bet · G401UU20 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottet har erfarit att SIDA för sin del nyligenvidtagit en rad åtgärder i syfte att åstadkomma en effektivareresultatvärdering. Ett nytt handlingsprogram för utvärderingsverksamheten harutarbetats. avses samordningen mellan resultatvärdering ochinsatsförberedelser förbättras. Det har för utskottet bl. a. upplysts att SIDA inom någramånader avser börja kunna tillhandahålla kortfattade informationsblad förallmänheten innehållande uppgifter om varje projektinsats, avseendeproduktionsmål, insatsens omfattning, varaktighet och omdömen om projektet. Med de av regeringen och SIDA aviserade förstärktaåtgärderna för resultatvärdering, såväl beträffande måluppfyllelsen i stort avdet svenska utvecklingssamarbetet i relation till våra biståndspolitiskamålsättningar och principer som i fråga om enskilda projektinsatser, finnerutskottet emellertid på nuvarande stadium inte erforderligt att någonarbetsgrupp eller parlamentarisk utredning tillsätts för ändamålet. Utskottetönskar avvakta de erfarenheter och synpunkter som kommer fram i samband medregeringens och SIDA:s intensifierade uppmärksamhet på detta område. Utskottet föreslår att hos regeringen hemställeratt regeringen i nästa års budgetproposition lämnar en utförlig redovisning avdet utvärderingsarbete i nämnda hänseenden som utförts samtav de erfarenheter som gjorts och de slutsatser som kan dras av detta. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna244 och 1595 samt anser motion 695 besvarad med vad utskottet anfört. 4.3 Bundet bistånd, upphandling i och importstöd Propositionen (s. 63-67) av de totalabiståndsanslagen utnyttjas för upphandling av varor och tjänster i . Avdenna upphandling, som /81 kan beräknas till ca ,svarar det bundna biståndet endast för en dryg tredjedel. Bundet bistånd är gåvobistånd i form av varor ochtjänster, som avtalsenligt skall upphandlas i . Av det landdestineradebiståndet kan, , bundet bistånd förekomma endast inom det s. k.importstödet. Dessutom har katastrofbistånd i form av varor och tjänsterupphandlade i samt naturabidrag till internationella livsmedelsprogramräknats till bundet bistånd. Målbeloppen för det bundna biståndet har motsvarat av de totala biståndsanslagen. Regeringen räknar meden oförändrad andel bundet bistånd under /82. I propositionenföreslås att medel anvisas för förmånliga u-landskrediter. Även dessa medelutgör bundet bistånd. UU1980/81:20 43 Bindning av biståndet kan göravarorna dyrare och är därför till nackdel för . Under en följd av århar aktivt verkat för att industriländerna gemensamt beslutar omavbindning. kommer givetvis även i fortsättningen att uppmärksammamöjligheterna av att åstadkomma ett internafionellt beslut om avbindning. Det för fördelaktiga svenska biståndet påverkargynnsamt de svenska företagens exportmöjligheter. Ett antal mottagarländer harockså i ökande utsträckning upphandlat till betydande belopp i Sverige vidsidan av det bundna biståndet. Kontakterna mellan SIDA och näringslivet harytterligare utvecklats bl. a. genom förbättrad information till enskildaföretag och samråd med berörda organisationer. Återflödet av biståndsmedel ärdock fortfarande lägre till än fill många andra jämförbara länder. Somtidigare framhållits är det därför av stor vikt att biståndsmyndigheterna vidutformningen av biståndsprogrammen beaktar möjligheterna att bättre utnyttjaden resurs som svenska företag utgör där så kan ske utan att biståndetskvalitet och mottagarlandets intressen negativt påverkas. Överläggningar äger regelbundet rum med mottagarländernaom inriktningen av de svenska biståndsinsatserna och i förekommande fall omanvändningen av importstödet. Under dessa överläggningar får deltagarna godinblick i mottagarlandets utvecklingsplaner och importbehov. Det bör vara imottagarlandets intresse att vid dessa överläggningar få belyst i vilkenutsträckning skulle kunna tillfredsställa import- och utvecklingsbehov. Det svenska biståndet lämnas antingen