bet · G401UbU22 · 1980-12-31 00:00:00 — Företaget ellerinstitutionen åtar sig att ge den anställde yrkesutbildning enligt kursplan somskolstyrelsen fastställer efter samråd med företaget eller institutionen.Elever antas till utbildning av skolstyrelsen. Oberoende av att anställningenbestår kan skolstyrelsen förklara att lärlingsutbildningen skall upphöra, omeleven missköter sig eller företaget inte fullgör sitt åtagande i fråga omutbildning. Skolstyrelsen handlägger alla angelägenheter som rör den gymnasialalärlingsutbildningen. skall biträda skolstyrelsen och därvidyttra sig till skolstyrelsen i varje viktigare fråga. Riksdagenbeslöt att försöksverksamhet med yrkesintroduk- UbU 1980/81:22 21 tionom högst skall anordnas för ungdomar i åldern som saknarsysselsättning. Yrkesintroduktionen skall ge en så långt möjligt individuellutformning och syfta till att ge erfarenheter och meriter för anställning(prop. 1979/80:145, UbU 1979/80:34 s. 14 och s. 21, rskr 1979/ 80:363).Yrkesintroduktionen regleras i förordningen (1980:534) om försöksverksamhetmed introduktionsprogram och yrkesintroduktion knutna till gymnasieskolan.Skolstyrelsen skall handha alla angelägenheter som rör yrkesintroduktionen, ochplaneringsrådet skall biträda styrelsen i frågor som rör verksamhetensanknytning fill arbetslivet (2 § i förordningen). Vid yrkesintroduktion ställerföretaget eller institutionen plats till förfogande efter överenskommelsemellan skolan och arbetsstället i varje särskilt fall (för viss individ).Avgörande för beslut om överenskommelse är att platsen kan antas erbjuda denstimulans, trygghet och erfarenhet som eleven behöver och yrkesintroduktionensyftar till. Andra omständigheter än behovet av ökat antal yrkesutbildade förviss sektor är således avgörande för om yrkesintroduktion skall anordnas.Elever i yrkesintroduktion antas av skolstyrelsen (7 § i förordningen). De somantas fill yrkesintroduktionen kan inte vara anställda (1 § förordningen, jfrUbU 1979/80: 34 s. 20). Om elev i yrkesintroduktion missköter sig, fårskolstyrelsen skilja eleven från introduktionen. Enligt4 § 2 kap. skolförordningen skall skolstyrelsen bedriva uppföljande studie-och yrkesorientering för att stödja ungdomar som inte har fyllt och somefter avslutad grundskola inte genomgår utbildning eller har arbete. Enligtnyssnämnda riksdagsbeslut skall alla ungdomar efter gmndskolan i förstahand erbjudas utbildning. I de fall ungdomar inte vill eller av olika skäl intekan gå vidare till fortsatt utbildning bör de ges arbete. När ingetdera ärmöjligt skall yrkesintroduktion anordnas för ungdomarna.Yrkesintroduktion är alltså inte att betrakta som utbildning i konventionellbemärkelse. Utskottet vill med denna redovisning göra klart att avsikten medyrkesintroduktionen inte är att den skall ersätta den reguljärayrkesutbildningen i gymnasieskolan eller den gymnasiala lärlingsutbildningen. Frågor om gymnasieskolans yrkesinriktade utbildningbehandlas i motion 1980/81:1278. Motionärerna säger sig inte kunna accepteraatt utbildning förläggs till företag utan att berörd facklig organisation gesinflytande över denna och kräver därför överenskommelse om utbildningen mellantre parter, nämligen skola, arbetsgivare och facklig organisation (yrkande 4).Vidare föreslås en förändring av statsbidragssystemet av innebörd att avlönekostnadsdelen av bidraget till inbyggd utbildning och läriingsutbildningsamt av verksamhetsbidraget till yrkesintroduktion avsätts för tillsyn ochuppföljning m. m. (yrkande 5). 