bet · G401JuU35 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad gäller frågan om en utökningav antalet studieledare har enligt utskottets mening inte kommit fram något somtyder på att det f. n. skulle finnas ett sådant behov därav som anges imotionen. Någon åtgärd från sida med anledning av motionsönskemåleti denna fråga är därför inte påkallad. I motion 684 anges att en utökning av antaletfritidsassistenter är nödvändig för att ge de intagna en mera meningsfullfritid. föreslog i sitt betänkande (SOU 1979:4) attytterligare tjänster för fritidsassistenter skulle inrättas. Chefen förjustitiedepartementet uttalade i förra årets budgetproposition alt han irådande budgetläge inte ansåg sig kunna tillstyrka isoleringsutredningensförslag i denna del (prop. 1979/ 80:100, bil. 5 s. 80). Justitieutskottetdelade departementschefens uppfattning (JuU 1979/80:34 p. 2 s. 9). Utskottetsaknar anledning att nu göra en annan bedömning än när frågan togs upp förraåret. Utskottet avstyrker således bifall till motion 684 i nu behandlad del. I motion 684 framställs önskemål om senarekvällsinlåsning vid de slutna anstalterna. F.n, låses dörrarna dll de intagnas bostadsrum regelmässigt vid deslutna anstalterna. Någon inlåsning i bostadsrummen sker dock inte på nyalokalanstalter. Frågan om senarekvällsinlåsning har tagits upp i olika sammanhang. År1976 behandlade utskottet två motioner i vilka begärdes förhöjt anslag i syfteatt möjliggöra en senare inlåsning. Utskottet förklarade sig berett att JuU1980/81:35 11 uttala sin principiella anslutning till motionsförslagenoch förordade att frågan skulle utredas. följde utskottet (JuU1975/76:28 p. 2 s. 4 f, rskr 274). uttalade i sitt betänkande attmålsättningen måste vara att inlåsningen senareläggs. Utredningenredovisade beräkningar enligt vilka kostnaderna härför skulleöversdga 5 milj. kr. för varje timme varmed låsningen uppsköts. Med hänvisningdll de prioriteringar som måste göras med hänsyn dll det statsfinansiellaläget och med beaktande av att de negativa effekterna av kvällsinlåsningen varhögst begränsade ville utredningen dock inte föreslå en omedelbarsenareläggning av kvällsinlåsningen. Frågan berördes i förra årets budgetproposition.Departementschefen uttalade då atl han anslöt sig till isoleringsutredningensuppfattning att en sådan reform, fastän den framstår som i och för sigangelägen, inte kan genomföras (prop. 1979/80:100, bilaga 5 s. 81). Vidbehandling av eft motionsyrkande i ämnet förklarade sig utskottetdela departementschefens uppfattning. följde utskottet (JuU1979/80:34 p. 2 s. 10). Utskottet finner inte skäl att när frågan nu återaktualiserats inta annan ståndpunkt än . Utskottet avstyrker såledesbifall till modon 684 i nu behandlad del. I motion 684 begärs attpermissionmöjligheterna förbättras och att permissionerna medvetet används irehabiliteringssyfte. Vidare berörs i modonen permissionerna för de utlänningarsom är intagna på anstalterna. Som har sagts övervägs olika frågor rörandepermissioner från kriminalvårdsanstallerna av permissionsutredningen, ochutredningen planerar att avlämna ett betänkande . Med hänsyn tilldet utredningsarbete som pågår saknas enligt utskottets mening skäl till någonåtgärd från sida med anledning av motion 684 i nu behandlad del. I motion 684 efterlyses en ökningav antalet telefonautomater vid kriminalvårdsanstalterna. F. n. finns det telefonautomater för de intagna vidlokalanstalter och öppna riksanstalter samt vid vissa slutna riksanstalter.Enligt vad utskottet har erfarit har fråga uppkommit om att bl. a. avsäkerhetsskäl med hänsyn till narkotikaproblemen ta bort telefonautomaternafrån vissa anstalter. Isoleringsutredningenföreslog i sitt betänkande att telefonautomater JuU 1980/81:35 12 bordeinstalleras vid flera slutna riksanstalter. I förra årets budgetproposition redogjordechefen för jusdtiedepartementet för isoleringsutredningens förslag i denna del.Han uttalade då alt principen självklart bör vara atl de intagna skall hatillgång dll telefon, om