bet · G401NU43 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:43 överpropositionerna 1980/81:100 och 1980/81:130 i vad avser mineralpolitik jämtemotioner rfe/s proposition 1980/81:100 bilaga 17(industridepartementet) punkterna D 1-D 7 (Mineralförsörjning m. dels proposition 1980/81:130 om industripolitikensinriktning m. m. i vad avser mineralpolitisk verksorganisation och två motionersom har väckts med anledning av denna proposition, dels tio motioner om mineralförsörjning m. m. vilkahar väckts under allmänna motionstiden, dels en motion som har väckts med anledning avproposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin. En skrivelse rörande förslaget till mineralpolitiskverksorganisation har inkommit från generaldirektören i industriverket ochföreträdare för de fackliga organisationerna vid verket. Förslagom statliga bidrag till viss prospektering i behandlarutskottet i betänkande NU 1980/81:48, som avlämnas med dettabetänkande. Under angivna punkter i proposition 1980/81:100bilaga 17 föreslås följande: geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information ochdokumentation (s. 92-98) attriksdagen till geologiska undersökning: Geologisk kartering samtinformation och dokumentation för /82 anvisar ettreservationsanslag av . NU1980/81:43 2 geologiska undersökning: a m h e t (s. 98-101) att till geologiska undersökning:Uppdragsverksamhet för /82 anvisar ett förslagsanslag av 1 000kr. geologiska undersökning; Prospektering m . m . (s. 102) att till geologiska undersökning:Prospektering m. m. för /82 anvisar ett reservationsanslag av . geologiska undersökning: Utrustning(s. 103 f.) att till geologiska undersökning:Utrustning för /82 anvisar ett reservationsanslag av 5 000 000kr. Bergsstaten (s. 104 f.) att till Bergsstaten för /82anvisar ett förslagsanslag av . Statens gruvegendom: Prospektering och bryt-värdhetsundersökningar (s. 106-110) att 1. bemyndigarregeringen att under /82, i enlighet med vad föredragandestatsrådet har anfört, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband mednämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . för /83, 2. till Statensgruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsundersök-ningar för budgetåret1981/82 anvisar ett reservationsanslag av . Statens gruvegendom: Egendomsförvaltningm. (s. 110 f.) att till Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning m. m. för /82 anvisar ett förslagsanslag av6 . I propositionen föreslås, såvitt här är i fråga, attriksdagen 12. beslutar att en central myndighet för de uppgifter rörandelandets geologiska beskaffenhet och bergsbruk som föredragande statsrådet har NU1980/81:43 3 förordat skall inrättas , 13, beslutar att ett organ för uppdragsverksamhet inomgeoområdet i enlighet med vad föredragande statsrådet har förordat skall inrättas , 14. bemyndigar regeringen att vidtaga deövergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra förslagen om ändrad organisation inom mineralområdet. Innebörden av de förslag ipropositionen som behandlas i detta betänkande är i huvudsak följande. Den anslagsfinansierade verksamheten vid Sverigesgeologiska undersökning (SGU) sammanförs med mineralbyrån vid statensindustriverk till en ny central myndighet. Till myndigheten knyts ettprospekteringsråd. Den nya myndigheten blir chefsmyndighet för bergsstaten. Ettregionalt informations- och rådgivningssystem för mineralområdet byggs upp. Den del av SGU som f. n. sysslar med uppdragsverksamhetblir ett fristående organ med bl. a. prospektering som arbetsområde. F. n. fullgör industriverkets mineralbyråkanslifunktionerna för . Nämnden förutsätts fåett eget kansli. En organisationskommitté tillkallas med uppgift bl. a. attöverväga om organet för uppdragsverksamhet skall utgöras av en myndighet ellerav ett aktiebolag. De motioner som behandlas i detta betänkande är följande: 1980/81:323 av m. (s), vari hemställs att hos regeringen begär en omedelbar översyn avstatens prospekteringsarbete samt