1 motionen understryks handledarens vikUga rolli företagsförlagd utbildning. Enligt mofionärerna måste handledarutbildninganordnas (yrkande 6). Det är skolstyrelsen somhar ansvaret för den uppföljande studie- och Kartong:S. 28, rad 9 Står: tre Rättat till: fyra UbU1980/81:22 22 yrkesorienteringen med syfte att i första hand erbjudaungdomarna utbildning samt att stödja de ungdomar som inte har fyllt ochsom efter avslutad gmndskola inte genomgår utbildning eller har arbete. Somframgått av det föregående är det i kommuner med gymnasieskola skolstyrelsensom har det yttersta ansvaret för gymnasieskolans inbyggda utbildning ochlärlingsutbildning samt för yrkesintroduktionen. Trepartsöverenskommelser avdet slag som nämnts i motion 1980/81:1278 har inte fömlsatts i riksdagsbeslutenår om uppföljande studie- och yrkesorientering (jfr prop. 1978/79:180, UbU1978/79:45 och rskr 1978/79:422) och om åtgärder för att främjaungdomars utbildning i gymnasieskolan m.m. (1979/ 80: 145, UbU 1979/80: 34,rskr 1979/80: 363). Kommuns överenskommelse med företag eller institution ommedverkan vid utbildning och yrkesintroduktion innehåller ingen fråga därskolan förhandlar i traditionell mening med arbetsgivare och/ellerarbetstagarpart. Denna organisatoriska fömtsättning påverkas inte av omparterna för visst område tecknat avtal som reglerar elevens situation påarbetsstället. I frågor som rör skolans anknytning till arbetslivet skallskolstyrelsen biträdas av ett planeringsråd och när det gäller yrkesutbildningäven av ett eller flera yrkesråd. I både planeringsråden och yrkesråden skallbl. a. arbetsgivare och arbetstagare vara företrädda. bör medhänvisning till det anförda avslå motion 1980/81:1278 yrkande 4. Nuvarande statsbidragssystem innebär att avlönekostnadsdelen av bidraget till inbyggd utbildning och lärlingsutbildningsamt av bidraget till yrkesintroduktion får användas förplanering, uppföljning och tillsyn samt i vad avser yrkesintroduktion även förskolledning. Motionärernas förslag att resp. av bidragen alltid skallanvändas till de angivna ändamålen begränsar nuvarande frihet att på det lokalaplanet besluta om hur bidragsandelen bäst används. Utskottet avstyrker därförmotion 1980/81:1278 yrkande 5. Det är angeläget att de som i företagen har ansvaret förelevernas utbildning ges möjlighet till återkommande kontakter med skolanspersonal och kan ta del i den planeringsverksamhet som bedrivs i skolan.Frågan om medel till utbildning av handledare i inbyggd utbildning ochyrkesintroduktion behandlas i budgetpropositionen (s. 263) under anslaget tillbidrag till studie- och yrkesorientering m. m. För den kommunala vuxenutbildningenhar gjorts en läroplan för handledare i företag. Utskottet förutsätter attbehovet av utbildning och fortbildning av handledare uppmärksammas av såvälföretag som skolstyrelser. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motion 1980/81: 1278 yrkande 6. 1 mofion 1980/81: 1498 yrkas attriksdagen skall uttala att den nuvarande företagsinriktade gymnasieutbildningenslopas och att den yrkesinriktade gymnasieutbildningen ökas och ges i motionenangiven inriktning. Utskotteterinrar om att skolstyrelsens strävan alltid skall vara att i UbU1980/81:22 23 första hand bereda eleverna utbildning inom gymnasieskolaneller den gymnasiala lärlingsutbildningen. Yrkesintroduktionen är en åtgärd somskall tillgripas i sista hand sedan man gjort alla ansträngningar att intresseraeleven för utbildning eller att skaffa eleven arbete. Med hänvisning härtilloch till vad utskottet i det föregående redovisat beträffande inbyggdutbildning och lärlingsutbildning föreslår utskottet att avslårmotion 1980/81:1498. I motionerna 1980/81:555, 1980/81:1467 och 1980/81: 1706 hemställs om komplettering av nuvarande bestämmelser förlärlingsutbildning samt utvidgade möjligheter till individuell inbyggdutbildning inom hantverksyrken. De nya reglerna för lärlingsutbildning tillämpas medbörjan innevarande budgetår. Statsbidraget till lärlingsutbildning utgår medbelopp som i princip svarar mot den kostnad som staten har för motsvarandeutbildning på likartad studieväg i gymnasieskolan. De nya reglerna för inbyggdutbildning (8 kap. 13 § skolförordningen samt SÖ:s anvisningar) ökar möjligheternatill individuell inbyggd utbildning genom att skolstyrelsen kan besluta om deninbyggda utbildningens omfattning och även viss utökning av elevplalserna inomramen för de i kommunen inrättade studievägarna. Tiden för erfarenheter av denya reglerna är ännu kort. bör därför avslå