bet · G401NU19 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:19 över proposition 1980/81:49 om stöd för åtgärder för attersätta olja, m. m., jämte motioner I proposition 1980/81:49(industridepartementet) har regeringen föreslagit att 1. antaga förslagfill lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift föroljeprodukter, 2. antaga förslagtill lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 3. godkänna degrunder för stöd till åtgärder för att ersätta olja eller spara energi somföredragande statsrådet har förordat, 4. medge att deinkomster som svarar mot den föreslagna höjningen av den särskilda beredskapsavgiftenför oljeprodukter får fonderas hos och disponeras i enlighetmed vad föredragande statsrådet har förordat. Med anledning av propositionen harväckts tre motioner, som redovisas i det följande (s. 2). , som berettstillfälle att yttra sig i ärendet, har enligt ett protokollsutdrag tillstyrktde i proposifionen föreslagna ändringarna av den särskilda beredskapsavgiftenför oljeprodukter och av bensinskatten. Företrädare för harinför utskottet lämnat upplysningar i ärendet. Bolaget har också ingett enskrivelse. Upplysningar om vissa befintligastödformer för energibesparande åtgärder m. m. lämnas i bilaga (s. 12). I propositionen föreslås att ettnytt stödsystem införs för åtgärder för att ersätta olja eller spara energi.Syftet med det föreslagna stödet är att stimulera introduktion ochkommersialisering av åtgärder som snabbt kan minska oljeberoendet. Dettainnebär att stödet inriktas på åtgärder som kan få effekt från nu till år 1990och åren närmast därefter. Stödet skall inriktas på teknik som baseras på varaktiga,helst inhemska och förnybara, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Därmed avses teknik som baseras bl. a. på solenergi, torv, flis, biomassa ellerkol samt teknik för framställning av syntetiska bränslen eller förenergiförädhng av tunga råoljor, m. m. Även vissa åtgärder inom miljöområdetföreslås kunna stödjas. 1 1980/81. NU1980/81:19 2 Stödet föreslås normalt utgå i formav lån med förmånliga villkor. I fall där de tekniska risker som är förknippademed en åtgärd är stora skall bidrag kunna utgå. Villkorliga lån, däråterbetalningen görs beroende av att en åtgärd blir lönsam, bör enligtpropositionen kunna ges när riskerna är höga. Lån föreslås kunna lämnas utanatt krav på säkerhet ställs. I propositionen föreslås att stödverksamheten inrättas den1 och att den finansieras genom en avgift på oljeprodukter. Dennaavgift skall enligt propositionen tas ut genom att den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter fr. o. m. höjs med 24kr. per kubikmeter olja. De ökade inkomsterna skall tillföras en särskild fond,benämnd oljeersättningsfonden. Avgiftshöjningen beräknas medföra att ca 500milj. ställs till förfogande för stödverksamheten under det första året.För den första treårsperioden beräknas stödbehovet uppgå till 1 700 milj. kr. I avvaktan på ett ställningstagande fillmyndighetsorganisationen inom energiområdet lämnas frågan om den föreslagnastödverksamhetens organisation öppen. I proposifionen anmäls att en kommittékommer att fillkallas för att t. v. handha verksamheten. Lagförslagen finns på s. 3 f. i propositionen. De motioner som har väckts medanlednmg av propositionen är följande: 1980/81:142 av m. (c), vari hemställs att beslutar 1. att som femtegrupp i förteckningen över objekt som kan få stöd från oljeersättningsfondeninföra anläggningar och förändringar av anläggningar som syftar till att tatill vara och kvalitetsförbättra energi av låg kvalitet, 2. att hemställaatt regeringen skyndsamt låter utreda hur befintliga värmesystem bäst och billigastskall anpassas till lägre temperaturer, 1980/81:143 av m. (c), vari hemställs att beslutar 1. attminimigränsen för stödets andel sätts fill , 2. att rätten