möjligheterna att i en samlad organisationbedriva en utökad prospektering, 1980/81:359 av (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om utredningbeträffande etablering av smågruvor i , 1980/81:477 av . (s), vari hemställs att begär att regeringen undersöker möjUgheternatill tillverkning av eldfast dolomittegei i , 1980/81:796 av (vpk), vari hemställs att hos regeringen begär nödvändiga initiativför att [geologiska undersök- 1* 1980/81. NU 1980/81:43 4 ning] (SGU) skall tilldelas nödvändiga ekonomiska resurserför att slutföra det s. k. , 1980/81:847 av (vpk),såvitt gäller hemställan att 4. hos regeringen hemställer om initiativ förmalmprospektering i , 5. hos regeringen hemställer om initiativ förupprättande av en filial inom geologiska undersökning, SGU, inom , 1980/81:1405 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om behov av snabba näringspolitiska insatser iVästerbottens inlandskommuner [till den del hemställan avser prospektering], 1980/81:1468 av m. (s), såvitt gäller hemställan att 3. beslutarinrätta ett geologikontor i som bas för SGU:s intensifieradeprospekteringsverksamhet i Bergslagen, 4. hos regeringenbegär att detaljerade förslag framläggs rörande organisation och kostnader förden under punkt [3] förordade verksamheten, 1980/81:1778 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av formerna förhuvuddelen av SGU:s uppdragsverksamhet, 1980/81:1788 av (vpk) och (vpk), vari hemställs att 1. hemställer hosregeringen om att utarbeta en lag som möjliggör nationaliseringav guld-ochsilverfyndigheternai Enåsen, , och i , Hedemorakommun, 2. uttalar attinkomsterna efter en nationalisering av de nämnda gruvfyndigheterna i förstahand bör användas för utveckling av näringslivet i de berörda kommunerna, 1980/81:1801 av (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen sagts om samordning av prospekteringsarbetet i vårt land, med anledning av proposition 1980/81:130 omindustripolitikens inriktning m. m. 1980/81:2020 av m. (s), såvitt avser hemställan att 3. somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om NU1980/81:43 5 ökade prospekteringsinsatser i , 4. till Statens gruvegendom:Prospektering och brytvärdhetsundersök-ningar (industridepartementet) /82 anvisar ett jämfört med regeringens förslag med 10 000 000kr. förhöjt reservationsanslag av , 5. begär att regeringen i den kommandemineralpolitiska propositionen återkommer med förslag till förändringar i denmineralpolitiska verksorganisationen, 6. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om syftet med förändringarna av denmineralpolitiska verksorganisationen, 1980/81:2079 av m. (vpk), vari hemställs att avslår hemställan i proposition 1980/81:130i vad avser ändrad organisation av SGU, med anledning av proposition 1980/81:67 om vissa frågorangående stålindustrin 1980/81:1938 av m.fl. (s), såvitt avser hemställan (3) att [uttalar att] tillgången påmalmråvara skall säkras genom ökad prospektering och mineralletning i bl. Motionerna behandlas i övrigt enligt följande: 1980/81:847 NU 1980/81:44, 1980/81:54 1980/81:1405 NU 1980/81:54, 1980/81:58,1980/81:60 1980/81:1468 NU 1980/81:54, 1980/81:64 1980/81:1938 NU 1980/81:44, AU 1980/81:23 1980/81:2020 NU 1980/81:43, 1980/81:52,1980/81:58 Uppgifter i anslutning till vissa förslag Prospektering En redogörelse för inriktningen avden prospektering som svarar för finns ibudgetpropositionen 1981 (bil. 17 s. 106). Av redogörelsen framgår att nämndenvid uppläggningen av prospekteringsverksamheten har utgått från att resursernabör styras till de etablerade gruvområdena, där det är av stor vikt att ökamalmbasen med hänsyn till den mera långsiktiga gruvbrytningsplaneringen. Vidarebör, anser nämnden, resurserna styras till de prospekteringsområden där nyamineral-fyndigheter synes kunna påvisas på kort sikt och till de geografiskaområden där geologiska förutsättningar bedöms finnas för nya malmfynd. NU1980/81:43 6 första kategorin hör prospekteringen i Riddarhyttefältet