motionerna 1980/81:555,1980/81: 1467 och 1980/81: 1706. Med erinran om vad ibudgetpropositionen anförs om en begränsning av de teoretiska studievägarna igymnasieskolan och en omfördelning av utbildningsplatserna inom gymnasieskolantill förmån för kortare yrkesinriktade högre specialkurser (prop. 1980/81:100s. 232-233 och s. 314) föreslår utskottet att avslår motion1980/81:827, i vilken krävs åtgärder för rekrytering av ungdomar tillindustrin. Nya utbildningar, försöksverksamhet m. m. inomgymnasieskolan Försöksverksamheten med kombinationav gymnasieskolstudier och idrott pågår f. n. inom en medgiven ram om 400intagningsplatser per läsår. I budgetpropositionen föreslås attförsöksverksamheten utökas till högst 500 intagningsplatser /82med de ekonomiska villkor som gäller. Verksamheten med kombination av gymnasieskolstudier ochidrott behandlas i ett antal motioner. I motion 1980/81: 1703 föresläs enpermanentning av friidrottsutbildningen vid gymnasieskolan i . Fördelningenav platserna mellan pojkar och flickor i försöket tas upp i motion 1980/81:738.Enligt motionärerna bör vid en utökning av antalet platser tillses attflickornas intressen blir bättre fillgodosedda. En omfördelning av resursernaför försöksverksamheten bör enligt motion 1980/81:981 ske på så sätt att ävenfolkhögskolorna får en skälig del av den ökning som föreslås för nästabudgetår. UbU 1980/81:22 24 Utskottet instämmer i föredragande statsrådetsförslag att försöksverksamheten med kombination av gymnasieskolstudier ochidrott inte görs reguljär. Vad gäller andelen flickor av eleverna som deltar iförsöket förutsätter utskottet att SÖ och noga följer utvecklingen.En alltför stor dominans av pojkar i försöksverksamheten skulle enligtutskottets uppfattning till en del kunna förhindras genom ökat utrymme föridrottsgrenar vilka mest utövas av flickor. Den föreslagna utvidgningen avförsöksverksamheten beräknas för /82 medföra en ökning med . av de extra kostnader som är förknippade med försöket. Utskottet anseratt resursen i sin helhet skall avse gymnasieskolan. Utskottet erinrar om attfolkhögskolorna enligt gällande bestämmelser inom ramen för sin reguljäraverksamhet kan anordna undervisning kombinerad med idrott. Med hänvisning tillvad som här har anförts bör motionerna 1980/81: 1703, 1980/81:738 och1980/81:981 avslås av . I gymnasieskolan i anordnas särskildutbildning som är inriktad på den glastlllverkningen vid den s.k.glasskolan. Förutom kurser om en termin och kortare orienteringskurser ges entvåårig specialkurs i glastillverkning. Denna är i årskurs 2 delad ien gren för hyttarbete och en gren för glasslipning. Undervisningen i årskurs 2bedrivs som inbyggd utbildning. Skolan rekryterar elever från hela riket. Ävenelever från utlandet deltar i de utbildningar som skolan ger. Imotion 1980/81: 1321 redovisas att bara en liten del av eleverna vid glasskolankommer från . Med anledning härav ifrågasätts den nuvarandekostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Motionärerna föreslår en översynav statsbidraget till skolan. Den glasindustrins utbildningsfrågorbehandlas också i motion 1980/81:1945 (yrkande 5), i vilken föreslås att enöversyn görs av utbildningen inom den glasindustrin. Detär två skilda frågor som de båda motionerna aktualiserar beträffandeifrågavarande utbildning, nämligen utformningen av statsbidraget och utbildningensorganisation. uppfattning spelar utbildningsfrågorna en viktig roll fören vidareutveckling av den glasindustrin, både i konstnärligt,hantverksmässigt och tekniskt avseende. Även för rekryteringen till branschenhar formerna för anordnandet av utbildning stor betydelse. Med hänvisning tillvad som anförts anser utskottet att hos regeringen bör begära ensamlad översyn av de frågor som rör utbildningen för den glasindustrinvarvid även frågan om utbildningen skall anordnas i gymnasieskolan och/ellerhögskolan bör behandlas. bör med anledning av motionerna 1980/81:1321 och 1980/ 81: 1945 yrkande 5 som sin mening ge denna uppfattning tillkänna