attbesluta om stöd . decentraliseras till lantbruksnämnderna vadavser jordbruks- och trädgårdsnäringarna och till de regionalautvecklingsfonderna vad avser små och medelstora företag, 3. att rådgivninginom energifrågor även omfattar jordbruks- och trädgårdsnäri ngarna, 1980/81:144 av m. fl. (s), vari hemställsatt 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande de allmännariktlinjerna för stödet, 2. som sin meningger regeringen till känna att statens industriverk (SIND) skall handha den nyafondens verksamhet. NU1980/81:19 3 Samhället har under 1970-taletvidtagit en rad åtgärder för att spara energi och för att ersätta olja medandra bränslen. Inom ramen för det stöd till energibesparande åtgärder sominfördes har lån och bidrag lämnats för åtgärder inom bostäder samtstatliga, kommunala och landstingskommunala byggnader. Totalt har t. o. /81 ca 7 835 milj. kr. avsatts för dessa ändamål, däriinberäknat lån till experimentbyggande inom energiområdet. Vidare har tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet ca 1 390 milj. kr. anvisats undersamma period för åtgärder i näringslivets byggnader, processer m.m., tillprototyper och demonstrationsanläggningar samt till åtgärder rörande småvattenkraftverk och åtgärder inom trädgårdsnäringen. lämnas ävenbidrag till rådgivnings- och utbildningsverksamhet i energifrågor. Förslagen i propositionen går ut på en viss omläggning avformerna för och finansieringen av samhällets bidrag till energibesparandeåtgärder inom näringslivet. I propositionen uttalas att det trots de storasatsningarna i vissa fall har visat sig svårt att uppnå en bredare tillämpningav såväl teknik som finns tillgänglig som relativt nyutveckladteknik. Det finns flera skäl härtill. De nuvarande stödformerna är i vissa fallinte lämpliga. Företagen och kommunerna kan också dra sig för att takommersiella risker, i synnerhet i de fall då kostnaderna för utveckling ärhöga. För att mera effektiva stödformer skulle åstadkommas fickoljeersättningsdelegafionen (OED) i uppdrag att utreda möjligheternaatt finansiera investeringar i energiteknik som syftar till att snabbt minskaoljeberoendet. I rapporten (Ds I 1979:17) "Finansiering av energiteknikför oljeersättning. Förslag till komplettering av nuvarande statligastödformer" lade OED fram vissa riktlinjer för ett nytt stödsystem ochfinansieringen härav. Förslagen i propositionen bygger i huvudsak på OED:ssynpunkter och överväganden. Det nya stödsystem som föreslås träda i funktion från den1 innebär grundläggande förändringar och komplettering av detnuvarande stödet fill energibesparande åtgärder i näringslivet. Statsbidragtill energibesparande åtgärder i näringslivets byggnader och processer skallinte lämnas efter utgången av med undantag för trädgårdsnäringensbyggnader. Däremot kompletteras stödet till prototyper och demonstrationsanläggningar.I fortsättningen skall fyra grupper av objekt kunna stödjas, nämligenprototyper och demonstrafionsanläggningar, investeringar ifullskaleanläggningar med stora kommersiella risker, speciella investeringar ifullskaleanläggningar med måttliga kommersiella risker samt vissa energibesparandeåtgärder i befintliga byggnader och processer inom näringslivet. Inom denfjärde gruppen skall stöd kunna ges endast till vissa spillvärme- NU1980/81:19 4 projekt och till åtgärder rörande små vattenkraftverk. I propositionen uttalas att stödet bör inriktas på attstimulera introduktion och kommersiaUsering av åtgärder som snabbt kan minskaoljeberoendet, dvs. kan få effekt från nu och åren närmastdärefter. Det skall i huvudsak ges i form av lån på fördelaktiga villkor.Bidrag skall dock kunna lämnas för åtgärder som kan medföra tekniska risker,dvs. prototyper och demonstrafionsanläggningar. Behovet av medel beräknas uppgå till ca 500 milj. kr. fördet första verksamhetsåret och för