bet · G401KU21 · 1980-12-31 00:00:00 — 1975/76:15) omriksdagsarbetets planering men att något förslag till ändring då inte ladesfram. Som tidigare nämnts har talmanskonferensen tillkallat en utredning omutskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten. Denna utredningtorde enligt utskottet vara oförhindrad att behandla även det i motionenupptagna spörsmålet. Med hänvisning härtill avstyrks motionsyrkandet. Beslutsordningen i vid lika röstetal behandlas imotion 647. I motionen föreslås att ett ärende, i vilket huvudomröstningen hargett lika röstetal, skall bordläggas till ett kommande sammanträde. Skulleockså då lika röstetal uppkomma får förfara på det sätt som nugällande regler föreskriver då lika röstetal första gången uppkommit, nämligenbesluta om ärendet skall återremitteras till utskottet eller avgöras genastgenom lottning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att detnuvarande systemet med närmast automatiska beslut om återförvisning vid fall avlika röstetal ger utskotten och kammaren onödigt merarbete. Endast undantagsvistorde det förekomma att utskotten genom en förnyad behandling kan åstadkommaett nytt förslag med större möjligheter att samla en majoritet i kammaren, Idet alldeles övervägande antalet fall tillgrips återförvisning för attmöjliggöra en ny omröstning i ärendet. Som motionärerna påpekar nås sammaeffekt betydligt enklare genom att ärendet bordläggs och tas upp på nytt vidett kommande sammanträde. Utskottet tillstyrker således med vissa tekniskajusteringar motionens förslag till ändring i 5 kap. 6 S RO. Som en följd häravmåste också bestämmelsen i 5 kap. 1 § RO ändras. Enligt denna bestämmelse skallett utskottsbetänkande bordläggas vid två sammanträden med kammaren(undantagsvis ett sammanträde). Denna bestämmelse måste alltså medge undantagför det fall att lika röstetal har uppkommit vid huvudomröstning i ett ärende.Beträffande lagförslagen hänvisas till bdaga 1. Utskottet anser det önskvärt att denna ändring kan träda ikraft och föreslår därför en tillämpning av denbeslutsregel i S kap. 16 § RF (tre fjärdedelar av de röstande utgörande mer änhälften av ledamöterna) enligt vilken riksdagsordningen kan ändras genom ettbeslut. För den händelse tillräcklig majoritet inte uppnås bör ändringen skeenligt den alternativa beslutsregeln i 8 kap. 16 § RF, dvs. ändring genom tvålikalydande beslut med mellanliggande val. I motion492 föreslås att rätten att avge reservation eller röstförklaring efter KU1980/81:21 12 ett ärendes avgörande i kammaren bör avskaffas. a. med att den eller de som haren mot majoriteten avvikandemening har andra möjligheter att visa detta t. ex: genom reservationer iutskottsbetänkandena, genom särskilda yrkanden i kammaren och genom inlägg ikammardebat-terna. Rätten att avge röstförklaring bör enligt motionärerna ocksåavvisas av det principiella skälet att det inte bör vara möjligt för en ledamotatt framföra sina synpunkter i kammaren utan risk för att bli motsagd. Utskottet instämmer med motionärerna och föreslår attbestämmelsen i 5 kap. 9 8 RO om rätt att anmäla reservation eller avgeröstförklaring efter ärendes avgörande avskaffas. Det bör betonas att förslagetinte syftar till någon ändring i praxis när det gäller möjligheten att anmälafelröstning till protokollet. Utskottet anser att även denna ändring bör träda i kraftså snart som möjligt och föreslår därför att det snabbare ändringsförfarandettilliimpas. I andra hand bör förslaget antas genom två likalydande beslut medmellanliggande val. behandlas imotionerna 401 och 1118. Härskall först erinras om att antalet interpellationer ochfrågor ökat under i stort sett hela enkammarriksdagens tid. Särskilt markant ärökningen av frågorna sedan regeringsskiftet . Det ökade antaletspörsmål har enligt utskottet självfallet inneburit en belastning för bådekammaren och statsråden. Ökningen torde vara en av anledningarna till att andelenfrågor som besvaras inom den rekommenderade tiden har minskat (se KU 1979/80:50 s. 146). Det finns vidare uppgifter som tyder på attinterpellations- och frågedebatterna har tenderat att blilängre. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att en mer utförlig redovisningav spörsmålsinstitutens tillämpning under 197(l-talet konuner att lämnas iårets granskningsbetånkande. När det gäller interpellationsdebatternas längd villutskottet endast erinra omen numera sällan tillämpad bestämmelse. Enligt dennabestämmelse (RO 6.1.2) får svaret på en interpellation delas ut i förväg tillriksdagens ledamöter. Har sä skett kan statsrådet begriinsa sitt anförande sammanfattning av svaret. I motion 1118 föreslås införande av ett skriftligtfrågeinstitut. Motionären anser att det finns situationer då en ledamot endastönskar ett officiellt, auktoritativt besked från ett statsråd men ej någondebatt. 1 sådana situationer skulle det spara både tid och arbete förriksdagsledamöterna och framför allt för statsråden, om möjligheten fanns attbegära skriftligt svar på frågorna. Effekten av ett genomförande av det i inotionen framlagdaförslaget kan enligt utskottet inte entydigt förutsägas. För det framlagdaförslaget talar bl. a. att det sannolikt skulle ha en positiv effekt påarbetsbelastningen i kammaren. Skriftligt besvarande av en fråga skulle inte tanågon tid i anspråk i kammaren (utom möjligen den tid som åtgår för att anmälaatt ett skriftligt KU1980/81:21 13 frågesvar lämnats). Sett ur statsrådens och departementenssynvinkel ter sig förslaget mera diskutabelt. Visserligen slipper statsrådenavsätta tid för att besvara denna typ av frågor i . Men å andra sidanleder förslaget antagligen till en viss ökning av det totala antalet frågorjämfört med nuläget vilket självfallet medför ökat arbete inomregeringskansliet med utformningen av frågesvar. Utskottet anser således att fördelarna med att införa ettskriftligt frågeinstitut inte framstår som tillräckligt stora. På grund häravställer sig utskottet f. n. avvisande till förslaget men utesluter inte attfrågan kan komma att övervägas på nytt. I motion 401 behandlas reglerna för väckande avinterpellationer. I stället för att som beslutar om eninterpellation får framställas skall enligt förslaget talmannen utan dröjsmållåta statsrådet få del av interpellationen och anmäla den vid närmast följandesammanträde. Reglerna skulle m. a. o. bli desamma som gäller för väckande avfrågor. I motionen föreslås också att interpellafionerna inte längre skalldelas ut fill ledamöterna utan endast anslås. Även utskottet anser att interpellationer normalt börkunna väckas på ett enklare sätt än f. n. Utskottet föreslår därför atttalmannen skall kunna medge att en interpellation får ställas. Enligt utskottetbör dock möjligheten finnas kvar att vägra en interpellationsframställning.Denna befogenhet bör liksom ligga hos och endast användas påförslag från talmannen. Utskottet biträder vidare motionens förslag att avskaffautdelandet av interpellationer till ledamöterna. Enligt utskottet är dettillräckligt att interpellationen anslås på kammarens anslagstavla i likhet medvad som sker beträffande frågorna. Utskottet vill med begagnande av sininitiativrätt föreslå en ändring av bestämmelserna om vilka som fårdelta i frågedebatterna. Enligt 6 kap. 2 § RO får vid besvarande av frågorendast den ledamot som har framställt frågan och det statsråd som lämnar svaretta del i överläggningen. Utskottet anser det vara en praktisk ordning omfrågeställaren vid förhinder kan ersättas av annan ledamot. Bestämmelsen bördärför ändras så att talmannen kan medge sådana byten. Det får enligt utskottetförutsättas att byten bara i rena undantagsfall sker utan föregåendeöverenskommelse mellan de berörda ledamöterna. Förslag till ändring av riksdagsordningens bestämmelserrörande interpellationer och frågor i nu berörda hänseenden framläggs i bilaga2. Ändringarna bör kunna ske genom ett beslut av och träda i kraftden . Utskottet behandlar slutligen vissa frågor som rörriksdagens insyn i statliga företag. har i