inte särskilt starka skäl talar emot det men attfrågan fick prövas av från fall dll fall (prop.1979/80:100, bil. 5, s. 80 f). Vid behandling av en motion i ämnet anslöt sigjustitieutskottet till departementschefens uttalande. följdeutskoftet (JuU 1979/80:34 p. 2 s. 10). Vidbedömande av frågan om de intagna skall ha dllgång till telefon måste enligtutskottets mening göras en avvägning mellan säkerhetsintressena ochtelefonernas betydelse för atl bryta de intagnas isolering. Som utskottetanfört får frågan prövas av från fall tillfall. Med detta uttalande avstyrker utskottet bifall till motion 684 i nubehandlad del. I motion 684 begärs att FFCO (Förenade FångarsCentralorganisatiori) erkänns som förhandlingspart i kriminalpolitiska frågor. Motsvarandeyrkanden har behandlats av utskottet åren 1977, 1978, 1979 och 1980 (JuU1976/77:29, JuU 1977/78:31, JuU 1978/79:32, JuU 1979/ 80:34). Utskottet haråberopat att förhållandet mellan intagna och inte ärett partsförhållande i arbetsrättslig mening. Lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, som är tillämplig på förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare, utgjorde därför inte stöd för förenings- ellerförhandlingsrätt, och en organisation av intagna kunde ej tillerkännas sådanförenings- och förhandlingsrätt som tillkommer arbetstagarorganisation enligtden lagen. Det beskrivna rättsläget var enligt utskottets mening en naturligkonsekvens av de grundläggande tvångsmomenten i kriminalvården, och någonändring härvidlag kunde inte komma i fråga. Det sagda hindrade inte, uttaladeutskottet vidare, att de intagna inom ramen för reglerna i 36 § lagen omkriminalvård i anstalt borde ges möjlighet att påverka sin situation så långtförhållandena det medger. Utskottetvidhåller sina tidigare ställningstaganden. Önskemålet i motion 684 i denna delbör ej vinna bifall. I motion 682 framställs, såvitt nu är i fråga,önskemål om bättre eftervård av intagna på kriminalvårdsanstalt. År1979 behandlade utskottet en modon med samma innehåll. Utskottet avstyrkte dåbifall till motionen med hänvisning bl. a. till att regeringen hade aviseratatt två kommittéer på det kriminalpolitiska området skulle tillkallas.Riksdagen följde utskottet (JuU 1978/79:32 p. 2 s. 15). JuU1980/81:35 13 De kommittéer som utskottet syftadepå har sedermera tillkallats. Den ena, fängelsestraffkommittén (Ju 1979:04),har i huvudsak i uppdrag att behandla frågor som har direkt anknytning tillfängelsestraffets utformning (kommittéberättelsen 1980 del II s. 34). Den andra,frivårdskommittén (Ju 1979:05), skall bl. a. pröva frågor om den framtidautformningen av kriminalvård i frihet (kommittéberättelsen 1980 del II s. 50). Kommittéernaberäknas avsluta sitt arbete . Med hänsyn till det vittsyftande utredningsarbete sompågår beträffande utformningen av påföljdssystemet anser utskottet att det inlefinns skäl till någon åtgärd från sida med anledning av motion 682 inu behandlad del. 1. beträffande/ö/-va/f«/«g av fastigheter attriksdagen godkänner den av departementschefen beräknade driftstaten, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1980/81:684 i denna del (yrkande 1) tiW Kriminalvårdsanstalterna /82 anvisar etl förslagsanslag av , 3. beträffande utvärdering avverksamheten med narkodkafria avdelningar attriksdagen avslår motion 1980/81:422 i denna del (yrkande 4. beträffande narkodkaproblemeninom kriminalvårdsanstalter na attriksdagen med anledning av motion 1980/81:348, motion 1980/81:420, motion1980/81:422 i denna del (yrkande 2), motion 1980/81:423 i denna del (delvis),motion 1980/81:682 i denna del (delvis), motion 1980/81:887 i denna del(delvis), modon 1980/81:892 i denna del (delvis),motion 1980/81:1184 och modon1980/81:1913 i denna del (yrkande 2) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i detta hänseende, 5. beträffande häktning ochanhållande av narkotikamissbruka re auriksdagen avslår motion 1980/81:346 och modon 1980/81:892 i denna del (delvis), 6. beträffandemindre anstaltsavdelningar attriksdagen