för regeringen. UbU 1980/81:22 25 Transportteknisk utbildning behandlas i motionerna1980/81:552 och 1980/81:1691. Motionärerna stryker under transportnäringensstora betydelse för vårt samhälle. De påpekar bl. a. att näringslivet ärberoende av en väl fungerande vamdistribution. För att transportnäringen skallkunna fylla sin uppgift krävs tillgång på väl utbildad personal. Enligt motion1980/ 81:1691 finns uttalade önskemål om transportinriktad utbildning inom detgymnasiala merkantila blocket. I båda motionerna begärs att en treåriggymnasieskolutbildning inom transportområdet kommer till stånd. Försöksverksamhetmed sådan utbildning bör enligt motion 1980/81:552 förläggas tillGöteborgsregionen. Regeringenföreskrev i förordning om försöksverksamhet medtransportteknisk utbildning (publicerad i SÖ-FS 1977:19) att inomgymnasieskolan fick såsom försök anordnas tvåårig transportteknisk utbildningmed början /78. Utbildningen skulle anordnas inom ramen för tvåårigfordonsteknisk linje, varvid undervisning i årskurs 2 skulle anordnas i form aven transportteknisk gren. Enligt vad utbildningsutskottet har erfarit omfattarförsöket innevarande läsår tolv klasser (192 platser), varav fyra klasser (64platser) förlagts till . I gymnasieskolan finns också enettårig högre specialkurs i transportledning samt specialkurser med inriktningmot speditionsverksamhet. uppfattning är det viktigt att utbildningsutbudet i samhälletsvarar mot behoven på arbetsmarknaden. Det ankommer på SÖ att ta de nödvändigainitiativen. Utskottet förutsätter också att de myndigheter och organisationer- även lokala sådana - som har intresse av att viss utbildning anordnas tarkontakt med utbildningsanordnarna i syfte att få till stånd utbildningen. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1980/81:552 och 1980/81:1691. I motion 1980/81:1715 krävs ett samlatåtgärdsprogram för att förbättra rekryteringen till livsmedelsindustrin. Enförstahandsåtgärd för detta är enligt motionärerna att bygga ut denlivsmedelsteknlska utbildningen i gymnasieskolan. Det nuvarande årligatillskottet av grundutbildad arbetskraft motsvarar bara en del av det årligarekryteringsbehovet. Vidare krävs ett förbättrat stöd till läromedelsproduktionför den livsmedelstekniska utbildningen. Inom branschen bör också ges störremöjligheter till vidareutbildning. framförde fill SÖ önskemål om en översyn av denlivsmedelstekniska linjen i syfte att på linjen bereda utrymme för utbildningför mejeri-, bryggeri-, konserv- och chokladindustrin. Vid den aktuellatidpunkten omfattade linjen - fömtom grenar för serveringsteknik, storhushålloch restaurang - gren för bageri och konditori samt gren för charkuteri. Somresultat av det omfattande revideringsarbete som ägde rum därefter har denlivsmedelstekniska linjen utformats så flexibelt att det är möjligt att göra enlokal anpassning av utbildningen till de delbranscher inom livsmedelsindustrinsom finns på UbU1980/81:22 26 Sålunda förekommer fr.o.m. /80på den nya grenen för livsmedelsproduktion en variant förlivsmedelsprocessindustrin inom vilken finns möjlighet till utbildningar medinriktning mot mejeri-, bryggeri-, konserv-, bageri- och chokladindustrin. Enligt vad utskottet erfarit har SÖ i samråd medLivsmedelsbranschernas yrkesnämnd påböriat en översyn av de specialkurser somligger nära linjens gren för livsmedelsproduktion. Utskottet har inhämtat att SÖ för /82 harbeslutat om 1 648 intagningsplatser på de livsmedelstekniska direktgmndskolanknutna studievägarna, varav 344 avser gren för livsmedelsproduktion.Lärlingsutbildning förekommer vid mindre företag, företrädesvis på orter därlinjeutbildning inom området inte finns. Enligt SÖ:s uppfattning börutbildningskapaciteten på de berörda studievägarna ökas ytterligare. SÖ fattaremellertid beslut om gymnasieskolans organisation endast efter framställningfrån skolhuvudmännen. Utskottet vill i detta sammanhang poängtera möjlighetenatt göra lokal skolmyndighet uppmärksam på utbildningsbehov som föreligger påorten. När det