bet · G401SoU19 · 1980-12-31 00:00:00 — Med anledning av beslut tillkallades i börjanav är 1980 med stöd av ett bemyndigande av regeringen abortkommitté (S1980:02) med uppdrag att göra en utvärdering av abortlagstiftningen samtföreslå åtgärder som syftar till att minska abortfrekvensen i landet.Kommittén, som fått parlamentarisk förankring, skall enligt direktiven för sittarbete även behandla frågor om prevenfivmedelsrådgivningen. Kommittén skallsålunda belysa bl. a. hur preventivmedelsrådgivningen fungerar, barnmorskans rolli rådgivningen samt särskilt uppmärksamma de problem som finns då det gälleratt nå ut med information och rådgivning till olika grupper. Invandrarna nämnssom en viktig målgrupp. Kommittén skall lägga fram konkreta förslag omabortrådgivningens utformning och innehåll samt om abortförebyggande åtgärder isyfte att minska abortfrekvensen i landet. Om möjligt skall kommittén föreslåsärskilda åtgärdsprogram för en förbättrad information om samlevnadsfrågor ochom abortförebyggande åtgärder. Kommitténs arbete skall bedrivas skyndsamt. Det utredningsarbete om bl. a. preventivmedelsrådgivningensom ankommer abortkommitté tillgodoser enligt utskottets meningsyftet med yrkandena 1, 2 och 3 i mofion 1980/81:255. Föredragande statsrådet har vid beräkningen av medel underanslaget till hälsoupplysning för nästa budgetår framhållit att information ompreventivmedel och andra abortförebyggande åtgärder alltjämt är ett angelägetområde. Utskottet vill i anslutning härtill framhålla att sjukvårdshuvudmännenbeträffande sådan information har en viktig uppgift. Utskottet framhöll ibetänkande SoU 1979/80:45 med anledning av propositionen om socialstyrelsensuppgifter och organisation, m. m. (s. 29) bl. a. att när det gällerupplysningsverksamhet i sexual- och samlevnadsfrågor det numera finns ettomfattande material fill ledning för sjukvårdshuvudmännens verksamhet påområdet och att utskottet utgick från att dessa kommer att föra utvecklingen avhälsoupplysningen vidare. Med hänsyn till det nu anförda påkallar yrkande 4 i motion1980/81:255 enligt utskottets mening inte någon åtgärd av . I enlighetmed det anförda avstyrker utskottet motion 1980/81:255. Medelsberäkningen under anslagettill hälsoupplysning föranleder inte någon erinran från utskottets sida. SoU1980/81:19 21 1. beträffandeintensifierad information om friskvård aU avslår motion 1980/81:718, 2. beträffandeinformation om friskvård genom massmedier att avslår motion1980/81:719, 3. beträffandeett friskvårdsår attriksdagen avslår motion 1980/81:1243, 4. beträffandeförbättring av kostinformationen att avslår motion 1980/81:1242, 5. beträffandesamverkan med näringslivet i kostinformationen att avslår motion1980/81:1255, 6. beträffandeutbyggnad av preventivmedelsrådgivningen m. m. att avslår mation1980/81:255, 7. att till Hälsoupplysning för /82 anvisar ett reservationsanslagav . , Epidemiberedskap m. m. F. 4. Åtgärder för attförbättra kontinuiteten i hälso- och sjukvården. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna och F 4 (s. 128-131) och hemställer attriksdagen för /82 anvisar 1. tillEpidemiberedskap m. m. ett förslagsanslag av , 2. till Åtgärderför att förbättra kontinidteten i hälso- och sjukvården ett reservationsanslagav . Undervisningssjukhus m. m. i : Avlöningar tillläkare. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt G 5 (s. 136-140)och hemställer attriksdagen till i : Avlöningar till läkare /82 anvisar ett förslagsanslag av i : Driftkostnader.Regeringen har under punkt G 6 (s. 141-145) föreslagit att delsgodkänna den i propositionen beräknade driftstaten för förvaltning avfastigheter vid i , dels till Akademiska sjukhuseti : Driftkostnader för /82 anvisa ett förslagsanslag av36 . SoU1980/81:19 22 I motion 1980/81:537 av JörgenUllenhag (fp) hemställs att beslutar om ändring i lagen omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården så att den omfattar också denstatliga sjukvården. I anslutning till behandlingen