som projektbistånd,s. k. ända-målsbestämt bistånd, eller i form av importstöd. Enligt nuvaranderegler är importstödet inte på förhand destinerat till något överenskommetprojekt eller motsvarande utan disponeras relativt fritt av mottagarlandet.Följaktligen är SIDA:s medverkan i planering och genomförande av den finansieradeverksamheten i normalfallet mycket begränsad. I propositionen diskuterasreglerna för användningen av importstödet mot bakgrund av de förslag som SIDAhar anfört i sin anslagsframställning. Avtal om importstöd mellan och mottagarlandetstadgar att medlen skall användas för utvecklingsändamål. Därutöver innehålleravtalet inga bestämmelser om medelsanvändningen. Ansvaret för att varor ochtjänster kommer till avsedd användning vilar på mottagarlandet. SIDA kan, om såbegärs, bistå med upphandling och liknande tjänster. Regeringen anser att SIDA i dialogen med mottagarländernapå ett mera akfivt sätt än tidigare bör diskutera och följa användningen avimportstödet. Inom ramen för de regelbundna förhandlingar och konsultationer omutvecklingssamarbetet som förs med mottagarländerna bör parterna diskutera hurimportstödet skall utnyttjas och då också överenskomma om den huvudsakligafördelningen på olika varor och tjänster. Regeringen finner det inte onaturligt att mottagarländernages möjlighet att finansiera identifierbara projekt med importstödmedel. UU1980/81:20 44 komplicerade projekt som på sådant sätt skall komma ifråga måste avgöras från fall till fall och utifrån en bedömning dels avmottagarens planerings- och förvaltningskapacitet, dels av förutsättningarnaatt nå de biståndspolitiska målen. Det bör ankomma på SIDA att översiktligtgöra en sådan bedömning. Om den utfaller positivt ser regeringen inget skältill varför SIDA, om inte mottagaren så begär, skall kräva ytterligareberedning av projektet. SIDA:s engagemang kan i sådana fall begränsas fill atti efterhand kontrollera att medlen använts för avsett ändamål. I de fall tveksamhet kvarstår vad gäller mottagarens kapacitetatt genomföra det tänkta projektet bör SIDA i första hand diskutera medmotparten vilka ytterligare åtgärder, som kan behöva vidtas av SIDA resp.mottagarlandet. Ofta kan det t. ex. vara fråga om att före upphandlingen görakonsultstudier eller att komplettera utrustningsleveranser med konsultinsatser.Om styrelsen bedömer att verket bör medverka i planering och genomförande avett projekt bör det beredas inom ramen för det ändamålsbestämda biståndet. Utgångspunkten bör vara givarens och mottagarensgemensamma intres se, nämligen att importstödet används på ett effektivt sätt. Detta gäller såväl när importstödet används för inköp av en enstaka större komplicerad maskin, då krav bör ställas på tillräcklig teknisk kompetens samt rimliga servicemöjligheter hos mottagaren, som då importstödet utnyttjas för mindre eller större projekt, då krav bl. a. bör ställas på effektiv projektad ministration, t Regeringen utgår från att SIDA går vidare i utvecklingenav beredningsformer som lämpar sig för de olika fall som diskuterats ipropositionen. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motion 1980/81:691 av () och KerstinAndersson i (c) vari hemställs att uttalar att samarbetetmellan svenska biståndsorgan och svenskt näringsliv bör utvecklas så att svenskforskning och svensk produktion i större utsträckning kan ställas i de fatfigafolkens tjänst, dels mofion 1980/81:1201, yrkande 4, av m.fl.