iVästmanland samt i Rävlidenfältet, Stekenjokkfältet och Malånäsfältet iVästerbotten. Till den andra kategorin räknar nämnden bl. a.kaolinprospekteringen i , nickelprospekteringen i ,prospekteringen efter legeringsmetaller i samt olika fyndigheter isödra . Till den tredje kategorin hör bl. a. basprospektering iNorrbotten och . Mineralpolitiska utredningen har föreslagit attprospekteringen efter metaller och industrimineral skall intensifieras. Motbakgrund av utredningens förslag uttalar industriministern ibudgetpropositionen (bil. 17 s. 109) att han anser att nämndens prospekteringefter legeringsmetaller och industrimineral bör ökas. Regeringens förslag tillanslag för nämndens prospektering under /82 - drygt 72 milj. kr.- har beräknats med hänsyn härtill och bedöms komma att medge en utökadprospekteringsvolym. I motion 1980/81:796 erinras 1979 anslog 40 milj. kr. för prospektering i kommun.Motionären uttrycker farhågor för att detta projekt inte kommer att fullföljaspå grund av brist på medel. Hon anser det angeläget att en uppföljning avgjorda fynd får göras av SGU. I annat fall är risken uppenbar, menar motionären,att de resultat som nåtts lämnas över till något privat gruvbolag,exempelvis . Som exempel på näringspolitiska insatser i Västerbottensinlandskommuner tas i motion 1980/81:1405 upp pågående prospektering iområdet. Motionärerna uttalar att en utveckling av dessa arbeten kan, betydligtsnabbare än beräknat, leda fram till en utbyggd gruvindustri i Västerbottensinlandskommuner. Enligt motionärerna måste den prospektering som nämnden förstatens gruvegendom bedriver i få prioritet vid anslagsgivningende närmaste åren. En intensifiering av prospekteringen i och iBergslagen förespråkas i motionerna 1980/81:847, 1980/81:1468 och 1980/81:1938. I motion 1980/81:2020 (s) föreslås ökadeprospekteringsinsatser i . Prospekteringen bör enligt motioneninriktas på sulfidmalmer, legeringsmetaller och industrimineral. Motionärernaföreslår att anslaget till den prospektering som utförs av skall räknas upp med 10 milj. kr. utöver vad regeringen harföreslagit i budgetpropositionen 1981. för prospektering i kommun (prop. 1978/79:127 bil. 1, NU1978/79:41, rskr 1978/79:325). Avsikten är att en totalundersökning avmineraltillgångarna i kommunen skall utföras. beslut förutsatte attarbetet skulle läggas upp så att NU1980/81:43 7 en utvärdering kunde ske . De anslagna medlendisponeras av . Av budgetpropositionen 1981 (bil. 17 s. 109) framgår attca 6,4 milj. kr. av anslaget beräknas återstå vid ingången av budgetåret1981/82. avser att redovisaresultaten av de undersökningar som har gjorts fram till dess. I finns det mångamindre malmkroppar, påpekas det i motion 1980/81:359. Av regionalpolitiska skälbör dessa brytas i ökad omfattning, anser motionären, som hänvisar till attNorrlandsfonden har studerat kostnader och intäkter vid en sådan verksamhet. Norrlandsfonden föreslog sommaren1980 - i en skrivelse till industridepartementet - att en"smågruveverksamhet med regionalpolitisk inriktning" på försök skullegenomföras i några kommuner i inland. Fonden förordade också att allstatlig information om mineraliseringar i berörda kommuner skulle ställas till förfogandeför projektet. Vidare föreslogs att statliga garantier skulle ges för prisnivånför den malm som bryts. Efter remissbehandling beslöt regeringen lämna fondensframställning utan åtgärd. I brev till fonden harindustriminister uttalat att vidare utrednings- ochutvecklingsarbete behövs och att detta arbete är väl lämpat för Norrlandsfondenatt driva vidare i samarbete med statens industriverk, och andra intresserade deltagare. Inom fondens kansli pågår f. n. -i samarbete med mineralbyrån vid statens industriverk och med nämnden förstatens gruvegendom - ytterligare utredningsarbeten kring hithörande frågor. För infodring av bl. a. ugnar inomstålindustrin används tegel av dolomit. Sådant tegel importeras f. n. I motion1980/81:477 nämns att eldfast dolomittegei tidigare