avregeringens framställning om medelsanvisning m. m. under anslaget tilldriftkostnader vid i behandlar utskottet en motionom vidgat tillämpningsområde för lagen (1980:12) om förtroendenämnder inomhälso- och sjukvården. Med anledning av ett förslag i proposition 1978/79:220 omsamhällets tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. antog (SoU 1979/80:16, rskr 1979/80:130) under förra lagen om förtroendenämnderinom hälso- och sjukvården, vilken trädde i kraft . Enligtbestämmelserna i 1 § denna lag skall det för den sjukvård som enlandstingskommun och en kommun som inte tillhör landstingskommun ombesörjerenligt sjukvårdslagen (1962:242) finnas en eller flera förtroendenämnder meduppgift att främja kontakterna mellan patienterna och hälso- ochsjukvårdspersonalen samt att åt patienterna förmedla den hjälp somförhållandena påkallar. Landstingskommunen eller kommunen får tillsättasärskild förtroendenämnd eller uppdra åt någon annan nämnd att varaförtroendenämnd. När flera förtroendenämnder finns, skall varje nämnd fullgöraförtroendenämnds uppgifter för en viss del av sjukvårdsområdet eller för enviss sjukvårdsinrättning. Lagen om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvärdengäller till utgången av mot bakgrund av att verksamheten medförtroendenämnder har karaktär av försöksverksamhet. Lagen omfattar enligt sinlydelse inte den sjukvård som staten ombesörjer- vid ochvid i . I motion 1980/81:537 av () anförs undererinran om att statlig sjukvård inte omfattas av lagen om förtroendenämnderinom hälso-och sjukvården att det är orimligt att patienter vid Akademiskasjukhuset i Uppsala- vilka med hänsyn till att sjukhuset är regionsjukhuskommer frän olika sjukvårdsområden - inte skall ha möjlighet att vända sig tillförtroendenämnd. Motionären begär ändring av lagen om förtroendenämnder inomhälso- och sjukvården så att den omfattar också den statliga sjukvården. Förslag av den tillkallade medicinalansvarskommittén(S 1974:02) i huvudbetänkandet (SOU 1978:26) Hälso- och sjukvårdspersonalen,ansvarsfrågor, samverkan personal-patienter låg till grund för förslagen iproposifion 1978/79:220. Kommittén anförde (s. 131) - mot bakgrund av attförtroendenämnd avsågs omfatta endast den sjukvård som sjukvårdshuvudmännen SoU1980/81:19 23 ombesörjer - att det förhållandet att viss sjukvård,statlig och privat, faller utanför förtroendenämnds kompetens innebär inte attpatient som anlitat den vården inte skall kunna vända sig fill förtroendenämnd.Denna har. anförde kommittén vidare, visserligen begränsade möjligheter attingripa mot missförhållanden inom sjukvård som ligger utanför sjukvårdshuvudmännensansvarsområde men detta utesluter inte initiativ från nämndens sida för att gepafient hjälp och tillgodose hans kontakt- och informationsbehov. Åtgärder för att tillgodose motionens syfte har vidtagits vid i . Direktionen för sjukhusethar sålunda beslutat medge att vederbörande förtroendenämnd - varmed åsyftasförtroendenämnden inom läns landsting och förtroendenämnd inom annatlandsting inom sjukvårdsregion - får fullgöra sina uppgifter enligt lagenom förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården vid sjukhuset, varvidförtroendenämnden skall samråda med chefsläkaren vid sjukhuset. När det gäller harsjukvårdsdirektören hos i framställning iår till sjukhusdirektören vid sjukhuset hemställt om att förtroendenämnden inomStockholms läns landsfing skall få vara kontaktorgan för patienter vidsjukhuset. I detta sammanhang bör påpekas att det mellan företrädare för statenoch - under förutsättning av regeringens och godkännande- har träffats avtal om att övertar huvudmannaskapet för sjukhusetfrån staten . Avtalet har förelagts för godkännandei den avgivna propositionen 1980/81:95. Med hänsyn till det anförda är något initiativmed anledning av motion 1980/81:537 inte erforderligt. Den föreslagna medelsanvisningenunder anslaget har inte föranlett någon erinran från utskottets sida. Inte heller den i propositionen beräknade driftstaten förförvaltning av fastigheter vid i har föranlettnågon erinran från utskottets sida. 1. beträffande lagen omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården attriksdagen avslår motion 1980/81:537, a) godkänner den ipropositionen beräknade driftstaten för förvaltning av fastigheter vidAkademiska sjukhuset i , b) till Akademiskasjukhuset i : Driftkostnader för /82 anvisar ettförslagsanslag av . SoU1980/81:19 24 i : Utrustning.