(c), vari hemställs 4. att som sin mening uttalar att samarbetetmellan svenska biståndsorgan och svenskt näringsliv och andra organ börutvecklas så, att deras verksamhet och kunnande i ökad utsträckning kan ställasi de fattiga folkens tjänst, delsmotion 1980/81:1204 av Per m. fl. (m), vari hemställs 1. att hos regeringen begär att åtgärder vidtasi syfte att öka återflödet av svenska biståndsmedel. UU1980/81:20 45 2. att riksdagenuttalar att målbeloppen för det bundna biståndet skall uppgå till avde totala biståndsanslagen, 3. att riksdagenuttalar att samråd regelbundet bör ske mellan biståndsorganen,samarbetsberedningen, och främja ett ökatåterflöde av svenska biståndsmedel, 4. att riksdagenuttalar att i SIDA:s internutbildning väsenflig vikt skall fästas vidundervisning om det svenska näringslivets struktur, kompetens ochexportförutsättningar, 5. att riksdagenuttalar att SIDA bör tillse att konsultupphandlingar i största möjligautsträckning sker i samt stimulerar svenska företag att marknadsförasig själva i , i/e/i motion 1980/81:1206, yrkande 21, av GertrudSigurdsen m. fl. (s), vari hemställs att beslutar 21. att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om importstöd, dels motion 1980/81:1210, yrkande 2 b), av m.fl. (vpk), vari föreslås 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag innebärande b) attallt bistånd skall lämnas obundet, dels motion 1980/81:1211 av (), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska biståndets administrafion. Flera motioner behandlar frågan omåterflödet till av biståndsmedel. Olika vägar anges för att öka dettaåterflöde. En svensk grundinställning har länge varit att biståndettill bör vara obundet. Det har dock inte varit möjligt attuppnå internationell överenskommelse härom. Flertalet stora biståndsgivaretillämpar en omfattande bindning av biståndet. I detta läge har även Sverigefunnit det rimligt att binda en del av biståndet till upphandling i Sverige.För nästkommande budgetår föreslår regeringen ett målbelopp för det bundnabiståndet på 845 milj. kr., vilket motsvarar av det totala biståndet.Detta innebär att bistånd måste utformas så att ett återflöde på 14,av biståndet kan garanteras. Det uppnås genom att delar av importstödetsamt-fr. o. m. innevarande budgetår - de medel som anvisas för förmånligakrediter binds till upphandling i . Det multilaterala biståndet,undantaget livsmedelsbiståndet till WFP, kan inte bindas. I yrkande 2 i motion 1204 föreslås att det bundnabiståndet skall uppgå till av det totala biståndet. I motion 1211förordas likaledes en höjning av bindningsgraden, dock utan att någonprocentsats anges. Syftet är att på detta sätt höja återflödet till . Det äremellertid enligt utskottets mening inte självklart att en ökad UU1980/81:20 46 bindning skulle ge ett väsentligt större återflöde. Redannu använder mottagarländerna ofta även delar av det obundna biståndet förupphandling av varor och tjänster i . På detta sätt återgårbiståndsutbetalningarna till i långt större utsträckning än vadbindningsgraden i sig leder till. Enligt gjorda beräkningar är återflödet förmultilateralt bistånd och för bilateralt bistånd . En höjning avbindningsgraden för det bilaterala biståndet skulle i många mottagariänderkunna få till huvudsaklig följd att dessa avräknade sina tidigare frivilligainköp i mot det bundna åtagandet. Enligt samma beräkningar användervidare mottagarländerna den återstående hälften av det svenska biståndethuvudsakligen för lokala kostnader och för inköp i andra . Endast skulle användas för inköp på i-landsmarknaderna. Av dessa skäl och mot bakgrund av principiellainställning i frågan vill utskottet inte förorda någon förändring av denformella bindningsgraden i förhållande till vad som föreslagits ipropositionen. Utskottet avstyrker därför motion 1211 och yrkande 2 imotion 1204 och tillstyrker regeringens förslag i ifrågavarande del.Följaktligen avstyrks också delyrkande 2 b) i motion 1210. Detta hindrar inte att det ärönskvärt och möjUgt att uppnå en avsevärd höjning av återflödet avbiståndsmedel till , särskilt vad avser anslagen till internationellaorgan. Detta kan ske bl. a. genom att företagen ökar sinaförsäljningsansträngningar på u-landsmarknaderna och genom ett närmaresamarbete mellan näringslivet och biståndsmyndigheterna. Det är också sådanaåtgärder som de övriga yrkandena i motion 1204 samt motion 691 och yrkande 4 imotion 1201 tar sikte på. I yrkande 3 i motion 1204 föreslåsatt ett regelbundet samråd skall äga rum mellan biståndsorganen,samarbetsberedningen, och främja ökatåterflöde av svenska