avslår modon 1980/81:684 i denna del (yrkande 2 delvis) och modon1980/81:1180, JuU1980/81:35 14 7. beträffande studiemöjligheter attriksdagen avslår modon 1980/81:684 i denna del (yrkande 2 delvis), attriksdagen avslår motion 1980/81:684 i denna del (yrkande 2 delvis), attriksdagen avslår motion 1980/81:684 i denna del (yrkande 2 delvis), attriksdagen avslår motion 1980/81:684 i denna del (yrkande 2 delvis), attriksdagen avslår motion 1980/81:684 i denna del (yrkande 2 delvis), 12. beträffandeFörenade Fångars attriksdagen avslår modon 1980/81:684 i denna del (yrkande 2 delvis), attriksdagen avslår motion 1980/81:682 i denna del (delvis). Regeringen har under punkt E 3 (s. 72 och73) föreslagit att dll Frivården för /82 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1980/81:684 av . (vpk) föreslås, såvitt nu är i fråga, att under förevarandeanslag beslutar att anvisa ett med . i förhållande dll regeringensförslag förhöjt belopp avseende behandhngs- och stödåtgärder samt bildnings-och kontaktverksamhet (yrkande 3). I modon1980/81:1570 av m. fl. (s) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att medlen till behandlings- och stödåtgärder under förevarande anslagskall utgå med av yrkade , 2. att riksdagenbeslutar uttala sig för att försöksverksamheten med juridisk hjälp tillklienter vid frivårdens behandlingscentral i permanentas, 3. att iskrivelse dll regeringen uttalar att reglerna för övervakares ersättning försärskilda kostnader och särskilda insatser ses över och görs mer flexibla. JuU 1980/81:35 15 Under denna punkt föreslår regeringen att riksdagenanvisar ett förslagsanslag av . vilket innebär en höjning iförhållande till anslaget för innevarande budgetår med . behandlings- och stödåtgärder innebär regeringens förslag att 5milj. För innevarande budgetår anslog 6 588 000 kr.Genom regleringsbrev har regeringen föreskrivit att högst . av dettabelopp skulle belasta anslagsposten ersättningar dll övervakare. Regeringensförslag beträffande anslagsposten behandlings- och stödåtgärder innebär såledesen minskning med . Imodon 684 och motion 1570 hemställs att . skall anslås tillbehandlings- och stödåtgärder. bildnings- och kontaktverksamhet innebär regeringens förslag att . I motion 684 föreslås en medelsanvisning om . Kriminalvårdi frihet förekommer för dem som har dömls till skyddsdllsyn, som har blivitvillkorligt frigivna från fängelsestraff eller som har överförts dll vård utomanstaft efter dom på internering. Antalet personer som undergick kriminalvård ifrihet var ca 16 000. Ansvaret för frivården åvilar i förstahand kriminalvårdens frivårdsorganisadon som f. n. består av 66skyddskonsulentdistrikt. Som lokala organ för kriminalvården i frihet finns f.n. 49 övervakningsnämnder. Sedan1973 års kriminalvårdsreform har en fortlöpande förstärkning skett avfrivårdens resurser. a. har personalen fördubblats . Utskottethar förståelse för motionärernas önskemål om ytteriigare satsningar påfrivårdsområdet. Med hänsyn dll det ansträngda statsfinansiella läget anser sigutskottet dock inte kunna tillstyrka en medelsanvisning utöver vad regeringensförslag innebär. Utskottet avstyrker således bifall till motionerna 684 och1571 i nu behandlade delar. Utskottet godtarregeringens medelsberäkning. Vid frivårdens behandlingscentral i Stockholmbedrivs en försöksverksamhet med juridisk hjälp dllklienter. Genom denna verksamhet har frivårdens klienter kunnat få bistånd medärenden som gäller bl. a. avskrivning och nedskrivning av skulder. I modon 1570 yrkas attdenna verksamhet skall permanentas. () har problemet med de straffades skulderuppmärksammats. I rapporten (1977:4) Straffades skulder konstateras att del av de dömda är skuldsatta. Vidare anförs att det utan vidare kanfastslås att skuldbelastningen utgör ett problem för den dömde när JuU1980/81:35 16 det gäller hans möjligheter och vilja att anpassa sig isamhällslivet. Rapporten låg dll grund för den särskilda regel om eftergift avböter när någon har dömts till fängelse .som riksdagennyligen antog i samband med avskaffandet av brottspåföljden internering (seprop. 