bet · G401UU20 · 1980-12-31 00:00:00 — SIDA hade föreslagit 40 milj. kr. Svenskt bistånd har utgått till sedan budgetåret1976/77. Det regleras av tvååriga samarbetsavtal. av de medel somSverige ställer till Kap Verdes förfogande utnyttjas för import.Byggnadsmaterial, transportmedel, papper, trä och mediciner är viktigakomponenter i det svenska importstödet. är en av de största biståndsgivarnatill . Kap Verdes utvecklingspolitik är inriktad på landsbygden,och en stor del av landets resurser används för investeringar inom jordbruk ochfiske. ligger i det torkdrabbade Sahelbältet och ärstarkt beroende av livsmedelsbistånd. har regelmässigtäven lämnat katastrofbistånd till . Under innevarande budgetår harregeringen anslagit 5 milj. kr. som extra bistånd ur katastrofreserven.Utskottet har anledning anta att regeringen även i fortsättningen är beredd attvid behov lämna extra bistånd i katastrofsituationer. Mot dennabakgrund fillstyrker utskottet regeringens förslag angående UU1980/81:20 52 Kap Verdes landram och avstyrker därför det nu aktuellayrkandet 7 i motion 1206. I motion 1206 föreslås attmedelsramen för Mogambique utöver regeringens förslag skall höjas med 20 milj.kr. till 230 milj. kr. för /82. Såväl SIDA som regeringen 'har för nästa budgetårföreslagit en medelsram för Mogambique på 210 milj. kr., dvs. 30 milj. kr. merän under innevarande budgetår. Mogambiques ekonomiska läge är fortfarande svårt, ochlandet är i stort behov av bistånd. Höjningarna av landramen har därför varitstora . Den föreslagna höjningen för nästa budgetår är en av destörsta för de svenska programländerna. Mogambique har dessutom under desenaste två åren erhållit katastrofbistånd med 20 milj. kr. med anledning avden svåra torka som drabbat landet. Efter det att kriget i tagit slut kan Mogambiqueägna större uppmärksamhet åt sina ekonomiska problem och utbyggnaden av sininfrastruktur. Detta har bl. a. lett till det regionala samarbete som under år1980 inleddes i södra . Genom det stöd som ger detta samarbetefår Mogambique svenskt bistånd utöver det som anges i landramen. Utskottet tillstyrker propositionens förslag om landramför Mogambique och avstyrker följaktligen yrkande 8 i motion 1206. I motion 1206 föreslås att ingenmedelsram för bistånd till tas upp för /82. Ivpk-motion 1210 föreslås att biståndet till avvecklas och /82 behålls oförändrat. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en sänkning avlandramen från 40 milj. kr. under innevarande budgetår till 20 milj. kr. SIDAhade föreslagit att ingen medelsram skulle uppställas. I propositionen erinras om att den nuvarande regimen iPakistan övertog landets ledning genom en militärkupp 1977. De utlovade allmänna valen till parlamentet har ännu intehållits. Politiska partier i opposition till regimen har förbjudits och press-och yttrandefriheten har beskurits. inmarsch i harförsatt i en ny säkerhetspolitisk situation och medfört en starkt ökadflyktingström till landet. Antalet flyktingar beräknades i december 1980överstiga en miljon. biståndssamarbete med regleras av ettettårigt avtal för perioden /81 på ett belopp av 40 milj. kr. UU1980/81:20 53 importstöd, varav 25 milj. kr. är bundna till upphandlingi . Huvuddelen av stödet utnyttjas till ett kollektivtransportsystem iLahore, som genomförs i samarbete med . Projektet omfattar tekniskrådgivning i fråga om trafikplanering, service och underhåll, reservdelshanteringm. m. samt leverans av busschassier. Vid sidan av det reguljära biståndet till harSverige /80 bidragit med 5 milj. kr. till UNHCR och 1,5 milj. kr.fill Röda korset för stödinsatser bland de afghanska flyktingarna i landet. Det uttalas i propositionen att det reguljärabiståndssamarbetet med bör avvecklas efter budgetåren 1981/82 och1982/83 och ersättas med samarbete i andra former. Förberedelser härför bör skeunder awecklingsperioden. Dessutom bör betydande hjälp till flyktingarna ges. Utskottet, som instämmer i regeringens bedömning avförutsättningarna för fortsatt svenskt bistånd i , tillstyrkerpropositionens förslag om sänkning av medelsramen till 20 milj. kr. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund yrkande 9 i motion1206 liksom delyrkande 2 e) i vpk-motion 1210, det sistnämnda såvitt avserbiståndet till . I mofion 1206 föreslås attmedelsramen för utöver regeringens förslag skall höjas med 25 milj.kr. till 440 milj. kr. för /82. Motionärerna anför som stöd förförslaget att ekonomiska läge är mycket svårt, bl. a. på grund av dendyra oljeimporten. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en landram på415 milj. kr., vilket innebär en ökning med 35 milj. kr. utöver anslagetinnevarande budgetår. SIDA hade föreslagit 440 milj. kr. En höjning till 440 milj. kr. skulle innebära en dramatiskökningstakt för ett land som redan är den största biståndsmottagaren avsamtliga svenska programländer och där är en av de störstabiståndsgivarna. Det svenska biståndet motsvarar nu av landetskapitalbudget. ekonomiska situation är utan tvivel mycketbekymmersam. Enligt utskottets bedömning är emellertid de ekonomiskasvårigheterna delvis av strukturell och djupgående natur, som inte kanavhjälpas enbart genom höjningar av biståndsbelopp. Det är snarare biståndetskvalitet som bör förbättras. Hänsyn måste också tas till begränsademöjligheter att tillgodogöra sig biståndet. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning attförorda en höjning av landram utöver regeringens förslag ochavstyrker därför det nu aktuella yrkandet 10 i motion 1206. UU1980/81:20 54 I motion 1206 föreslås attmedelsramen för i förhållande till regeringens förslag skall höjas med35 milj. kr. till 400 milj. kr. för /82. I vpk-mofion 1210föreslås att biståndet till skall höjas till 450 milj. kr. Regeringen har för nästa budgetår, i likhet med SIDA,föreslagit en oförändrad medelsram för på 365 milj. kr. Härtill kommeren ingående reservafion på ca 311 milj. kr. ekonomi är hårt ansträngd. Härtill bidraråterkommande naturkatastrofer i form av torka och översvämningar liksomkonflikten med och interventionen i . Större delen av det svenskabiståndet har gått fill tre stora projekt, massa- och pappersindustrin i BaiBång, barnsjukhuset i och allmänsjukhuset i . Bistånd har ocksågivits i form av importstöd. De båda sjukhusen är nu färdigbyggda. Ett nytt avtal omåterstående investeringar och treårig drift av Bai fr. o. m. den1 slöts . Detta avtal ersätter överenskommelse omBai . Enligt det nya avtalet maximeras den svenska kostnaden förinvesteringsfasen till 1 600 milj. kr., medan bidraget för driften fastställs till400 milj. kr. I driftskostnaderna ingår såväl teknisk rådgivning som leveransav reservdelar, pappersmassa och andra råvaror för Bai . Inget svensktåtagande har gjorts för tiden efter . Bai har under en rad av år drabbats avförseningar och höjda kostnader. Genom en omorganisation, som pågått sedansommaren 1979, har möjligheterna att undvika framtida förseningar ochkostnadsökningar förbättrats. Projektledningen har förstärkts med personalfrån konsortiet Scanmanagement som genom ett särskilt avtal fr. o. m. den 1juli 1980 bistår berörda ministerier och projektstyrelsen i Bai i frågorom projektledning och drift. Importstödet uppgick under /80 till 100milj. kr., varav 30 milj. kr. var bundna till upphandling i . /81 uppgår importstödet till 100 milj. kr., varav 40 milj. kr.är bundna. Importstödet har framför allt använts för import av pappersmassatill andra pappersbruk än Bai och insatsvaror och reservdelar till befintligindustri. Under /81 har 3 milj. kr. lämnatssom katastrofbistånd för livsmedelsinköp med anledning av förstörelse orsakadav svåra oväder. Flera enskilda organisationer har fått bidrag från SIDAför verksamhet i . Hit hör Böcker till , Frikyrkan Hjälper, och Svenska . Sammanlagt har 0,7 milj. kr.utbetalats. Forskningssamarbete genom SAREC pågår . Utskottetansluter sig till propositionens förslag till medelsram för UU1980/81:20 55 under /82 och avstyrker därföryrkande 11 