biståndsmedel. Ett sådant samråd sker redan på olika plan.SIDA är representerat i styrelsen för de nämnda organen. Löpande nära kontakteräger rum mellan de för upphandling och projektförberedelser ansvarigaavdelningarna på SIDA och företagen och näringslivsorganisationerna. Isamverkan mellan utarbetas nu en katalog över svenskaföretags leveransmöjligheter, vilken skall användas i samarbetet medu-länderna. I yrkande 4 i motion 1204 heter detatt SIDA i sin internutbildning skall fästa vikt vid undervisning om detsvenska näringslivets struktur, kompetens och exportförutsättningar. Utskottet är enigt med motionärerna om behovet av att SIDAhar goda kunskaper om det svenska näringslivets förutsättningar och utgår frånatt biståndsmyndigbeten i den interna utbildningen av berörd personal ävenfillgodoser detta behov. Utskottet vill också betona vikten av att SIDA:sbiståndskontor i de enskilda mottagarländerna utnyttjar sig av den sakkun- UU1980/81:20 47 skåp på det kommersiella och handelsfrämjande området somfinns inom utrikesförvaltningen och att lämpliga former för samarbete ocharbetsfördelning mellan biståndskontoren och beskickningarna utarbetas. I det svenska biståndet har konsultverksamhet efter handkommit att ingå som en allt viktigare komponent. Upphandlingen avkonsulttjänster har till övervägande del skett i , vilket medfört attmånga svenska företag genom samarbetet med SIDA förvärvat betydande och förframtiden användbara kunskaper om marknadsförhållandena i . handelspolitiska deklarationen i den 18mars 1981 framhöll regeringen att åtgärder skulle vidtas för att ökautnyttjandet av svenska varor och tjänster i både multilaterala och bilateralabiståndsprogram. Som ett led i detta kommer projektbevakningen iinternationella organ och banker att förbättras, hette det i deklarationen. Även motion 1201 berör utnyttjandetav den svenska resursbasen. Genom yrkande 4 hemställs att samarbetet mellansvenska biståndsorgan å ena sidan och svenskt näringsliv, kooperationen,forskningsorgan och folkrörelser å den andra bör utvecklas så att derasverksamhet och kunnande i större utsträckning ställs i de fattiga folkenstjänst. Yrkandetligger i linje med vad som föreslås i motion 1204. Utskottet konstaterar i det föregående att ett närasamarbete redan sker mellan SIDA och näringslivets organ och att näringslivetskapacitet i stor utsträckning utnyttjats i olika biståndsprojekt. SIDA harockså nära kontakter med folkrörelserna. Dessa har intensifierats.I årets budgetförslag är anslaget till de enskilda organisationerna ett av demsom ökat mest. Utskottet välkomnar denna utveckling. Enligt utskottets meningkan i många fall folkrörelsernas arbete i på ett särskilt sätt bidratill uppfyllelsen av biståndsmål som demokratiutveckling och social utjämning. Det är därför angeläget att organisafionernas,forskningens och näringslivets kunnande i ökande utsträckning tas i anspråk iförbindelserna med . Det förefaller utskottet som om de i propositionennämnda u-landspolitiska genomgångar som inlett skullekunna vara ett forum för samråd på detta område. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det på de imotionerna 1201 och 1204 nämnda områdena redan görs åtskilligt och att planerpå ytterligare åtgärder föreligger. I motion 691 behandlas särskiltmöjligheterna för en ökad export till av den svenskaläkemedelsindustrins produkter. Även kunnandet inom denna bransch bör enligt utskottetsmening självfallet tas till vara av de svenska biståndsmyndigheterna när så ärmöjligt. Den relativt nyinrättade läkemedelsberedningen, i vilken ingårföreträdare för sjukvårdsmyndigheter och läkemedelsföretag, bar tillkommit bl.a. för att bereda svenska insatser på området. Utskottet vill i sammanhangetockså UU1980/81:20 48 erinra om det arbete som pågår inomVärldshälsoorganisationen (WHO) för att få fram ett begränsat och föru-ländernas grundläggande behov anpassat bassortiment av läkemedel. Härtillåterkommer utskottet på annan plats i detta betänkande. När det gäller