skrivelse tillutskottet (bilaga 3) hemställt att utskottet med anledning av beslutom insyn i statliga företag (prop. 1980/81:22, NU 29) framlägger förslag tilländringar i två KU1980/81:21 14 tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen. Den enaändringen är en följd av att den nuvarande ordningen med riksdagsgranskning avårsredovisningarna för Statsföretag och Svenska Varv upphör och ersätts av enårlig redogörelse för de statliga företagen. Bakgrunden till den andraändringen är att har uttalat sig för att det införs möjlighet föralla ledamöter att närvara och ställa frågor vid bolagsstämmor inomStatsföretag. Föreskriften i RO 7.1,1 att kammaren skall utse 18riksdagsledamöter vilka får delta i bolagsstämmor med blirsåledes överflödig. Även enligt den nya ordning som har fattat beslutom skall emellertid utse 18 ledamöter. Dessa ledamöter skall ha iuppdrag att följa verksamhet inom den statliga företagssektorn. Näringsutskottetföreslår att valet av dessa 18 riksdagsledamöter avser valperiod. Utskottet föreslår att företar de ändringar avRO 3,11,2 och 7,1,1 som näringsutskottet hemställt om med anledning avriksdagens beslut om insyn i statliga företag. Lagförslag framläggs i bdaga 2.Ändringarna bör träda i kraft , 1, beträffanderiksmötets öppnande attriksdagen avslår mofionerna 1980/81:220 och 1125, 2, beträffande partirepresentationi utskotten att avslår motion 1980/81:1516, 3, beträffandeoffentliga utskottsutfrågningar att avslår motion 1980/81:1514, 4, beträffandeändrad benämning på civilutskottet att avslår motion 1980/81:868, 5, beträffandebeslutsordning vid lika röstetal attriksdagen med anledning av motion 1980/81:647 antar det i bilaga 1 intagnalagförslaget såvitt avser ändring av 5 kap, 1 och 6 §§ riksdagsordningen, 6, beträffandereservation och röstförklaring att riksdagenmed bifall fill motion 1980/81:492 antar det i bilaga 1 intagna lagförslagetsåvitt avser upphävande av 5 kap, 9 § riksdagsordningen, 7, beträffandeinförande av ett skriftligt frågeinstitut att avslår mofion1980/81:1118, 8, beträffandeväckande av interpellation attriksdagen med anledning av motion 1980/81:401 antar det i bilaga 2 intagnalagförslaget såvitt avser ändring av a) 6 kap, 1 §riksdagsordningen, b) filläggsbestämmelsen6,1,1 riksdagsordningen. KU1980/81:21 15 9, beträffande deltagare i frågedebatter attriksdagen antar det i bilaga 2 angivna lagförslaget såvitt avser ändring av 6kap, 2 § riksdagsordningen, 10, beträffande insyn i statligaföretag attriksdagen antar det i bilaga 2 angivna lagförslaget såvitt avser ändring avtilläggsbestämmelserna 3,11,2 och 7,1,1 riksdagsordningen, Närvarande: (), (),(), (), (), Per (),(), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (), * (c) och * (s). Vid punkt 1 har () ersatt Per (). Vid punkt4 har () ersatt (). Vidpunkterna 2,3,5-10 har () ersatt (c). *Ej närvarande vid justeringen. 1, beträffande partirepresentation i utskotten av HildingJohansson, , , , , och (alla s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 10 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"avstyrks följakfligen" bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att ställdesig bakom en rekommendation till partierna om proportionell fördelning av dettotala antalet utskottsplatser i enlighet med partiernas styrkeförhållanden iriksdagen (se KU 1978/79:29), Enligt utskottet bör den angivna rekommendationenåter aktualiseras för att lösa frågan. Således bör uttala att vid deöverläggningar som regelmässigt äger rum mellan partierna om utskottenssammansättning bör eftersträvas proportionell fördelning av det KU1980/81:21 16 totala antalet utskottsplatser i enlighet med partiernasstyrkeförhållanden i , dels att utskottet under 2, bort hemställa 2, beträffande partirepresentation i utskotten attriksdagen med anledning av motion 1980/81:1516 godkänner vad utskottet uttalat. 