i mofion 1206 liksom delyrkande 2 f) i vpk-motion 1210, detsistnämnda såvitt gäller höjning av landramen för . I vpk-motion 1210 föreslås idelyrkande 2 e) att biståndet till , , , ,, Sri Länka och avvecklas och för /82 behållsoförändrat. I samma motions delyrkande 2 f) föreslås att biståndet för Angolahöjs till 100 milj. kr., för till 90 milj. kr., för till70 milj. kr., för till 75 milj. kr. och för till 450 milj. kr. Utskottet har ovan behandlat yrkandena om förändring avregeringens förslag beträffande landramar för , , ochVietnam under nästa budgetår och därvid tillstyrkt propositionens förslag. Utskottet ansluter sig till propositionens förslag ävenvad beträffar landramar under /82 för de övriga länder somnämnts i nu förevarande yrkanden. Utskottet finner inte anledning tillmötesgå yrkandet om enavveckling av biståndet till , , , , Sri Länkaeller . Utskottet avstyrker därför de nu aktuella delyrkandena 2e) och 2 f) i vpk-motion 1210. Yrkanden om nya samarbetsländer I vpk-motion 1210 föreslås dels attCuba pä nytt blir programland och att ett anslag på 70 milj. kr. beviljas fördetta ändamål, dels att samarbete om bestämda projekt inleds med Demokratiska folkrepublikenYemen och att 30 milj. kr. anslås för detta ändamål. Det långsiktiga utvecklingssamarbete som inleddes år 1969med avslutades i och med utgången av /80. Detta skedde ienlighet med fidigare beslut (UU 1975/76:14, rskr 349; UU1976/77:17, rskr 248). Utskottet behandlar längre fram i betänkandet frågan omsamarbete med på andra områden än långsikfigt utvecklingssamarbete. Beträffande samarbete med Demokratiska folkrepublikenYemen konstaterar utskottet att liknande mofionsyrkanden behandlats avutskottet , 1979 och 1980 (UU 1977/78:10; UU 1978/79:27; UU 1979/80:20).Utskottet fastslog då att inga förutsättningar förelåg för att uppta Demokratiskafolkrepubliken som programland. Inga omständigheter har därefterfillkommit som föranleder utskottet att ändra denna inställning. UU1980/81:20 56 Med hänvisning till det ovananförda avstyrker utskottet delyrkandena ) och 2 h) i mofion 1210. 4.S och det karibiska området Propositionen(s. 91-94) Under denna rubrik föreslås /82 ett anslag av 100 milj. kr., vilket är en ökning med 20milj. från innevarande budgetår. Anslaget avser flera insatser iLatinamerika, nämligen humanitär verksamhet, bistånd till ,och . Det svenska stödet till humanitär verksamhet iLatinamerika uppgick /80 till 30 milj. kr., varav 28,8 milj. kr.utbetalades. Under /81 har 30 milj. kr. De mänskliga rättigheterna kränks i många latinamerikanskaländer. Det svenska stödet till humanitär verksamhet i inleddesefter militärkuppen i . Efter hand har biståndet utökats till attomfatta även andra utsatta grupper i . Medlen används bl. a. förstöd till flyktingar, rättslig och medicinsk hjälp till politiska fångar ochderas anhöriga, för stipendier samt underhållsbidrag till familjer, vilkasfamiljeförsörjare har fängslats eller dödats. I några fall lämnas stöd tillmindre verkstäder som ger sysselsättning samt till barnbespisningar och s. k.folkmatsalar i slumområden. De svenska medlen kanaliseras genom svenska ochinternationella organisationer. Dessa organisationer samarbetar ofta medkyrkliga och fackliga grupper som arbetar för mänskliga rättigheter iLatinamerika. lider stor brist påfinansiella resurser för den materiella återuppbyggnaden.Bruttonationalprodukten har sjunkit kraftigt. Utlandsskulden uppgår till ca 7miljarder kronor, vilket motsvarar landets export . Under /79 lämnade humanitärtbistånd om sammanlagt ca 9 milj. kr. Detta stöd gick främst till nicaraguanskaflyktningar, som vistades i grannländerna och samt tillgrupper i som förföljdes under Somozas regim. Efter störtandet av Somozaregimen anslog 25 milj.kr. i katastrofbistånd för stöd till återuppbyggnaden av . Dettabidrag används främst för att bygga och utrusta sjukhus, daghem ochskollabora-torier. Under /81 lämnar bistånd till ettbelopp av 30 milj. kr. Medlen används inom hälsosektorn