1980/ 81:76 s. 53-56). Det aktuella problemet har också berörts i sambandmed diskussioner om marknadsanpassad ersättning till de intagna i kriminalvårdsanstalter(se bl. a. direktiven dll /Ju 1979:08/ i 1980 årskommittéberäftelse s. 71 f och JuU 1978/79: 2 s. Den tillkalladeungdomsfängelseutredningen tog i\ 'nkandet (SOU 1977:83) Tillsynsdom uppproblemet med de dömdas skuldbördor på grund av utdömda skadestånd. I föreskrifter och anvisningar ombehandlingsplanering i anstalt (FAK 1981:6) sägs under rubriken . Många åtgärder kan vidtas underanstalts- och frivårdstiden för att sanera den intagnes skulder och förebyggaatt nya uppstår. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnas kontakt medkronofogde, andra borgenärer, socialbyrå och hyresvärd samt sökande aveftergift för utgivet bidragsförskott. Arbets-och utbildningsenheten vidkriminalvårdsstyrelsen har utgivit en informationsskrift , som är en kortfattad sammanställning av gällande regler vid vissaekonomiska mellanhavanden. I samband med att en övervakningbörjar skall, enligt 19 § frivårdsförord-ningen (1977:329), en plan upprättasför övervakningen. Denna skall ange vilka åtgärder som skall vidtas. I planenskall enligl bl. a. anges den dömdes behov av åtgärder ifråga om ekonomi (KVVFS 1978:2). I anvisningar för övervakare ochförtroendemän anges bl. a. följande. Övervakaren bör tillsammans med denövervakade gå igenom den ekonomiska situationen och vid behov göra upp enbudget. Den bör vara så realistisk som möjligt. Erfordras bidrag av allmännamedel har klienten samma rätt härtill som andra medborgare. Hänvändelse bör sketill ortens socialbyrå men det är alltid lämpligt att diskutera problemen medfrivårds-assistenten. Ofta behövs underhandlingar och samarbete med socialvård,kronofogdemyndigheter eller lokala skattemyndigheter. Övervakaren kan dåhjälpa den övervakade, eventuellt i samråd med frivårdsassistenten, att påbästa sätt ordna upp situationen. I den tidigare nämnda BRÅ-rapportenföreslogs bl. a. vissa praktiska åtgärder som syftade till att gekriminalvårdens klienter hjälp med att planera sin ekonomi. a. uttaladesatt den assistent som handhar den ekonomiska planeringen i flertalet fall tordekunna lämna bistånd när det gäller åtgärder såsom ansökan om eftergift m. m. ellerförhandlingar med fordringsägare. Enligt rapporten kunde också övervägas att -för biträde i mera komplicerade angelägenheter - mera fast knyta juridiskarådgivare till skyddskonsu- JuU1980/81:35 17 I rapporten togs också upp frågan omsamverkan mellan kriminalvårdens myndigheter och kronofogdemyndigheterna. Ettvidgat samarbete angavs vara av stor vikt, och enligt rapporten borde enarbetsgrupp med representanter för , kronofogdemyndigheternaoch kriminalvården tillsättas för att utveckla lämpliga former för sådantsamarbete. Utskottet har inhämtat att ett väl fungerande samarbetemellan kriminalvärden och kronofogdemyndigheterna, som ger goda praktiskaresultat, förekommer på olika håll i landet. Utskottet har vidare inhämtat attkriminalvårdsstyrelsen planerar att sätta i gång etl arbete, somsyftar till att med utgångspunkt i erfarenheterna av den hittillsvarandeverksamheten vidareutveckla och bredda samarbetet mellan kriminalvårdensmyndigheter och kronofogdemyndigheterna. Enligt utskottets mening är det angeläget attkriminalvårdens klienter får hjälp med alt ordna upp sin ekonomi; en tyngandeskuldbörda kan uppenbarligen i många fall försvåra den dömdes anpassning tillsamhällslivet. Av redogörelsen ovan framgår att klienterna får sådan hjälp påolika sätt, främst genom kriminalvårdens assistenter men också genom attrepresentanter för kronofogdemyndigheterna tar direkt kontakt med klienternaoch -i - därjämte genom särskild juridisk expertis. Yrkandet ompermanentning av verksamheten i väcker frågan hur sådan hjälp börvara anordnad mera generellt. I det sammanhanget vill utskottet peka på attkriminalvårdens assistenter är väl