2, beträffande offentliga utskottsutfrågningar av AndersBjörck (m), (), Per (), i (m)och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 10 med "Utskottet har" och slutar på s. 11med "en utskottsutfrågning." bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att sedan förslaget om offentligautfrågningar först väcktes har flera förändringar inträtt i utskottensarbetsformer. För det första har utfrågningar inför utskotten numera kommit attbli ett normalt inslag i beredningsarbetet. För det andra har tanken på att geutfrågningarna offentlighet också kommit att accepteras i den meningen att deninformation som framkommer vid sådana hearings ofta görs tillgänglig iefterhand. Mot denna bakgrund anser utskottet i hkhet med motionärernaatt tiden nu är mogen för att i begränsad skala pröva öppnautskottsutfrågningar. Enligt utskottet bör denna nya beredningsform användasendast i de fall då samtliga ledamöter av utskottet är eniga härom. Utskottettillstyrker således motionsyrkandet med vissa tekniska justeringar. dels att utskottet under 3. bort hemställa 3. beträffande offentliga utskottsutfrågningar attriksdagen med anledning av motion 1980/81:1514 antar följande förslag till lagom ändring i riksdagsordningen: Härigenom föreskrivs att 4 kap. 12§ riksdagsordningen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 12 § Utskott skall sammanträda inom stängda dörrar.Om särskilda skäl föreligger, kan utskottet medgiva att även annan än ledamot,suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. Sammanträdeför inhämtande av upplysningar eller yttranden som KU 1980/81:21 17 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse sägs i 10 § skall dock vara offentligt om utskottet ärenigt därom. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket iSvensk författningssamling, 3, beträffande beslutsordningen vid lika röstetal av HildingJohansson, , , , , och (alla s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 11 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"mellanliggande val," bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att grundlagberedningen efter ennoggrann genomgång av frågan om hur man skall förfara när rösterna i envotering delar sig lika kom fram till den ordning som f, n, tillämpas. Dennaordning har enligt utskottet i förhållande till motionsförslaget den fördelenatt den bättre slår vakt om möjligheterna till en förnyad utskottsbehandlingdär bredare politiska lösningar kan eftersträvas. De olägenheter som de tätaåterremisserna i det nuvarande parlamentariska läget innebär bör enligtutskottet inte tas till intäkt för en förändring som i efterhand kan visa sigförhastad. Utskottet vill dock inte utesluta att frågan om beslutsordningen vidlika röstetal kan aktualiseras i samband med en mera allmän översyn av riksdagensarbetsformer, dels att utskottet under 5, bort hemställa 5, beträffande beslutsordning vidlika röstetal att avslår motion 1980/81:647, 4, beträffande reservation och röstförklaring av HildingJohansson, , , . och (alla s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "LItskottet instämmer" och slutarmed "mellanliggande val," bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att den aktuella bestämmelsenendast har använts vid ett fåtal tillfällen under . Någotmissbruk av bestämmelsen föreligger inte. Utskottet har i och för sig vissförståelse för motionärernas argument men anser dock att det finns vissasärskilda situationer då en reservation eller en röstförklaring är motiverad. KU1980/81:21 18 dels att utskottet under 6, bort hemställa 6, beträffande reservation ochröstförklaring att avslår motion 1980/81:492, av , Per och i (alla m) beträffande öppnande: Det tillämpadeceremonielet vid öppnande har inte det tidigare riksdagsöppnandetshögtidlighet och värdighet. Sålunda saknas allt det som av hävd hör till en såviktig händelse i statsverksamheten som öppnande. För många harriksdagsöppnandet därigenom kommit att framstå som direkt olämpligt. Ett sådantintryck hos åtskilliga som följer öppningsceremonin gagnar minst av alltriksdagens ställning i samhället. Det år tvärtom viktigt att strävarefter att komma i kontakt med svenska folket och skapa intresse för sittarbete. Det är mot denna bakgrund väsentligt att inledningen avriksmötet får en sådan utformning att den väcker allmänhetens intresse. Vianser därför att det vore önskvärt om talmannen ville överväga att i huvudsakåtergå till tidigare ceremoniel vid öppnande och förlägga huvuddelenav ceremonierna till rikssalen. Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen' dels att 5kap. 9 § skall upphöra att gälla, dels att 5 kap. 1 och 6 §§ skall ha nedan angivna lydelse. 5 kap 1§ Utskotts betänkande skall före ärendets avgörande bordläggas vid två sammanträden med kammaren, om ej på utskottets förslag beslutar att ärendet skall avgöras efter endast en bordläggning. Utskotts betänkande skall föreärendets avgörande bordläggas vid två sammanträden med kammaren, om ejriksdagen på utskottets förslag beslutar att ärendet skall avgöras efter endasten bordläggning. Bestämmelser om ytterligare bordläggning avutskottsbetänkande finns i 6 § andra stycket. Yrkande enligt 2 kap. 12 § tredjestycket regeringsformen att lagförslag skall vilafår framställas när utskottets betänkande över förslaget har anmälts Ar rösterna lika delade i huvudomröstning ställer talmannen proposition på förslag om återförvisning av ärendet till utskottet. Ärendet skall återförvisas om minst hälften av de röstande förenar sig härom. Beslutas ej återförvisning, avgör vilken mening som skall vara beslut. 6§ Uppkommer lika röstetal vidomröstning om vilket yrkande som skall vara kontraproposition, avgöres utgångengenom lottning. Ar rösterna lika delade i huvud-om röst ning5Aa//äre«rfef/)or<://uggn.?. Uppkommer när ärendet ånyo behandlas likaröstetal vid huvudomröstning i ärendet ställer talmannen proposition påförslag om återförvisning av ärendet fill utskottet. Ärendet skallåterförvisas om minst hälften av de röstande förenar sig härom. Beslutas ejåterförvisning, avgör vilken mening som skall vara beslut.Efter återförvisning upptages ärendet på nytt i sin helhet till avgörande i kammaren.Uppstår därvid åter lika röstetal vid huvudomröstning, skall lottningäga rum genast. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket iSvensk författningssamling. 'Riksdagsordningen omtryckt 1979:934. KU 1980/81:21 Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenomföreskrivs i fråga om riksdagsordningen' dels att 6 kap. 1 och 2 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels att tilläggsbestämmelserna 3.11.2, 6.1.1 och 7.1,1skall ha nedan angivna lydelse. 3 kap. Tilläggsbestämmelse 3,11,2 Motion får avlämnas med anledning av skrivelse frånregeringen 1. medårlig redovisning för verksamheten inom , 2. med redovisningav allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet, 3. medårsredovisning för . Motion får avlämnas med anledning av skrivelse frånregeringen 1, medårlig redogörelse för de stat liga företagen, 2. medredovisning av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrel ses verksamhet. Interpellation skall ha bestämt innehåll och vara försedd med motivering. Interpellation bör väckas endast i angelägenhet av större allmänt intresse. beslutar om interpellationen får framställas. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Interpellation skall ha bestämt innehåll och vara förseddmed motivering. Interpellation bör väckas endast i angelägenhet av större allmäntintresse. Talmannen får besluta att interpellationen får framställas. Omtalmannen finner att interpellationen inte bör få framställas, skall hanhänskjuta frågan till för avgörande. beslut fattas utanföregående överläggning. Statsråd, som icke besvarar interpellation inom fyraveckor från det att riksdagenmedgav att interpellationen fick framställas, skall före utgången av denna tidmuntligen meddela varför svar uteblir eller anstår. Sådantmeddelande får ej följas av överläggning. Interpellationförfaller om den ej har besvarats vid det dä den 'Riksdagsordningen omtryckt 1979:934. KU 1980/81:21 Interpellation