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt G 7 (s. 145 och 146) ochhemställer attriksdagen till i : Utrustning för budgetåret1981/82 anvisar ett reservationsanslag av 2 746 000 Regeringen har under punkt G 8 (s. 146-152) föreslagitriksdagen att dels bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten vidAkademiska sjukhuset i inom de kostnadsramar som förordats ipropositionen, dels bemyndiga regeringen att fastställa tillgångsvärden ienlighet med vad som anförts i propositionen, dels till iUppsala: Byggnadsinvesteringar för /82 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1980/81:530 av Hans Alsénm. (s) hemställs att som sin mening uttalar att projekteringenoch byggandet av ny kvinnoklinik vid i får ske ienlighet med byggnadskommitténs planering. 1 anslutning till behandlingen avregeringens framställning om anslag till byggnadsinvesteringarvid Akademiskasjukhuset i m. m. behandlar utskottet en motion om en ny kvinnoklinikvid sjukhuset. Regeringen uppdrog genom beslut åt kommitténför Akademiska sjukhusets i utbyggande (byggnadskommittén) att utföraprojektering fram t.o.m. färdigställande av förslagshandlingar för en nybyggnadför kvinnoklinik vid sjukhuset samt att därefter underställa regeringen ärendetför förnyad prövning. För nybyggnaden skulle gälla en ytram av 9 200 kvmrumsyta. Med anledning av en framställning av byggnadskommittén föreskrevregeringen i beslut att ytramen skulle ökas till 9 450 kvm rumsytaoch att projekteringen fick utföras fram t. o. m. färdigställande avhuvudhandlingar innan ärendet underställdes regeringen för förnyad prövning. I anslagsframställning för budgetåret1981/82 beräknade byggnadskommittén investeringskostnaden för en nykvinnoklinik till 110 milj. kr. inkom till regeringen huvudhandlingarför byggnadsföretaget från byggnadskommittén. För en ny kvinnoklinik med 100vårdplatser för obstetrik (varav 22 lättvårdsplatser) samt 62 vårdplatser SoU1980/81:19 25 för gynekologi beräknade byggnadskommittén nuinvesteringskostnaden till 99,65 milj. kr. Underförutsättning att uppdrag om fortsatt projektering t. o. m. bygghandlingar gavsunder tiden omkring räknade byggnadskommittén med följandetidsplan för fortsättningen av byggnadsföretaget, nämligen projektering t. o.m. bygghandlingar , upphandling , byggnadsproduktionunder tiden - samt utrustning och inflyttning underförsta . Föredragande statsrådet har i budgetpropositionen anmältatt prövning av byggnadsförslaget pågår och beräknat projekteringsmedel förbyggnadsföretaget i den för nästa budgetår föreslagna medelsanvisningen underanslaget. I motion 1980/81:530 av m. fl. (s) uttalas oroför att regeringen avser att fördröja byggandet av den nya kvinnokliniken.Motionärerna framhåller angelägenheten av att byggnadsföretaget genomförs medhänsyn till brister i den nuvarande kvinnokliniken, ökat behov av vårdplatserpå grund av nedläggning av förlossningsvård vid samt behovav arbetstillfällen inom byggnadsverksamheten i en vikande konjunktur.Motionärerna begär att skall uttala att projekteringen och byggandetav en ny kvinnoklinik får ske i enlighet med byggnadskommitténs planering. Behandlingen inom av huvudhandlingarnaför en ny kvinnoklinik har varit följande. remitterades huvudhandlingarna () med anhållan om yttrandesenast . Syftet med remissen var bl. a. att NUU skullepröva kostnadskalkylen för byggnadsföretaget. På framställning av företrädare för läns landstingsom enligt avtal mellan staten och deltar i kostnader för bl. a.investeringar vid sjukhuset