utbildade och att de i de allra flesta falltorde ha möjlighet att ge klienterna den hjälp som behövs när det gäller sådanaekonomiska frågor som det här handlar om. Vidare måste observeras. att enuppbyggnad inom kriminalvården av en kår experter på området i viss mån kansägas komma att stå i strid mot den av statsmakterna senast vidkriminalvårdsreformens genomförande fastlagda principen att kriminalvårdensklienter har samma rätt till samhällets stödinsatser som andra medborgare. Detsist sagda kan enligt utskottets mening sägas tala för att man bör prövamöjligheter som innebär att andra myndigheter - med experter på de frågor dethär gäller, dvs. främst kronofogdemyndigheterna -i större utsträckning än f. n.biträder kriminalvårdens klienter. Av vad som sagts framgår attkriminalvårdsstyrelsen planerar ett arbete som syftar till att vidga och breddasamarbetet med kronofogdemyndigheterna. I avbidan på resultatet av ett sålundautvidgat samarbete bör enligt utskottets mening inte ta någotinitiativ med anledning av modon 1570 i denna del. I motion 1570 efterlyses mera flexibla regler förövervakares ersättning för särskilda kostnader och särskilda insatser. finns ca 9 000 lekmannaövervakare. JuU 1980/81:35 18 Hälften av detta belopp är arvodeoch hälften är kostnadsersättning. De kan också i vissa fall få ersättning förresor och förlorad arbetsförtjänst. Vidare kan de få arvode för "särskildastödåtgärder". Detta arvode utgår med . under högst 20dmmar . Med särskilda stödåtgärder avses bl. a. speciella insatser iexempelvis arbets- eller utbildningssituationer, tillsyn vid vistelse i annanmiljö , mer regelbunden aktivering i friddshänseende, systematiskplanering och uppföljning av ekonomiska frågor och samtalsterapi ellerliknande åtgärder (FAK 1978:4). Denuvarande reglerna om arvode till övervakare började dllämpas budgetåret1977/78. De hade aviserats budgetproposidon. Vid behandlingen avdenna uttalade utskottet sin anslutning dll den nya ordningen och anförde attdet var värdefullt att övervakare i vissa speciella fall kan ges gotlgörelseutöver den ordinarie ersättningen (JuU 1976/77:29 p. 3 s. 14). mening måste reglerna om ersättning till övervakarna vara sådana attde främjar en önskvärd rekrytering till övervakaruppdrag och möjliggör attsärskilda insatser sker för klienterna. Det sagda kan enligt utskottets meningi och för sig anses tala för åtgärder i den riktning som modonärernaförespråkar. Emellertid har det enligt utskottels uppfattning inte kommit framnågot som tyder på att reglerna skulle vara behäftade med sådana brister attdet finns skäl för att i nuvarande statsfinansiella läge ta någotinitiativ dll sådan åtgärd som efterlyses i motionen. En annan sak är att deförändringar i penningvärdet som ägt mm sedan de nuvarande ersättningsbeloppenfastställdes kan modvera att man i det kommande budgetarbetet överväger enjustering av beloppen. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall dllmodon 1570 i nu behandlad del. att med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motion 1980/81:684 i denna del(yrkande 3) och på motion 1980/81:1570 i denna del (yrkande 1) dll Frivårdenför /82 anvisar eft förslagsanslag av , 2. beträffandestraffades skulder att avslårmotion 1980/81:1570 i denna del (yrkande 2), 3. beträffandeersättningen till övervakare att avslår modon1980/81:1570 i denna del (yrkande 3). JuU 1980/81:35 19 Maskin- och verktygsutrustning m. m. m. fl. anslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna E 4-E 7 (s. 74 och 75) och hemstäl ler 1. att riksdagentill Maskin- och verktygsutrustning m. m. för /82 anvisar eftreservationsanslag av , 2. att riksdagentill Engångsanskaffning av inventarier m. m. för /82 anvisar ettreservationsanslag av , 3. att riksdagentill Utbildning av personal m. fl. för /82 anvisar ettreservationsanslag av , 4. att riksdagentill för /82 anvisar ettreservationsanslag av . Byggnadsarbeten för kriminalvården. Regeringen harunder punkt E 8 (s. 75-78) föreslagit att dels bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten för kriminalvården inom de kostnadsramar som har förordats i propositionen, dels bemyndiga regeringen att fastställa tillgångs värden i enlighet med vad som har anförts i propositionen, dels till Byggnadsarbeten för kriminalvården för /82 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1980/81:681 av TorstenGustafsson (c) och () hemställs att som sin meningger regeringen dll känna att kriminalvårdsanstalten i bör kvarstå inomanstallsorganisationen och att - om Lärbroanstalten ej anses böra bibehållas -nedläggningen samordnas med byggandet av en ny lokalanstalt på . I motion1980/81:1571 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att uttalar att det finnsskäl att överväga om planerade lokalanstalter inom kriminalvården i vissa fallbör ersättas av frigångshem i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar attfrigångshem bör omfatta 5-10 platser och vara belägna i redan befintligabostadsområden. Budgetfrågor m. m. Riktlinjer i fråga om utformningenav kriminalvårdens anstalter antogs genom kriminalvårdsreform. Riksdagenhar vid behandlingen av budgetproposition godkänt en principplan förförändringar i lokalanstaltsorganisadonen (prop. 1979/80:100, bil. 5 s.68-72, JuU 34 JuU1980/81:35 20 s. 1, rskr 282). Planen innebär att nya lokalanstalteruppförs i områden som f. n. har brist på lokalanstaltsplatser, i första handStockholmsområdet. Vidare förutsätts i planen att ett antal anstalter från1800-talet samt vissa andra anstalter som är i mycket dåligt skick byts ut. Regeringens förslag under förevarande punkt innebär bl. a.att tidigare beslutade kostnadsramar för aktuella byggnadsarbeten räknas upp.Vidare förs i investeringsplanen upp en preliminär kostnadsram samt beräknasmedel för en ny lokalanslalt i . Utskottet har inte något att erinra mot regeringensbegäran om bemyndigande att besluta om byggnadsarbeten för kriminalvården ochatl fastställa tillgångsvärden, och utskottet godtar regeringensmedelsberäkning. I motion 681 framställs önskemål omatt kriminalvårdsanstalten bör kvarstå inom anstaltsorganisationen elleri allt fall inte läggas ned förrän i samband med att det byggs en nylokalanstalt på . Kriminalvårdsanstalten tillkom på inidadvav fångvårdens byggnadskommitté och inrättades i ett tidigare beredskapssjukhuspå norra . Enligt beslut av regeringen har den omvandlatsfrån riksanstalt till lokalanstalt inom Nyköpingsregionen. Anstalten har f. n. 44platser, varav 4 för kvinnor. Enligt samma beslut skall Lärbroanstalten läggasned i samband med att den första av två planerade lokalanstalter iStockholmsområdet tas i bruk. Frågor om platsreducering vid Lärbroanstalten och omnedläggning av anstalten har tidigare uppmärksammats av utskottet (JuU 1975:11,JuU 1976/77:29 och JuU 1978/79:32). Den i det föregående nämnda principplanen för förändringari lokalan-staltsorganisationen byggde på förslag som lagts fram av enarbetsgrupp inom i promemorian (Ds Ju 1979:9)Platstillgång och platsbehov vid kriminalvårdens anstalter. I sina övervägandenutgick arbetsgruppen från det beslut om nedläggning av Lärbroanstalten somregeringen fattade . Arbetsgruppen tillade att tillkomsten av en nylokalanstalt i kan ge utrymme för omplacering av viss övertalig personalfrån . Den första nya lokalanstallen i () kan enligt vad utskottet inhämtat beräknas vara färdigställd ifebruari 1983. Den i motionen och i departementspromemorian nämnda nyalokalanstalten i beräknas bli tagen 1985. Vid ställningstagande till önskemålet om bibehållande avLärbroanstalten vill utskottet till en början konstatera att bl. a. anstaltensålder och skick talar emot ett principbeslut om att anstalten skall behållas.Vad som kan diskuteras är - såsom också motionärerna förutsätter - vid vilkentidpunkt nedläggningen bör ske. beslut om nedläggning av anstalten har JuU 1980/81:35 21 Av olika orsaker kan det vara motiverat att Lärbroanstalten blirkvar i sin nuvarande funktion även efter det att den första nya lokalanstalteni tas i bruk .