tillverkades i ochatt Metallurgiska forskningsstationen i (MEFOS) f. n. - med medel frånstyrelsen för teknisk utveckling (STU) - utför forskning i syfte att få framförbättrade kvaliteter av dolomitteglet. Det påpekas i motionen att råvarandolomit har brutits i Masugnsbyn i och i . Motionärernaanser att svensk stålindustri skulle spara 20-25 milj. kr. omtillverkning av dolomittegei kommer i gång inom landet. NU1980/81:43 8 Vissa uppgifter om dolomit Följande uppgifter om dolomit ärhämtade från delbetänkandet (SOU 1977:5) Industrimineral (s. 129). I dettabetänkande har mineralpolitiska utredningen redovisat nuläge och prognos 1985för olika industrimineral. Kalciummagnesiumkarbonatet dolomitanvänds vid tillverkning av eldfasta produkter samt glas och mineralull, somfyllmedel, ballastmaterial och jordförbättringsmedel, som hjälpmedel vidframställning av magnesit ur havsvatten m. m. Produkten kan substitueras. förbrukning av dolomit i form av råvara ochnettoimport av eldfasta produkter uppgick till ca . Ytterligareknappt utvanns för avsättning på export. Förbrukningen domineras aveldfasta produkter för stålindustrins behov samt filleranvändning. Behovet inomden eldfasta sektorn antas minska . En nedgång förväntasför de eldfasta massorna och den uppväger inte en förväntat kraftig ökning ianvändningen av murstenar av dolomit på bekostnad av magnesitstenar. Jordbrukoch miljövård samt glas- och mineralullstillverkning antas däremot komma att svaraför en relativt hög efterfrågetillväxt. Uttryckt som dolomitråvara antasbehovet, inklusive en ökande avsättning på export men exklusive en eventuellttillkommande förbrukning för kulsintertillverkning och i stålverk, öka med 35 %till ca 1985. är i stort sett självförsörjande med dolomit.Importen avser bl a högren dolomit för glastillverkning som importeras frånNorge. Dessutom importeras eldfasta dolomitstenar av hög kvalitet. De svenskadolomittill-gångarna av nu utvunna kvaliteter är tillräckligt stora för attmedge hög inhemsk behovstäckning under förutsebar framtid och även ge utrymmeför export. Möjligheterna till inhemsk försörjning med högkvalitativ dolomitför egen tillverkning av eldfasta murstenar är under prövning. I dagens lägeframstår det dock som tveksamt huruvida tillräckligt underlag finns förupptagande av en inhemsk produktion . Större delen av deteldfasta dolomitbehovet kan därför förväntas bli täckt genom import. Dolomit förekommer rikligt över större delen av världenoch produceras i många länder, normalt för en hemmamarknads eller för ennäraliggande exportmarknads behov. Speciella dolomitkvaliteter är föremål förmera omfattande internationell handel. Energikostnadsfaktorn är väsentlig förden framtida realprisutvecklingen på eldfast dolomit. Projekt användning av svensk dolomit Det i motion 1980/81:477 nämndaforskningsprojektet kring dolomittegei pågår i regi avJernkontoret. Projektets mål är att ta fram en process som gör det möjligt atttillverka kvalificerad dolomit i . Vid metallurgiska forskningsstationeni (MEFOS) har - i samarbete med högskolan i - utförtsprocesstekniskt forskningsarbete. har man härvid vid försöklyckats framställa sinter med de önskade egenskaperna. Återstående arbeten, förvilka MEFOS avser att söka medel hos styrelsen för teknisk utveckling (STU),går ut på att framställa en större mängd dolomitsinter som kan användas för atttillverka tegel. Dessa tegel kommer därefter att muras in i någon ugn fördriftsförsök. NU1980/81:43 9 Förstatligande av vissa silver- och guldfyndigheter I motion 1980/81:1788 erinras omatt en silverfyndighet har upptäckts i i och enguldfyndighet i Enåsen i . Rätten till dessa båda fyndigheterinnehas av Bolidenkoncernen. Enligt motionärerna kommer företaget att"kamma hem miljonvinster" som "inte kommer de båda kommunernatill godo". Yrkandena i motionen ger uttryck för vad motionärerna anserböra ske som en första åtgärd i avsikt att lagstiftningen skall ändras så attalla naturfyndigheter tillhör hela folket. Vissa