gäller läromedelssituationen för de nuifrågavarande utbildningarna har utskottet erfarit att SÖ hos statens institutför läromedelsinformation har påtalat behovet av ökat ekonomiskt stöd för denläromedelsproduktion som initierats av Livsmedelsbranschernas yrkesnämnd.Likaså har utskottet erfarit att behovet av vidareutbildning för anställda inomlivsmedelsbranschen har tagits upp i samband med den nämnda översynen avspecialkurserna. Med hänvisning till den gjorda redovisningen hemställerutskottet att avslår motion 1980/81: 1715. I motionerna 1980/81:742,1980/81:748 (yrkandena 1-2) och 1980/ 81: 972 föresläs att skogsskötsel införssom en reguljär del av utbildningen i jordbruk. Som skäl till förslaget anförsatt de flesta lantbruksföretagen i landet är sådana att jordbruk och skogsbrukkombineras. Gymnasieskolans nuvarande jordbruksutbildning är, menarmotionärerna, alltför ensidigt inriktad på jordbruk och motsvarar intejordbruksnäringens struktur. I motion 1980/81:748 (yrkande 3) föreslås attfortbildning anordnas för lantbrukslärare i det kombinerade företagetsplanering och skötsel. Utskottet finner i likhet med vad som anförts i motionernaatt det är angeläget att jordbruksutbildningen motsvarar de behov som jordbruksnäringenhar . Utskottet har erfarit från SÖ att det inom ramen för de fim- ochkursplaner som gäller för jordbruksutbildningen ges möjlighet att föra inundervisningsmoment som är värdefulla och angelägna för de företagare inomlantbruk som driver jordbruk kombinerat med skogsbruk. Vidare utnyttjas i drygthälften av klasserna inom jordbrukslinjen möjligheten att studera ämnet skoginom ramen för fritt tillval. Mot bakgmnd av att gymnasieutredningen (U 1976: 10)innevarande år väntas lägga fram ett principbetänkande om den framtidagymnasiala ut- UbU 1980/81:22 27 bildningenär utskottet inte nu berett att tillstyrka de föreslagna förändringarna inomjordbruksutbildningen. Innan klarhet nåtts beträffande utformningen av den framtidagymnasiala jordbmksutbildningen bör inte större förändringar vidtas ifortbildningen av lantbmkslärare. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motionerna 1980/81:742, 1980/81:748 och1980/81:972. Motion 1980/81: 1303 om anpassning avgymnasieskolans terminsindelning efter uthi\dnmget\ vid bl. a. jordbmks-,skogsbmks-och trädgårdsskolor samt om återinförande av en kurs om 20 veckorinom lanthruksutbild-ningen bör avslås av med hänvisning till vadutskottet anförde i samma ärenden hösten l980(UbU I980/8l:6s. Enligt motion 1980/81: 1483 bör utbildning iföretagsfrågor finnas med i utbildningen på olika stadier iutbildningssystemet. Inomden kommunala vuxenutbildningen finns kurser bl. a. inom de ekonomiska ochadministrativa områdena som syftar till att ge kunskaper och färdigheter föratt driva mindre företag. Utbildning för bl. a. blivande företagare ges av denenhet vid statens industriverk som från övergår till SIFU). Ioktober månad 1980 uppdrogs åt en särskild sakkunnig att inom industridepartementetbiträda med vissa frågor om särskild utbildning i egenföretagande på olikastadier i utbildningssystemet. Medhänvisning till vad som redovisats i ärendet föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1980/81:1483. Med hänvisning till att inte brukar taställning till lokalisering av enstaka klasser av linjer och specialkurser menväl till den totala dimensioneringen av gymnasieskolans linje- ochspecialkursorganisation föreslår utskottet att avslår motion 1980/81:1704, i vilken begärs att uttalar sig för att en musiklinje inrättasi . På samma grund föreslås avslag på motionerna 1980/81:741och 1980/ 81: 1707 om anordnande av tvåårig specialkurs i plastteknik iTingsryd. Som framgår av budgetpropositionen (s. 316)avvaktar regeringen förslag från SÖ om grundutbildning av ambulanspersonal,innan den är beredd att förorda en ny utbildning för denna personal. Medhänvisning härtill bör avslå motion 1979/80: 1292 om utbildning avambulanspersonal. Frågor om utbildning för invandrarungdom(introduktionskurser och