bet · G401AU5 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 betänkandet behandlas femmotioner om anställningsskvdd. Fyra av motionerna anknyter till lagen omanställningsskydd, den femte till en bestämmelse om anställning för begränsadtid som finns i lagen om förbud mot uppsägning eller avskedande med anledningav värnpliktstjänstgöring m. m. Motionerna innehåller konkreta förslag till ändringar i denämnda lagarna. En del av förslagen har redan prövat åtskilligagånger. Så är fallet i fråga om saklig grund för uppsägning eller avskedande,permitteringslön samt visstidsanställning på grund av föreståendevärnpliklsljänlgöring. Förutom de i detta betänkande behandlade motionernaväcktes även motioner med mer allmänna yrkanden om översvn avden arbetsrättsliga lagstiftningen, däribland lagen om anställningsskvdd. Defrågorna behandlas i belänkandet AU 1980/81:6. Är 1977 tillsattes en utredning om lagen omanställningsskvdd. Utredningen beräknas avge ett belänkande i början av nästaår. 1 proposition 1980/81:20 (s. 37) anmäls alt chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer att lägga framförslagom bl. a. lagen omanställningsskydd . AU 1980/81:5 12 Anslällningsskvddel för förelagslcdande personal Lagen om anställningsskydd omfattari princip alla arbetstagare. Endast elt fåtal grupper undantas. De räknas upp ilagens 1 §. En av de undantagna grupperna är arbetstagare med förelagsledandeoch därmed jämförlig ställning. Enligt uttalanden i förarbetena skall regelntolkas snävt. endast en liten grupp personer skall undantas från lagensskyddsregler. yrkar i motion 738 all lagen skall ändras såalt en vidgad krets av högre befattningshavare undantas från lagenslillämpningsområde. Motionärens uppfattning är alt en arbetstagare som harbelrolts med chefsuppgifter men inle håller måttet skall kunna skiljas från sinbefattning utan hinder av lagens generella regler om anställningsskydd. Den i motionen kritiserade undanlagsregeln kom underdebatt vid lagens tillkomst. Debatten giijlde emellertid om del var befogat altöver huvud taget göra undantag för arbetstagare med arbelsledande eller därmedjämförlig ställning. I några motioner befarades att undanlagsregeln skulleförsämra anställningstryggheten för den företagsledande personalen, ochmotionärerna yrkade alt undantagsregeln skulle utgå ur lagen. Det dåvarandeinrikesutskotlel ansåg dock i ett på denna punkt enhälligt betänkande (InU1973:36 s. 27-28) alt lagen borde göra undanlag i första hand för verkställandedirektörer och andra anställda med position som direkta arbetsgivarrepresentanter.Dessutom menade utskottet alt det var rimligt att undantagskretsen vidgadesnågot, i varje fall när det gäller större förelag, som utskottetbetonade alt begreppet arbetstagare i förelagsledande eller därmed jämförligställning skulle ges en snäv innebörd. Delta utvecklades av utskottet så. att imindre företag ingen person utom företagsledaren borde innefattas underbegreppet. I medelstora förelag borde verkställande direktören, hansställföreträdare och möjligen ytterligare någon tjänsteman med specielltsjälvständigt ansvar undantas från lagens lillämpningsområde. I större förelagborde detta gälla för direktionsmedlemmar och. särskilt om direktion saknas,tjänsteman som har en självständig ställning såsom chef för en större gren avförelagels verksamhet. Vad inrikesutskotlel anförde om undanlagsregeln och desstillämpning godkändes av . De nu redovisade ställningstagandena från sidainnebär all tjänstemän i befallningar som slår den förelagsledande kretsen närakan liksom andra arbetstagare skiljas från sina anställningar endast om sakliggrund föreligger för åtgärden. Om uppsägning sker skall iakttas den ordning ochde uppsägningstider som föreskrivs i lag eller avtal. En annan sak är attarbetstagarens ställning och tjänstens beskaffenhet givelvis är omständighetersom i del enskilda fallet inverkar på bedömningen av vad som utgör saklig grundför att skilja arbetstagaren från anställningen. Enligt utskottets uppfattning är inte de hittillsvarandeerfarenheterna av anställningsskyddslagen sådana att det finns anledning att la fasta på AU 1980/81:5 13 motionärens förslag som skulle medföra ett försämratanställningsskydd för nu berörda arbetstagare. På grund härav och medhänvisning till vad i övrigt anförts avstyrker utskottet motion 738. Saklig grund för uppsägning och avskedande Anställningsskyddslagen utgår frånprincipen att uppsägning från arbetsgivarens sida skall vara sakligt grundad.Bestämmelsen härom finns i 7 §. Begreppet saklig grund är inle definierat ilagtexten, men i motiven finns utföriiga resonemang om hur begreppet skalltolkas. Saklig grund är arbetsbrist men också vissa förhållanden som ärhänförliga till arbetstagarens person. Motion 444 av m. fl. (vpk) behandlar begreppetsaklig grund. Motionärerna anser bl. a. att deltagande i