uppgifter om Garpenbergs- och Enåsenfyndigheterna Bolidenkoncernen har i enpresskommuniké lämnat följande uppgifter om de nyupptäcktasilver- och guldfyndigheterna i resp. Enåsen: Ett av störstasilverfynd har gjorts i mellansvenska gruvområde straxutanför . Fyndigheten benämns Dammsjögruvan. Pågående prospektering i området mellan Mineralsgruvor och Norra har påvisat betydande mängder silver. nyupptäckta mineraliseringen finns även zink och bly samt något koppar ochguld. Undersökningsarbetet i Dammsjögruvan har bestått idiamantborrningar från markytan. Undersökningarna fortsätter och avseratt bl a driva en undersökningsort för att utförakompletterande diamantborrningar under jord. Den totala malnikvantiteten i Dammsjögruvan harpreliminärt bedömts till över . Silverhalten bedöms varabetydligt högre än i de nuvarande gruvorna i där de genomsnittligasilverhalterna uppgår till /ton. Medelhalten i de hittillsgenomförda borrningarna visar på ett silverinnehåll på drygt /ton. Vid silverpriser på betyderden nya fyndigheten ett resultattillskott för på /år räknati dagens penningvärde. De nya fynden betydersannolikt att kapaciteten iGarpenbergs anrikningsverk stegvis måste byggas ut till ca en miljon tonmalm/år. Detta är en fördubbling av den nuvarande kapaciteten. Dammsjögruvankan vara fullt utbyggd /85 och kommer då att betyda ettsysselsättningstillskott på ca 75 personer i Garpenbergsområdet. Genom den nya fyndigheten förstärks malmbaserna iGarpenbergsområdet ytterligare. Driften kommer därmed att säkras en bra bit inpå . har även långt framskridna planer på att öppna engruva för utvinning av i första hand guld i Enåsen, iGävleborgs län. detaljstuderas Enäsenfyndigheten och enpreliminär beräkning visar att malmtillgången är mellan 1-2 miljoner ton.Malmens guldinnehåll är genomsnittligt /ton. NU1980/81:43 10 Enäsenfyndigheten var känd redan på1930-talet och bedömdes då enbart innehålla vissa kopparmineraliseringar.Analyser visade att det även fanns guld. Världsmarknadspriset påguld har dock inte motiverat något närmare intresse för fyndigheten förrän då priserna på ädelmetaller steg kraftigt. fortsattaprisförväntningar för 1980-talet har föranlett de nu aktuella planerna. har provbrytning av ca malm gjorts.Malmen är nu föremål för anrikningsförsök. En koncessionsansökan kommer attlämnas in till . Hur produktionen skall bedrivas i Enåsengruvan är ännuinte fastställt. Två driftsalternativ diskuteras. Antingen anrikas malmen i ettnytt anrikningsverk i Enåsen eller kommer malmen att transporteras till någotav befintliga anrikningsverk. Fullt utbyggd skulle Enäsenfyndigheten kunna ge ett årligtresultattillskott på under en driftstid på i första hand 10år. Personalbehovet efter utbyggnad uppskattas till 30 personer om man bådebryter och anrikar malmen i Enåsen. Vid alternativet enbart gruvbrytning iEnåsen och med anrikning på annan plats behövs ett tiotal personer. De pågående detaljstudierna bedrivs så att ettbeslutsunderlag skall föreligga . Förutsatt ett godkännande frånBolidens styrelse och ett positivt beslut av kan utbyggnadenstarta . Driften kommer då att vara fullt utbyggd . Den nya malmfyndigheten i och den nya gruvan iEnåsen ingår i som är . BolidenMineral har redan tidigare verksamhet vid 15 egna eller arrenderade gruvor iSkellefteåfältet, längs svenska fjällkedjan och i Bergslagsområdet. Anrikningsker i åtta anrikningsverk i norra och . harca 3 500 anställda och sitt huvudkontor i i . Rättsläget beträffande de tvåaktuella fyndigheterna är i stort sett följande. Uppgifterna bygger påredogörelser som har lämnats av företrädare för för Bolidenkoncernen. Gruvrättigheterna inom de tvågruvområdena har tillkommit under olika tider varunder skilda gruvlagar gällde,nämligen gruvstadga och gruvlag. I övergångsbestämmelsernatill den nu gällande gruvlag (1974:342) regleras i vad mån regler itidigare gällande gruvlagstiftning fortfarande skall gälla gruvrättigheter,utmål, tillkomna före nu gällande gruvlag. Sålunda