undervisning i engelska) har utskottet behandlatutförligt tidigare under detta (UbU 1980/81:8 s. 5-7, rskr1980/81:35). Med hänvisning till vad utskottet därvid anfört bör riksdagenavslå motion 1980/81:1316 yrkandena 6 och 7. Mofion1980/81:1316 yrkande 4 om stödundervisning i svenska motsvarar yrkande 4 imotion 1979/80:525, som utskottet så sent som UbU 1980/81:22 28 likaledesbehandlade i nämnda betänkande. På samma gmnd som då bör nu avslåmotion 1980/81:1316 yrkande 4. Elever som deltar i försöksverksamheten medvarianter på treårig naturvetenskaplig linje (vid 59 skolenheter läsåret1980/81) har sammanlagt historia attjämföras historia för dem som följer den reguljäratimplanen. I försöksverksamheten med gemensam studiegång i årskurserna 1 och 2av naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje (vid 34 skolenheter läsåret1980/81) har eleverna sammanlagt historia. Dä de flesta avdessa elever beräknas fortsätta på teknisk linje i årskurs 3. bör timtalet förhistoria i denna försöksverksamhet närmast jämföras med de fyra veckotimmarhistoria som finns på den reguljära timplanen för fyraårig teknisk linje. Ifnofion 1980/81: 1299 anför motionären att historieämnet under en följd av årutsatts för angrepp och hänvisar härvid bl. a. till försöksverksamheten medvarianter på naturvetenskaplig linje. Motionären föreslår att någon reduceringav nuvarande kunskapsstoff och timtal i ämnet historia inte bör ske. Utskottetvill erinra om att SÖ i skrivelse till regeringen fästuppmärksamheten på att den del av de nu aktuella försöken som avser variant avnaturvetenskaplig linje innebär en avsevärd försvagning av det humanistiskainslaget på naturvetenskaplig linje och att detta problem måste uppmärksammassärskilt (jfr UbU 1979/80:6 s. 5). Med hänsyn till den omfattning som de tvåslagen av försöksverksamhet nu nått - de förekommer vid 93 skolenheter vilketär ca hälften av skolenheterna med naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linjei riket - utgår utskottet från att en närmare analys av erfarenheterna avförsöken även i vad avser de humanistiska ämnena görs innan försöksverksamhetenutökas. Härmed bör motion 1980/81:1299 avslås av . Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag att inte utöka försöksverksamheten nästa budgetår medkonsumentekonomisk gren och textil gren på konsumtionslinjen. Motion 1980/81:1282 om viss sådan utbildning i bör därför avslås av . Föredragande statsrådet anför i budgetpropositionenprincipiella synpunkter på förekomsten av försöksverksamhet. Mot bakgmnd av enrad omständigheter - statsrådet nämner bl. a. den stora omfattningen av vissanu pågående försök, förslag i en kommande proposition om ändrade timplaner förgymnasieskolan, gymnasieutredningens principbetänkande som väntas innevarandeår - menar hon att det är nödvändigt att behandla framställningar om olika slagav försök med återhållsamhet. Försök med ramtimplaner och ett friareresurstilldelningssystem anmäls dock för årskurs 4 på teknisk linje,innebärande att elevantalet och studievägarnas antal enligt en särskild formelutgör gmnd för beräkning av antalet lärarveckotimmar för undervisningen. UbU 1980/81:22 29 Enligt motion 1980/81:1278 (yrkande 1) bör någongenerell princip om återhållsamhet i fråga om försöksverksamhet inteuppställas. mening är det värdefullt med lokal utvecklingsverksamhet som syftartill att nå i läroplanen uppställda mål. Regeringens uttalande omåterhållsamhet med försöksverksamhet får inte, som utskottet ser det, uteslutaatt försöksverksamhet medges som är av speciellt värde med tanke pågymnasieskolans framtida utveckling. Utskottet vill erinra om sådana försök somgymnasieutredningen önskar starta avseende studiernas organisation på detgymnasiala stadiet och som utskottet behandlar i det följande. Vidare kan denav regeringen aviserade översynen av statsbidragsreglerna för gymnasieskolanmotivera försöksverksamhet för att vinna erfarenheter av ett friareresurstilldelningssystem såsom också föreslås i budgetpropositionen.