upphandling av svenska läkemedel förbiståndsmedel måste emellertid sedvanliga regler fillämpas, vilka bl. a.innebär att det bundna biståndet som regel inte kan knytas till enskildaprodukter. Med vad som ovan anförts får utskottet anse motion 691samt yrkande 4 i motion 1201 och yrkandena 1, 3, 4 och 5 i mofion 1204besvarade med vad utskottet anfört. I yrkande 21 i motion 1206 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imotionen om importstöd. Motionärerna anser propositionens avsnitt omimportstöd vara synnerligen oklart och vill därför slå fast vissa principer.Importstöd bör kunna vara en viktig del av det svenska biståndet till ländervilkas utvecklingsansträngningar är konsekvent inriktade på ekonomiskaförbättringar och social rättvisa för folkflertalet. SIDA:s roll bör intebegränsas fill att ange att importstödet skall utnyttjas för utvecklingsändamålutan verket bör vid behov kunna pröva 'användningen av stödet. Motionärernaanser att importstödet skall kunna användas för bestämda projekt men att dettainte under några omständigheter får leda fill åtaganden som i realitetensträcker sig längre än det av givna bemyndigandet omtreårsutfästelser. Även motion 1211 berör importstödet. Det måste ligga isvenskt intresse att även detta stöd främjar vår biståndspolitik - att utjämnaekonomiska och sociala klyftor. Att här avhända sig insyn och samråd riskerarden nämnda principen, heter det i mofionen. Utskottet gjorde i förra årets biståndsbetänkande (UU1979/80:20) vissa överväganden om importstödet som biståndsform i anledning avutvecklingssamarbetet med Sri Länka. Det anförde därvid att ett importstöd somkunde medföra långsiktiga och stora finansiella bindningar för svensk delskulle redovisas för i syfte att möjliggöra den prövning avlångvariga och omfattande svenska biståndsengagemang som förutsatts i de principersom uttalats bl. a. i proposition 1977/78:135 och i utskottets betänkande UU1979/80:1. I föreliggande budgetproposition (s. 65-66) har regeringengjort fortsatta överväganden om principerna för importstödet. Dessa haråtergivits i det föregående. Vad regeringen uttalar i budgetpropositionen innebär vissamodifieringar i importstödets användning. Innebörden av dessa förändringar ärinte helt klara och behöver, som regeringen också förutskickar, preciserasytterligare. Utskottet, vars uppfattning är att allmänt importstöd bör användasmed viss återhållsamhet, har inget att invända mot att importstöd i vissa fallanvänds även för finansiering av bestämda projekt men utgår från att de nyaregler UU1980/81:20 49 regeringen föreslår och vilka SIDA anmodas finnaberedningsformer för ger utrymme för en sedvanlig förhandsprövning avprojektens förenlighet bl. a. med de svenska biståndspolifiska målen. I de fall importstöd i praktiken används på samma sätt somannat ändamålsbestämt bistånd bör självfallet likvärdiga regler användas för debåda biståndsformerna, vilket bl. a. innebär att av fastställdabestämmelser för långsiktiga åtaganden måste iakttas, i enlighet med vadutskottet anförde i förra årets betänkande (UU 1979/80:20). Med det här anförda får utskottet föreslå att yrkande 21 imotion 1206 anses besvarat. 4.4 Samarbete med enskilda länder Propositionen (s. 67-90) I propositionen redogörs närmareför pågående och planerat utvecklingssamarbete m. m. med , ,, , , , , , , ,, , , Sri Länka, , , , Zambiaoch Zimbab- Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motion 1980/81:1206, yrkandena 5-11, av GertrudSigurdsen m. fl. (s), vari hemställs att beslutar 5. att medelsramenför bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 25 milj. kr. fill120 milj. kr. för /82, 6. att medelsramenför bistånd fill i förhållande fill regeringens förslag sänks med10 milj. kr. fill 130 milj. kr. för /82, 7. att medelsramenför bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 5 milj. kr. till40 milj. kr. för /82, 8. att medelsramenför bistånd fill Mogambique utöver regeringens förslag höjs med 20 milj. kr.fill 230 milj. kr. för /82, 9. att ingenmedelsram för bistånd till tas upp för /82, 10. att medelsramen för bistånd fillTanzania utöver regeringens förslag höjs med 25 milj. kr. till 440 milj. kr.för /82, 11. att medelsramen för bistånd tillVietnam i förhållande fill regeringens förslag höjs med 35 milj. kr. för /82, delsmotion 1980/81:1210, delyrkandena 2 e)-h), av m. fl. (vpk), variföreslås 2. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande 4 1980/81. UU1980/81:20 50 e) att biståndet till ,, , , , och Sri Länka avvecklas och /82 behålls oförändrat, f) att biståndet fill höjs fill 100 milj. kr., fillEtiopien fill 90 milj. kr., till till 70 milj. kr., till fill 75 milj. kr. och tillVietnam till 450 milj. g) att på nytt blir programland och att ett anslag på70 milj. kr. beviljas för detta ändamål, h) att samarbete om bestämda projekt inleds medDemokratiska och att 30 milj. kr. anslås för dettaändamål. I motion 1206 föreslås attmedelsramen för utöver regeringens förslag skall höjasmed 25 milj. kr.till 120 milj. kr. för /82.1 vpk-mofion 1210 föreslås attmedelsramen för höjs med 5 milj. kr. till 100 milj. kr. för budgetåret1981/82. Biståndsramen för har sedan samarbetet /77 höjts med 10 milj. kr. För /82föreslår regeringen en höjning med 15 milj. kr. till 95 milj. kr. Samma ram harföreslagits av i anslagsframställningen för /82.Under /81 har regeringen även beviljat katastrofbistånd tillAngola med 6 milj. kr. står inför ett stort återuppbyggnadsarbete, ochbristen på kvalificerad arbetskraft är särskilt märkbar. Det sektorinriktadebistånd som inleddes med /80 är ett försök att bidra lösning av problemen. Programmen har dock fordrat omfattande förberedelserpå både svensk och angolansk sida och en reservation på totalt 34,6 milj. kr.uppkom inför /80. Enligt planerna kommer reservationen ochlandramen för /81 nu att kunna utnyttjas. Detta är anledningentill att regeringen föreslagit en kraftigare höjning än tillAngola. Katastrofmedel torde också kunna tas i anspråk föreventuella extra insatser i form av livsmedelsbistånd eller flyktingstöd. Utskottet tillstyrker propositionens förslag om landramför . Utskottet avstyrker följaktligen yrkande 5 i motion 1206 liksomdelyrkande 2 f) i vpk-motion 1210, det sistnämnda vad gäller höjning avlandramen för . I mofion 1206 föreslås attmedelsramen för i förhållande till regeringens förslag sänks med 10milj. till 130 milj. kr. UU1980/81:20 51 1981/82. I vpk-motion 1210 föreslås att biståndet tillBangladesh avvecklas och för /82 behålls oförändrat. I femårsplanen för 1980-1985 har lagttonvikt på en fillväxtorienterad utvecklingspolitik med en kraftig satsning påökad jordbruksproduktion. Målet är att landet skall bli självförsörjande påspannmål mot slutet av planperioden. Ansträngningarna inriktas också på enbegränsning av befolkningstillväxten och en ökning av läskunnigheten. Det redanomfattande beroendet av utländskt bistånd förutses öka. är ett av jordens fattigaste och mesttättbefolkade länder. Den av regeringen föreslagna anslagsökningen med 10 milj.kr. torde endast bibehålla realvärdet på det svenska biståndet. Det kraftigaunderskottet i betalningsbalans har motiverat att en storandel av det svenska biståndet lämnas som importstöd. I propositionen framhållsatt det ändamålsbestämda biståndets andel bör öka successivt liksom attbiståndet bör styras till ett begränsat antal insatser, som påverkarlevnadsvillkoren för de fattiga grupperna. I avvaktan på att nya sådana projektframkommer föreslår regeringen ingen större höjning av landramen. Utskottet fillstyrker propositionens förslag om landramtill . Utskottet avstyrker följaktligen yrkande 6 i motion 1206liksom delyrkande 2 e) i vpk-motion 1210, det sistnämnda såvitt gällerlandramen för . I motion 1206 föreslås attmedelsramen för utöver regeringens förslag skall höjas med 5 milj.kr. till 40 milj. kr. för /82. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en landram på 35milj. kr., vilket innebär en ökning med 5 milj. kr. över anslaget förinnevarande budgetår.