är ägarförhållanden ochuppkomna rättigheter i stort sett oförändrade beträffande de äldre utmålen (jfr6 § övergångsbestämmelserna). gruvstadga fanns ingen motsvarighet tillnuvarande kronoandel (se nedan). Halva gruvrätten tillkom i stället markägarenunder benämningen jordägarandel. Staten hade inte - och har följaktligen ejheller -några ägaranspråk i utmål tillkomna enligt gruvstadgan. Genom gruvlag avskaffades jordägarandelen.Markägaren ersattes i stället med en förhöjd lösen av mark som ianspråktogs förgruvbrytningen samt med en mindre årlig avgäld. Av dessa kompensationer tillmarkägaren finns endast den årliga avgälden kvar. Enligt gruvlagerhöll staten en latent rätt att ta del i brytningen genom att gå in somhälftendelägare. Denna latenta rätt, s. k. latent kronoandel, innebar attstaten senast efter det att brytning påbörjats skulle hos NU1980/81:43 11 bergmästaren anmäla sig till begagnande av kronoandel.Staten har alltid utnyttjat kronoandelsrätten till fullo. Iövergångsbestämmelserna till den nu gällande gruvlagen stadgas att staten föreutgången av skall anmäla sig till begagnande av kronoandel i utmållagda enligt gruvlag för att ej förlora denna rätt. Eftersom inträdetsom hälftendelägare är förenat med kostnader kan detta inte görasurskillningslöst. Det,pågår f. n. ett omfattande inventerings- ochsammanställningsarbete inom för att bedömavilka kronoandelsrätter som bör utnyttjas mot bakgrund av den information somfinns tillgänglig . I utmål lagda enligt gruvlag uppkommerkronoandelsrätten automatiskt redan vid utmålets tillkomst om staten ej vidutmålsförrättning-en avstår från sin rätt. Detta har aldrig skett. Fyndigheten Enåsen täcks av utmålenEnåsen nr 21, 22, 37, 39, 41, 43, 44 och 66 med en total areal av 126,6 hektar.Utmålen tilldelades vid förrättning enligt gruvlag den 9september 1970. Kronan har anmält kronoandelarna till begagnande ifebruari 1981. Sedvanlig jordägaravgäld enligt 53 § gruvlag skall utgåvid brytning. utförda undersökningarvisar att fyndigheten Dammsjögruvan ligger inom utmålen Limgruvan,Januarigruvan och Juligruvan. Limgruvan tilldelades vid förrättning den 15 december 1938enligt den då gällande gruvstadga. Januarigruvan och Juligruvantilldelades enligt gruvlag. De tre utmålen täcker enareal om totalt . I utmålet Limgruvan har Backgården-Kaspersbo skifteslag s.k. latent jordägarandel om enligt utmålsregister. Bolideninnehar resterande andel av gruvrätten. I utmålen Januarigruvan och Juligruvan är statenberättigad till kronoandel. Staten har ännu ej anmält den till begagnande,vilket skall ske före utgången av om rätten till kronoandel ej skall gåförlorad. Inom utmålen Januarigruvan och Juligruvan har jordägare ombrytning sker rätt till jordägaravgäld enligt 53 § gruvlag. riksdagsbehandling av frågor om förstatligande avdelar av Bolidenkoncernen På förslag av näringsutskottet harriksdagen , 1978 och 1980 avvisat förslag om förstatligande avbl. a. gruvorna inom . hänvisade utskottettill det arbete som pågick inom mineralpolitiska utredningen (NU 1975/76:9 s.9,1977/78:60 s. 17). avstyrkte utskottet ånyo den då aktuella motionen.Utskottet tillade att en helt annan sak var att det kunde finnas starka skälför ett ökat samarbete mellan Bolidenkoncernen och det statliga (NU1979/80:50 s. 17). NU1980/81:43 12 Propositionerna 1980/81:100 och 1980/81:130 jämte motioner Regeringens förslag till anslag /82 till geologiska undersökning (SGU), tillbergsstaten och till nämndens för statens gruvegendom egendomsförvaltning(prop. 1980/81:100 bil. 17 punkterna D 1-D 5 och D 7) tillstyrks av utskottet. En omfattande utredningsverksamhetpå mineralområdet har bedrivits . a. har mineralpolitiskautredningen avlämnat slutbetänkandet (SOU 1980:12) Mineralpolitik. I dettabetänkande finns förslag om bl. a. myndighetsorganisationen pä mineralområdet.Under hösten 1980 har utredningens betänkande remissbehandlats. Av proposition 1980/81:130 framgår (s. 169) attutredningens förslag f. n. bereds inom .