ingives till kammarkansliet och anmäles av talmannen vid sammanträde med kammaren utan dröjsmål efter det att interpellationen har delats ut till ledamöter. Frågan huruvida interpellationen får framställas avgöres vid närmast följande sammanträde och tages upp på föredragningslistan till detta sammanträde. Medgiver att interpellationen får framställas, låter talmannen skyndsamt statsrådet fä del av den. Interpellation ingives till kammarkansliet. Talmannenanmäler utan dröjsmål vid sammanträde med kammaren beslut att interpellationenfår framställas eller förslag att interpellationen inte skall få framställas.Förslag att interpellation inte skall få framställas avgöres vid närmast följandesammanträde och tages upp på föredragningslistan till detta sammanträde.Medgiver talmannen eller att interpellationen får framställas, låtertalmannen skyndsamt statsrådet få del av den. Interpellationen skall anslås senast när den anmäles ikammaren eller talmannen framlägger förslag om att interpellationen inte skallfå framställas. Den som vid , som enligt 1 kap. 4 § skall avslutassenast , ingiver interpellation till kammarkansliet efter utgången avapril månad skall i interpellationen angiva skälen till att denna icke har ingivits tidigare. Fråga skall ha bestämt innehåll.Den får vara försedd med en kort inledande förklaring. När fråga besvaras, fårendast den ledamot som har framställt frågan och det statsråd som lämnar svarettaga del i överläggningen. kan föreskriva begränsning i yttranderättenför dessa talare utöver vad som följer av 2 kap. 14 §. Fråga skall ha bestämt innehåll.Den får vara försedd med en kort inledande förklaring. När fråga besvaras, fårendast den ledamot som har framställt frågan och det statsråd som lämnar svarettaga del i överläggningen. Dock får talmannen medgiva att vid förhinder för denledamot som har framställt frågan annan ledamot får deltaga i överläggningen idennes ställe. kan föreskriva begränsning i yttranderätten för dessatalare utöver vad som följer av 2 kap. 14 §. KU1980/81:21 22 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. Tilläggsbestämmelse 7.1.1Utöver de val som kammaren förrättar enligt regeringsformen ochriksdagsordningen skall den företaga val till 1. riksgäldsfullmäktige, Nordiska rådetssvenska delegation. 4. styrelsen förStiftelsen . Kammarenskall också varje .år Kammaren skall också/or n/:f/rt- utseaderton ledamöter av gens valperiod utse aderton ledamö- vilka får deltaga i bolagsstämmor ter av med uppdrag alt ined . följa verksamheten vid Statsföretag Denna lag träder i kraft . KU1980/81:21 23 Förslagtill ändringar i tilläggsbestämmelser till riksdagsordningen har den II februari 1981behandlat näringsutskottets betänkande NU 1980/81:29 över proposition1980/81:22 om insyn i statliga företag jämte motioner. Därvid har riksdagenunder moment 2 bifallit reservationen och i övrigt bifallit utskottetshemställan. Besluten under momenten 1 och 3föranleder ändringar i filläggsbestäm-melser till riksdagsordningen.Näringsutskottet hemställer att förelägger riksdagenförslag till sådana ändringar i enlighet med vad som anförs i det följande. Enligt tilläggsbestämmelse 3.11.2får mofion avlämnas med anledning av skrivelse från regeringen bl. 1. medårlig redovisning för verksamheten inom , 3. med årsredovisningför . beslut innebär att dennuvarande ordningen med riksdagsgranskning av årsredovisningarna för Statsföretagoch Svenska Varv upphör. I ställer för dessa redovisningar skall regeringenårligen fill överlämna en samlad redogörelse för de statligaföretagens verksamhet. Det har förutsatts att denna skall grunda motionsrättoch behandlas av utskott. De båda angivna punkterna itilläggsbestämmelse 3.11.2 bör därför bytas ut mot en ny punkt, enligt vilkenmotion får avlämnas med anledning av skrivelse från regeringen med årligredogörelse för de statliga företagen. Enligt tilläggsbestämmelse 7.1.1andra stycket skall kammaren utse aderton ledamöter av ,vilka får deltaga i bolagsstämmor med .