remitterades ärendet tilllandstinget med anhållan om yttrande . NUU beräknas komma att avge sitt yttrande i ärendet ianslutning till att yttrar sig. Utskottet, som haft tillfälle attgöra ett studiebesök i den nuvarande kvinnokliniken vid iUppsala, vill för sin del understryka att denna har sådana brister att en nykvinnoklinik måste tillkomma vid sjukhuset. Frågan om uppförande av en nykvinnoklinik har varit aktuell och ett ytterligaredröjsmål i ärendet vore ytterst olyckligt. Utskottet har emellertid förståelse för att prövningen avhuvudhandlingarna för byggnadsföretaget måste anstå till dess yttrande överdesamma inkommit från NUU och från läns landsting, som ju har starkaintressen i ärendet, inte minst mot bakgrund av att förhandlingar inletts SoU1980/81:19 26 mellan företrädare för staten och omöverförande av huvudmannaskapet för sjukhuset från staten till . Med hänsyn till det anförda bör motion 1980/81:530 inteföranleda någon åtgärd av . Mofionen avstyrks således. Regeringens förslag till anslagsberäkning m. m. föranlederinte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffandeen ny kvinnoklinik att avslår motion 1980/81:530, a) bemyndigarregeringen att besluta om byggnadsarbeten vid i Uppsalainom de kostnadsramar som förordats i propositionen, b) bemyndigarregeringen att fastställa tillgångsvärden i enlighet med vad som anförts ipropositionen, c) till Akademiskasjukhuset i : Byggnadsinvesteringar för /82 anvisar ettreservationsanslag av . Vårdcentralen i : Förvaltningskostnader.Gli. Vårdcentra len i : Forsknings- och utbildningsverksamhet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna G 10 och G 11 (s. 152-155) och hemställer att för /82 anvisar 1. tillVårdcentralen i : Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av 2 234 000kr., 2. till Vårdcentraleni : Forsknings- och utbildningsverksamhet ett reservationsanslag av . Vidareutbildning av läkare. Regeringen har underpunkt G 12 (s. 155-157) föreslagit att till Vidareutbildning av läkare för /82 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1980/81:713 av MargaretaAndrén (fp) och Berfil () hemställs att hos regeringen begäratt en översyn av ögonläkar-utbildningen kommer till stånd enligt de riktlinjersom framförts i motionen. SoU1980/81:19 27 I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till vidareutbildning av läkare behandlarutskottet en motion om översyn av ögonläkarutbildningen. Läkare som vill erhålla specialistkompetens iögonsjukdomar (oftalmologi) skall efter legitimation som läkare genomgå s. k.fortsatt vidareutbildning som omfattar dels tjänstgöringinom specialiteten (huvudutbildning), dels tjänstgöring inomallmän internmedicin, neurologi eller neurokirurgi (sidoutbildning). I motion 1980/81:713 av () och BertilDahlén (fp) påpekas att ett stort antal diabetiker skulle behöva genomgå ögonoperationför att undgå att bli blinda. Emellertid är enligt mofionärerna ytterst fåsvenska ögonkirurger utbildade i den operationsteknik - vitrektomi (glaskroppskirurgi)- som är aktuell. Motionärerna framhåller att utbildningen av ögonläkare därförbör ses över och begär en översyn av ögonläkarutbildningen. Som underlag för sina i betänkandet (SOU 1978:70)Regionsjukvården redovisade överväganden tog den tillkalladeregionsjukvårdsutredningen (S 1974:07) fram ett omfattande material om olikamedicinska verksamhetsområden genom ett särskilt projekt (Regionsjukvårdensinnehåll och omfattning), vilket redovisades i bilagor (SOU 1978:71 och 72)till betänkandet. I redovisningen av materialet om ögonsjukvård (SOU 1978:72 s.269-283) anfördes bl. a. att den vitro-refinala kirurgin (kirurgiska ingrepp påglaskropp och näthinna) i samband med mera komplicerade fall avnäthinneavlossning, diabetes etc. befinner sig i ett intensivt utvecklingsskede,som kommer att fortsätta under ett flertal år framåt. En koncentration inom ensnar framtid av verksamheten inom detta område till regionsjukhusen ansågsvara den enda realisfiska och