att förhindra högre bullernivåerän utomhus och inomhus. I det enskilda fallet måste dock beaktasatt inte orimliga ekonomiska konsekvenser uppstår. Föredraganden anför vidare attbullerskyddsanordningar bör kunna få räknas som väganordning, varviderforderlig mark kan tas i anspråk med vågrätt. Han kommer därför att föreslåregeringen nödvändiga ändringar i vägkungörelsen. Även om man därigenom gör detmöjligt för väghållaren att i anslutning till vägen uppföra skydd mottrafikbuller kan uppförandet av skydden medföra orimliga ekonomiskakonsekvenser. I sädana fall bör man söka minska bullret inomhus genom åtgärderpå husfasaderna. Sådana åtgärder kan medföra energibesparingar. Väghållarenbör i dessa fall söka nå överenskommelser med fastighetsägarna. Man kan inteutesluta att bullerbegränsande åtgärder i vissa fall kommer att vidtas vid ny-eller väsentlig ombyggnad av en statskommunal trafikled. I sådana fall bör,enligt föredraganden, rimliga åtgärder vara statsbidragsberättigade i sammaomfattning som väg- eller gatuobjekt i övrigt. 4.Oförändrade förhållanden i fråga om bebyggelse och trafikleder (befintligmiljö) Föredraganden framhåller att olägenheterna avtrafikbuller är störst i de stora tätorterna med sina redan lästa bebyggelseroch sina nät av trafikleder. För denna befintliga miljö har TBU föreslagitriktvärdena utomhus och inomhus. Ett genomförande av åtgärderenligt dessa gränsvärden skulle leda till betydliga minskningar av bullretlängs åtskilliga vägar och gator i de största tätorterna. Kostnaderna skulledock, har det visat sig, bli mellan 70 och 110 milj. kr. , om åtgärdernagenomfördes . Med nuvarande statsbidragsreglerskulle kostnaderna till ungefär lika delar belasta stat och kommun. Detekonomiska läget gör det dock f. n. inte möjligt, framhåller föredraganden,att ange riktvärden till ledning för det fortsatta arbetet med att minskabullerstörningarna i den befinUiga miljön. Frågan om lämpliga åtgärder fårliksom , i enlighet med gmnderna för tillämpningen av miljöskyddslagen,bedömas från fall till fall med hänsyn till alla omständigheter av betydelse ivarje särskild situation. Även om det ekonomiska läget begränsar möjligheternaatt minska vägtrafikbullret inom befintlig bebyggelse bör dock minskningarkunna uppnås genom trafik regleringar och trafiksaneringar. Enligtföredraganden är det angeläget att befintliga miljöer i tätortskärnor ochutmed t. ex. infartsleder beaktas i ett systematiskt arbete för bullersanering.Minskat buller i nya bostadsområden samt i ny- och ombyggda områden får intevinnas till priset av ytterligare försämringar i de sämsta befintliga miljöernagenom att man dit avleder trafik från nya eller ombyggda bostadsområden. Föredragandenframhåller vidare att kommuner, som har bullerproblem, inom ramen för sinplaneringsverksamhet bör söka stävja verkningar av det nämnda slaget. Sådanakommuner bör även i övrigt söka minska bullerproblemen i den taktbullerfrägorna prioriteras och i den män medel för bullersanering kan ställastill förfogande. sammanhangetatt antagit planeringsmäl, som innebär att man ibefintlig miljö inte bör överskrida utomhus och inomhus. Det ärlämpligt, säger föredraganden, att kommuner med bullerproblem låter utredadessa. I sammanhanget fäster föredraganden uppmärksamheten på en handledningsom har utgivits av , statens planverk, statensvägverk och . Föredragandenunderstryker avslutningsvis att han i fråga om riktvärden m.m. har angett vissaramar och önskvärda strävanden. Med utgångspunkt i statsmakternas ställningstagandetill dessa bör berörda myndigheter i samråd med varandra och med utarbeta de tillämpningsanvisningar som behövs. I motion 1980/81; 1895 (fp) yrkas, såvitt nu är ifråga (yrkande 2), att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om åtgärder mot trafikbuller. Enligtmotionen bör det vara en stark strävan att nå väsentligt under de föreslagnariktvärdena, utomhus och inomhus, vid ny- och ombyggnad avtrafikled i befintlig bebyggelse. Motionären erinrar vidare om att de störstabullerproblemen föreligger i befintliga miljöer. De nivåer, på resp. 40dBA som antagits i , bör gå att upprätthålla också i andra tätorter.Strävan bör även här vara atl söka komma väsentligt under dessa nivåer. Dettakan åstadkommas genom begränsningar och regleringar av trafiken. böräven för den befintliga miljön fastläggas riktlinjer. Utskottet delar föredragandens uppfattning att detekonomiska läget f n. inte gör det möjligt att ange riktvärden för att minskabullerstörningarna i befintlig miljö. Såsom har framhållits av bådeföredraganden och motionären kan bullret i den befintliga miljön minskas genombegränsningar och regleringar av trafiken. Utskottet utgår från att sådanamöjligheter övervägs. Det sagda utesluter inte att riktvärden för denbefintliga miljön bör eftersträvas. Det bör heller inte uteslutas attdet går att finna former för att i befintlig miljö nä riktvärden som medföravsevärt mindre kostnader än vad ett genomförande av TBU;s förslag skulleinnebära. Utskottet vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på despeciella och förta året skärpta föreskrifter angående vårdlokaler och skolorsom finns i statens planverks publikation Svensk byggnorm (SBN 1980). Desärskilda hänsyn som där tas till ljudklimatet i dessa slags lokaler bör ocksåkunna vara vägledande vid planeringen för att minska vägtrafikbullret. Utskottethar erfarit att en sänkning av de föreslagna riktvärdena, utomhus och 40dBA inomhus, vid ny- och ombyggnad av trafikled i befintlig bebyggelse skullemedföra avsevärda kostnader. Sålunda har det beräknats att en sänkning till 65resp. skulle kosta 35 milj. kr. ärunder en tioårsperiod. Med nuvarande statsbidragsregler skulle kostnadernatill ungefär lika delar belasta stat och kommun. Medhänsyn till det ekonomiska läget kan utskottet därför inte tillstyrka vad som imotionen anförts om en strävan att nä under de i propositionen föreslagnariktvärdena vid ny- eller ombyggnad av trafikled i befintlig bebyggelse. Inteheller i övrigt bör motionsyrkandet föranleda någon åtgärd. Vadpropositionen i övrigt innehåller om skydd mot vägtrafikbuller har ej gettutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. a) godkänner de riktlinjer förskydd mot vägtrafikbuller som av föredragande departementschefen angetts ipropositionen, b) lämnar motion 1980/81: 1895(fp) yrkande 2 om åtgärder mot trafikbuller utan åtgärd. Närvarande:Bertil (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), () och ().