för barn- ochallmänsjukhus, malariakontroll och dricksvattenförsörjning och inom skogsbruketoch skogsindustrin för utrustning och utvecklingsarbete. Utanför dessa sektoreranvänds medlen för en konsultinsats inom skatteområdet samt för hushållsundersökningarför att ge underlag till befolkningsstatistiken. UU1980/81:20 57 Vidare har under /80bidrag på sammanlagt ca 7,6 milj. kr. lämnats från anslagsposten Enskildaorganisationer. Merparten har gått till Arbetarrörelsens InternationellaCentrum. Ett större bidrag har också lämnats till Frikyrkan Hjälper. Bidrag haräven lämnats med 7,1 milj. kr. till olika katastrofinsatser, bl. a. viaLutherhjälpen och Röda korset samt fill UNHCR fill ett hjälpprogram förnicaraguaner, som återvänt från vistelse i exil. har f. n. behov av ett omfattandeinternationellt stöd för sina ansträngningar att uppnå ekonomiskt oberoende,social rättvisa och en konsolidering av demokratin. Regeringen föreslår därföratt 40 milj. kr. anslås för under /82. Då Nicaraguahar en per capita-inkomst betydligt över genomsnittet för Sverigesprogramländer, vill regeringen inte utesluta att samarbetet efter nuvarandeåteruppbyggnads-och konsolideringsperiod kan övergå i andra former. uttalade (UU1978/79:27, rskr. 1978/79:295) önskemål om en förstärkning av Sverigessamarbete med demokratiska länder i det karibiska området.Utrikesdepartementets undersökning av tänkbara former för sådant samarbeteredovisades i proposition 1979/80:100. En av de möjliga åtgärder som där nämnsär stöd till Karibiska . Förslag fill sådant stöd, fill ettbelopp av 11 milj. kr., har redovisats under anslaget C 1. Bidrag tillinternationella utvecklingsprogram. Övriga åtgärder som redovisades idepartementsundersökningen ledde till förslag om ett förstärkt svensktsamarbete med främst och . anvisadeför /81 särskilda medel för stöd till dessa båda länder. MedCuba har i samband med avvecklingen av det svenska programbiståndet ett bredaresamarbete utvecklats med stöd av biståndsmedel. I görsansträngningar att förbättra de ekonomiska och sociala villkoren förbefolkningen. Som ett exempel kan nämnas att genomförandet av jordreformen harpåskyndats och att sociala reformprogram på landsbygden har påbörjats. Landetdrabbades av en rad svårigheter. Orkaner åstadkom omfattandeskadegörelse. Oljeprishöjningarna inskränkte allvarligt utrymmet för annanimport. Avtal har tecknats mellan och Dominikanskarepubliken om bistånd till återuppbyggnad efter naturkatastroferna till ettbelopp av 16,5 milj. kr. under /81. Beredningen för internafionellt tekniskt samarbete(samarbetsberedningen) inledde diskussioner om ett bredaresamarbete mellan och . Tänkbara samarbetsområdenär skog, energi, telekommunikafioner, administration och metallurgi. Vissaförstudier inom dessa områden har genomförts. Dominikanska republikensnuvarande ekonomiska situation motiverar finansiellt stöd från , ochregeringen föreslår därför att ett bidrag om 10 milj. kr. UU1980/81:20 58 förstärkning av det bredare samarbetet för budgetåret1981/82. Medlen bör användas av samarbetsberedningen i samråd med SIDA främstför projekt som stöds inom ramen för bredare samarbete. betalningsbalans harutsatts för stora påfrestningar genom oljeprishöjningarna och de vikandemarknaderna för landets bauxitexport. ekonomiska huvudproblem inför1980-talet är utlandsskulden. Med detta sammanhänger energi- ochlivsmedelsförsörjningen samt industrins importberoende. använder /79 biståndsmedelför utveckling av ett bredare samarbete med . Inom ramen för dettasamarbete har ca 4 milj. kr. anslagits som bidrag till studier rörandemjölkproduk-fion, skogsutveckling, minikraftverk samt ett tunnelprojekt fördricksvatten-försörjning och elproduktion. beviljade med anledning avlandets betalningsbalanssituation för /81 ett bidrag på 10 milj.kr. i form av importstöd som förstärkning av det bredare samarbetet. Medanledning av en orkankatastrof har under /81 lämnat ettbidrag till om 4 milj. kr. ur anslagsposten Katastrofer m. m. Regeringen förutser för /82 ett fortsattstöd fill med ett belopp om 10 milj. kr. Medlen bör användas avsamarbetsberedningen i samråd med SIDA främst för projekt som får stöd inomramen för det bredare samarbetet. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motion 1980/81:520, yrkandena 2 och 4, av . (vpk), vari föreslås 2. att hos regeringen hemställer att dentillvaratar alla möjligheter att i internationella sammanhang verka för hjälpåt folken i dessa stater (, och ), 4. att begär att regeringen undersöker på vilketsätt humanitär hjälp kan kanaliseras fill och , dels motion 1980/81:1206, yrkandena 12-13 och 15, avGertrud m. fl. (s), vari hemställs att beslutar 12. att medelsramen för bistånd tillNicaragua utöver regeringens förslag höjs med 20 milj. kr. till 60 milj. kr.för /82 samt att som sin mening ge regeringen till känna vad somi övrigt anförts i motionen om bistånd till , 13. att medelsramen för bredaresamarbete med utöver regeringens förslag höjs med 10milj. till 20 milj. kr. för /82, 15. attmedelsramen för humanitärt bistånd till utöver UU1980/81:20 59 regeringens förslag höjs med 20 milj. kr. till 60 milj.kr. 1981/82, dels mofion 1980/81:1210,delyrkande 2 i), av m. fl. (vpk), vari föreslås 2. att hosregeringen hemställer om förslag innebärande i) att anslaget för bistånd tillNicaragua räknas upp till 60 milj. kr. samarbeteom projekt inleds. Det svenska biståndet tillLatinamerika har ökat mycket kraftigt . i frågauppgick till 21 milj. kr. /79 och föreslås i förevarande propositionöka till 100 milj. kr., varav 40 milj. kr. avser humanitärt bistånd tillNicaragua och 10 milj. kr. fill vardera och . I motion 1206, yrkande 15, föreslås att anslagsposten förhumanitärt bistånd till höjs till 60 milj. kr. Motionärerna anföratt det politiska, sociala och ekonomiska förtrycket i Lafinamerika ständigtökat och att det humanitära biståndet har stor betydelse ikampen för mänskliga rätfigheter i området. Motion 520 behandlar särskilt situationen i Mellanamerika.I yrkande 2 föreslås att regeringen fillvaratar alla möjligheter att iinternationella sammanhang verka för hjälp åt folken i , ochEl och i yrkande 4 att regeringen undersöker på vilket sätt humanitärhjälp kan kanaliseras fill och . I propositionen föreslås att 40 milj. kr. skall anvisasför humanitär verksamhet i Lafinamerika nästkommande budgetår. Det är sammabelopp som SIDA begärt i sin anslagsframställning och innebär en ökning fräninnevarande budgetår med 10 milj. kr. Det humanitära biståndet till kanaliserasgenom svenska eller internationella enskilda organisationer. Medlen används somhjälp till utsatta grupper i ett femtontal latinamerikanska länder. Enbetydande del av anslaget används i länder i . Främjande av mänskliga rättigheter är ett viktigt inslag isvensk utrikespolitik, och vi har i FN:s olika organ - bl. a. kommissionen förde mänskliga rättigheterna - inte minst uppmärksammat förhållandena iLatinamerika. Den inställning fill de aktuella händelsernai är väl känd. Den har redovisats för bl. a. i ettinterpellationssvar av utrikesminister och iutrikesdeklarafionen . Utskottet delar motionärernas uppfattning att situafioneni många delar av motiverar omfattande humanitärahjälpinsatser till förmån för utsatta och förföljda grupper. Den av regeringenföreslagna anslagsökningen bör emellertid ge SID A väsentligt utvidgademöjligheter till UU1980/81:20 60 a. i de av motionärerna nämnda länderna.Utskottet avstyrker därför den ytterligare höjning som föreslås i yrkande 15 imotion 1206. Om den fortsatta utvecklingen i Lafinamerika skulle föranleda ettän större medelsbehov för humanitär verksamhet bör regeringen i första handutnyttja katastrofreserven. Med det ovan anförda torde också yrkandena 2 och 4 i mofion520 få anses besvarade. I två mofioner, nämligen 1206,yrkande 12, och 1210, delyrkande 2 i), föreslås att medelsramen för Nicaraguahöjs med 20 milj. kr. utöver regeringens förslag. Som framgår av budgetpropositionen har biståndtill sedan