rationella lösningen. En särskild expertgruppinom RIA-projketet, som studerat ögonläkarutbildningen i , föreslog i enrapport att en uppdelning av den svenska ögonläkarutbildningen i enögonmedicinsk och i en ögonkirurgisk specialistutbildning på en och samma nivåborde övervägas. ansåg att tanken på en sådanuppdelning av ögonläkarutbildningen borde utredas vidare och överlämnadeexpertgruppens rapport till en utredning som NLV) tillsatt för att göra en översyn avbestämmelserna om allmänläkarkompetens och specialistkompetens (NLV:s översynsutredning).Denna utredning beräknas kunna redovisa överväganden om läkarnasspecialistutbildning under innevarande år. Då frekvensen av diabetes ökar och förändringar i bl. a.ögats näthinna tillhör komplikationerna vid denna sjukdom är det enligt utskottetsmening angeläget att möjligheterna att behandla dessa komplikationer förstärks.Med hänsyn till de initiativ som enligt den lämnade redovisningen tagitsbeträffande ögonläkarutbildningen och som enligt utskottets mening tillgo- SoU1980/81:19 28 doser syftet med motion 1980/81:713 bör motionen inteföranleda någon åtgärd av . Motionen avstyrks således. Medelsberäkningen under anslaget föranleder inte någonerinran från utskottets sida. 1. beträffande ögonläkarutbildningen att avslår motion 1980/81:713, 2. att tillVidareutbildning av läkare för /82 anvisar ett förslagsanslag av . G 13-G 15. Lån till utländska läkare för vissefterutbildning m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag underpunkterna G 13-G 15 (s. 157-161) och hemställer attriksdagen för /82 anvisar 1. till Lån tillutländska läkare för viss efterutbildning ett reservationsanslag av , 2. tillEfterutbildning av viss sjukvårdspersonal m. m. ett förslagsanslag av , 3. tillVidareutbildning av tandläkare m. m. ett förslagsanslag av . Övrig sjukvård m. m. Rättspsykiatriska stationer och kliniker. Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna H 1 och H 2 (s. 163-167) och hemställer attriksdagen för /82 anvisar 1. till Rätlspsykialriskastationer och kliniker ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m. ett förslagsanslag av . Beredskapslagring för hälso- och sjukvårdenm. Regeringen har under punkt H 4 (s. 167-169) föreslagit att till Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m. för /82 anvisa ett reserva tionsanslag av . I motion 1980/81:353 av GöranKarlsson m. fl. (s) hemställs att till Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m. anvisar ett i SoU1980/81:19 29 förhållande fill regeringens förslag med 15 000 000 kr.förhöjt reservationsanslag av . Motiveringtill yrkandet finns i mofion 1980/81:349. I motion 1980/81:932 av KarinIsraelsson (c) hemställs att hos regeringen anhåller attsocialstyrelsen förlägger den planerade vätskeproduktionsenheten förläkemedelsbruk till . Från anslaget bekostasinvesteringar i beredskapslager m. m. för den civila hälso- och sjukvården ikrig. 1 anslutning till behandlingen av anslaget behandlar utskottet tvåmotioner. 1 motion 1980/81:932 av () tas upp frågan om lokaliseringenav en planerad reservanläggning för vätskeproduktion. I motion 1980/81:353 avGöran m. fl. (s) begärs höjning av anslaget utöver vad regeringenföreslagit för inköp av lager av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär.Utskottet har inhämtat yttrande över regeringens förslag under anslaget ochöver motionerna från försvarsutskottet. Yttrandet, FöU 1980/81:3 y, fogas vidbetänkandet som bilaga 1. Lokaliseringen av en planerad reservanläggning förvätskeproduktion. I vårt land produceras i fred vätska för sjukvården hosPharmacia AB i , hos () i och hos ACO iMatfors i . ACO ingår i KabiVitrumkoncernen. Härjämte skerviss vätskeproduktion vid några av våra större sjukhusapotek. Enligt f. n. gällande planering för hälso- och sjukvårdeni krig skall det finnas tvä vätskecentraler i reserv. En är färdig och finns iHedemoratrakten. Basen för denna utgörs av i . I anslagsframställningen för nästa budgetår har