arbetskonflikteraldrig skall utgöra saklig grund för uppsägning eller avskedande, och de begäratt skall göra ett uttalande av denna innebörd. Ett liknande yrkandeframställs även i motion 1003 av samma motionärer. Vidare begärs i motion 444 att skall uttala attsamarbetssvårigheler, olovlig bortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdandeetc. skall kunna läggas till grund för uppsägning eller avskedande endast iutomordentligt sällsynta fall. En förutsättning skall vara alt den lokalafackliga organisationen har godkänt åtgärden. Vpk har tidigare framställt liknande yrkanden. Senastskedde del , och utskottet avstyrkte då yrkandena med en utförligmotivering i betänkandet AU 1979/80:3 (s. 11-12). följde utskottet.Del föreligger inte skäl för att nu göra en ändrad bedömning.Utskottet avstyrker därför de föreliggande motionsyrkandena från vpk. Permittering, m. m. Tillgriper en arbetsgivarepermittering är arbetstagarna enligt nuvarande regler i anställningsskyddslagenberättigade till permitteringslön och andra anställningsförmåner närpermitteringen har varat eller sammanlagt undersamma kalenderår. Som framgår av den redovisning av gällande rätt som lämnats idet föregående har flertalet arbetstagare ett ekonomisk skyddgenom avtal om permitteringslön och genom arbetslöshetsförsäkringen. I motion 1491 av m. fl. (vpk) yrkas bl. a. påen omedelbar ändring i lagen av innebörd att lön skall utgå från den förstapermitterings-dagen. Vidare yrkar motionärerna att skall ändra lageneller ta initiativ till lagändring beträffande vikariat och följderna för brottmot turordningsregler i samband med uppsägning eller återanställning. Förslagtill lagändringar läggs även fram beträffande de lidsfrister en uppsagd elleravskedad arbetstagare skall iaktta om han anser åtgärden vara ogiltig saml AU 1980/81:5 14 förfarandet när en arbetstagare som har sagts upp på grundav arbetsbrist vill hävda sin företrädesrätt till ny anställning hosarbetsgivaren. En av anställningsskyddskommilténs huvuduppgifter är attbehandla permilteringsinslilutel. Kommittén skall sålunda överväga åtgärder somå ena sidan förstärker de anställdas ekonomiska skydd vid permittering och åandra sidan förbättrar arbetsgivarnas möjligheter alt betala permillerings-ochuppsägningslöner i situationer då andra alternativ inle slår till buds. Ävenövriga i motionen berörda frågor ligger inom ramen för kommitténs arbete. Medhänvisning härtill och då utskottet i övrigt inle finner anledning att föreslånågon åtgärd med anledning av motionen avstyrks densamma. Anställning för viss lid före vänipllktsljänstgöring Enligt lagen om anställningsskyddskall en anställning i princip vara tills vidare. Anställning ärtillålen endast i särskilda i lagen eller kollektivavtal angivna fall. Vid sidan av anställningsskyddslagen finns ensärskild bestämmelse om visstidsanställning i 2 § lagen om förbud motuppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning avvärnpliktstjänstgöring m. m. Enligt denna bestämmelse kan en arbetstagareanställas för den tid som löper till dess han påbörjar värnpliktstjänstgöringeller vapenfri tjänst som skall pågå mer än . m. fl. (s) tar i motion 978 upp denna regelom tidsbegränsad anställning som enligt dem ger de aktuella ungdomarna ettsvagare anställningsskydd än andra arbetstagare åtnjuter. Motionärerna vill attbestämmelsen skall ses över i syfte att stärka anställningstryggheten. har tidigare avslagit liknande moiionsförslag(se senast AU 1976/77:5). Den aktuella regelns syfte är att främja anställningav ungdomar som slutat skolan och väntar på all göra sin förstavärnpliktstjänstgöring eller motsvarande grundutbildning. Om arbetsgivarna ialla lägen skall vara skvldiga att ta tillbaka sådana anställda efter avslutadmilitär grundutbildning eller vapenfri tjänst kan det befaras leda till attbenägenheten minskar att anställa ungdomar för den relativt korta lid som del iallmänhet gäller före inryckningen. Det skulle i sin lur försämra läget för engrupp som kan ha svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Motionärernas förslagskulle måhända ge vissa ungdomar ett bättre anställningsskydd men för andramedföra att de går miste om anställningar och därmed en värdefullarbetslivserfarenhet. Utskottet bedömer att den negativa effekten av förslagetär så stor att del inle bör genomföras. Motionens utredninaskrav avslvrksdärför. AU1980/81:5 15 1. beträffandeanställningsskyddet för företagsledande personal att avslår motion1979/80:738. 2. beträffandesaklig grund för uppsägning och avskedande attriksdagen avslår motionerna 1979/80:444 och 1979/80:1(103 yrkande 1, 3. beträffandepermittering m. m. attriksdagen avslår motion 1979/80:1491. 4. beträffande anställning förviss tid före värnpliktstjänsigörlng att avslår motion 1979/80:978. Närvarande: (), (),(). (), (),(). (), (), ().Eva (). (), (), ()och ().