Somozaregimen störtades ökat snabbt. Det uppgårinnevarande budgetår till 30 milj. kr. Regeringen föreslår en höjning till 40milj. för /82. Medlen används bl. a. för sjukhusprojekt. Den ekonomiska situationen i landet är på grund av depolitiska omvälvningarna utan tvivel svår. Även om Nicaraguaoch övriga länder i regionen inte tillhör gruppen av utpräglat fattiga u-ländermotiverar situationen ett fortsatt bistånd under en övergångstid. Utskottetbedömer med hänsyn härtill den av regeringen föreslagna höjningen avmedelsramen som rimlig men avstyrker den ytterligare höjning som föreslås idelyrkande 2 i) i motion 1210 samt ifrågavarande del av yrkande 12 i motion1206. I mofion 1206 heter det vidare att regeringen därutöverbör vara beredd att ställa omfattande resurser ur katastrofreserven fill förfogande om Nicaragu as återuppbyggnad och fullföljande av utvecklingsplanerna sätts i fara genom avbrott i det internafionella biståndsflödet till landet. Utskottet utgår från att regeringen, liksom tidigare, ärberedd att utnyttja katastrofreserven för bistånd till om den bedömeratt situationen motiverar det. Med detta får utskottet föreslå att yrkande 12 i motion1206, till den del som avser medel ur katastrofreserven, anses besvarat. I motion 1206, yrkande 13,hemställs att medelsramen för bredare samarbete med Dominikanska republikenutöver regeringens förslag höjs med 10 milj. kr. till 20 milj. kr. För innevarande budgetår har ett avtal omfattande biståndför 16,5 milj. kr. Detta samarbete, somdelvis finansieras med katastrofmedel, ligger vid sidan av det egentligabredare samarbetet. Även den nu föreslagna medelsramen på 10 milj. kr. fallerutanför det bredare samarbetet men skall användas av samarbetsberedningen isamråd med SIDA. Överiäggningar pågår mellan och Dominikanskarepubliken om ett framtida bredare samarbete inom ramen församarbetsberedningens ordinarie verksamhet. Det ärutskottets uppfattning att den medelsram som regeringen föreslår UU1980/81:20 61 för är tillräcklig för detnuvarande samarbetet och att den därtill motsvarar det belopp som ett bredaresamarbete med ett mottagarland högst brukar omfatta under ett budgetår. Utskottet kan mot denna bakgrund inte förorda denfördubbling av medelsramen som föreslås i yrkande 13 i motion 1206, varföryrkandet avstyrks. 4.6 Propositionen (s. 95-99) Regionalainsatser började de femfrontstaterna , , , och diskuterariktlinjer för ett regionalt ekonomiskt samarbete i södra . Man villesöka motverka den ekonomiska dominans som har i regionen. Dessutomhade behovet av samverkan - inte minst inom transport- ochkommunikationsområdet - gjort sig alltmer kännbart. Efter självständighet kom frågan om ekonomisktsamarbete i södra i ett bättre läge. De militära attackerna motMogambique och upphörde och FN-sanktionerna mot kunde hävas.Transporter och kommunikationer, som legat nere under kriget i , kundeåterupptas och flyktingarna återvända hem. Trots att Namibiafrågan ännu ärolöst och krigstillstånd råder i regionens västra delar, har en kvalitativförändring inträtt i södra . Samarbetet kunde breddas till att omfattaalla afrikanskt styrda stater i regionen. hölls ett möte om regionalt ekonomisktsamarbete i i med nio stater som deltagare. Förutom de femfrontstaterna deltog , , och . Den namibiskabefrielserörelsen fanns också representerad. Vid konferensen gick manigenom de områden där samarbetet kunde stärkas. Man beslöt upprätta entransportkommission i för att studera tänkbara projekt och göra upp ettsamarbetsprogram. Andra områden, där samarbete kan bli aktuellt, är handel,miljöskydd, forskning och utbildning. Vid mötet beslöts också att en konferensskulle sammankallas med länder och organisationer, som kunde tänkas lämnabistånd till de gemensamma utvecklingsprojekten. Mötet hölls i Mogambiqueshuvudstad . Till mötet inbjöds 30 länder och ett antal givarorganisationer,däribland de nordiska länderna, , , och tre arabfonder.Vid konferensen ställde i utsikt ett bidrag på 50 milj. kr.