socialstyrelsenanmält att man under innevarande budgetår börjar ta fram underlag förplanläggning av den andra reservanläggningen men att medel för denna behövsförst under /83. För nästa budgetår anmäls ett formelltmedelsbehov av . Föredragande statsrådet har föreslagit medelsanvisningi enlighet härmed. Preliminärt avser man inom att förlägga denandra reservanläggningen i södra . Bas för denna skulle då utgöras avACO i . Val av förläggning av den andra reservanläggningen äremellertid till stor del beroende av utvecklingen av anläggningarna förvätskeproduktion i fred. Denna utveckling är f. n. oklar, varför socialstyrelseninte tagit slufiig ställning till lokaliseringen av den andra reservanläggningen. I motion 1980/81:932 (c) begärs att den andrareservanläggningen för vätskeproduktion skall förläggas till Västerbotten.Motionären framhåller att med tanke på den befolkningsomflyttning som kommeratt ske i händelse SoU1980/81:19 30 av krig - med ett ökat antal människor i ,och - det är angeläget att reservanläggningen placeras iVästerbotten. anför i yttrandet i ärendet bl. a. attutskottet anser att inte nu bör ta ställning till var den filltänktareservanläggningen för vätskeprodukfion skall ligga. Försvarsutskottetutesluter inte att det kan bli aktuellt att förlägga den i den norra delen avlandet. Placeringen bör enligt försvarsutskottet självfallet ske efter ensamlad bedömning som innefattar anläggningens anknytning till lämpligt företageller sjukhus som bas för anläggningen om den skulle behöva användas. ansluter sig till försvarsutskottetsbedömning. Motion 1980/81:932 (c) bör därför inte föranleda någon åtgärd avriksdagen. Lagring av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär.Riksdagen fattade är 1977 beslut om inriktningen av säkerhetspolitiken ochtotalförsvarets fortsatta utbyggnad (prop. 1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr1976/77:311) på grundval av förslag av försvarsutredning. Riksdagensbeslut avsåg bl. a. inriktningen av planeringen för programplaneperioden1977/78-1981/ 82. försvarsutredning konstaterade bl. a. att studieroch utredningar visat att totalförsvarets sjukvårdsresurser var heltotillräckliga i flera avseenden under avspärrning och krig och påpekade attuthålligheten rörande materiel och läkemedel borde förstärkas. 1977 årsförsvarsbeslut innebar en inriktning av sjukvårdsberedskapen mot att vissaväsentliga brister snabbt skulle avhjälpas. Ställning till beredskapenbeträffande sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär skulle dock tas senare,när resultatet av visst utredningsarbete förelåg. Detta utredningsarbete somutfördes av en utredning med namnet Utredningen medFörbrukningsmateriel (UFF), vilken var knuten till ,slutre-dovisades i rapporten under avspärrningoch/eller krig. Ett tillgodoseende av behovet av sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär under en avspärrning och krig beräknadesav UFF kräva investeringar om 520 milj. kr. De beräknadeinvesteringarna avsåg en kombination av (a) produktionsplanläggning somkombinerades med beredskapslagring av råvaror och halvfabrikat, (b)beredskapslagring av vissa, särskilt utvalda färdigprodukter samt (c) visstföretagsstöd. redovisade till regeringen enperspektivstudie om hälso- och sjukvård i totalförsvaret med anledning av ettuppdrag att som underlag för ett försvarsbeslut genomföra studier avutvecklingen av hälso- och sjukvården i krig. Socialstyrelsenframhöll att den viktigaste omedelbara åtgärden för att förstärka den civilasjukvårdsberedskapen är att statsmakterna anger inriktning och beslutar om enmedelsram för uppbyggnad av beredskapen för försörjningen med i första hand SoU1980/81:19 31 sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär. I fråga om beredskapen beträffande bl. a. sådan materielhar följande inifiafiv tagits. Regeringen uppdrog åt statens förhandlingsnämndatt förhandla med sjukvårdshuvudmännen om deras medverkan i hälso- ochsjukvårdens för.sörjningsberedskap.