den första treårsperioden till totalt ca 1700 milj. kr. Det nya stödsystemet föreslås bli finansierat genom en avgift påoljeprodukter. Detta skall ske på så sätt att den särskilda beredskapsavgiftenför oljeprodukter fr. o. m. höjs med . De ökade inkomsterna skall tillföras en särskild fond, oljeersättningsfonden.Denna fond skall konstrueras så, att de lånemedel som återbetalaskan användas för ny utlåning. I detta sammanhang erinrar föredraganden om atten särskild beredskapsavgift tas ut för motoralkoholer. Han anför att detfrån beredskapssynpunkt f. n. saknas skäl att lagra sådana drivmedel. Medhänvisning härtill föreslås att i lagen (1973:1216) om särskildberedskapsavgift för oljeprodukter skall införas en särskild bestämmelse sominnebär att sådan avgift inte skall utgå för motoralkoholer. Som en konsekvenshärav förordas att skatten på motoralkoholer höjs så att den uppgår tillhälften av skatten på bensin, dvs. med per liter. Inga invändningar har rests mot förslaget om inrättande avoljeersättningsfonden och om formerna för att finansiera fondens verksamhet.Skatteutskottet, som har yttrat sig till näringsutskottet, tillstyrker de ipropositionen föreslagna ändringarna av den särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter och av bensinskatten. Med hänvisning till vad som anförtstillstyrker näringsutskottet regeringens förslag om inrättande och finansieringav oljeersättningsfonden. De allmänna grunder i fråga om stödetsavgränsning och syfte som anges i propositionen granskas i två motioner. I mofion 1980/81:142 yrkas att skall besluta att"som femte grupp i förteckningen som kan få stöd frånoljeersättningsfonden införa anläggningar och förändringar av anläggningar somsyftar till att ta till vara och kvalitetsförbättra energi av lågkvalitet". Mofionärerna menar att elström, som har hög energikvahtet, böranvändas till att via värmepumpar förädla billig energi med låg kvalitet. Enkraffig satsning på utbyggnad av ett system med värmepumpar skulle, sägermotionärerna, ge många nya arbetstillfällen och bidra till teknisk utveckling. Utskottet vill framhålla att den i proposifionen valdaindelningen av stödsystemet i fyra olika grupper av objekt utgår från dettekniska eller kommersiella risktagande som olika åtgärder kan föra med sig.Inom varje NU1980/81:19 5 grupp av objekt finns det alltså möjligheter att lämnastöd fill en rad konkreta energibesparande åtgärder. Stödet skall ha en klartenergipolitisk inriktning. Detta innebär att stöd bör ges till teknik somgrundas på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minstamöjliga miljöpåverkan. Stöd bör ges till exempelvis teknik som baseras påsolenergi, torv, flis, biomassa och kol samt teknik för framställning avsyntetiska bränslen. Särskilt understryks att teknik som grundas på inhemskabränslen bör prioriteras. Bland de åtgärder som särskilt nämns såsom angelägnaatt understödja märks anläggningar för omvandling och distribution av energioch anläggningar för utvinning, bearbetning och hantering av olika energislag,inkl. investeringar i infrastruktur. I proposifionen framhålls även att störrevärmepumpar och system för energilagring bör kunna bli aktuella för stöd. I detta sammanhang vill utskottet framhålla följande.Omläggningen av stödsystemet bör ses mot bakgrund av det faktum attoljeprishöjningarna har medfört att det i många fall ärekonomiskt intressant för företagen att genomföra investeringar ioljebesparande åtgärder. Incitament i form av bidrag är därför inte nödvändigaför att få näringslivet att hushålla med energi. De erfarenheter som hardragits av det hittillsvarande systemet visar även på att de största oljebesparingarnahar åstadkommits i de stora projekten. Det hittillsvarande bidraget skallenligt förslag i proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m.m. ersättas med ytterligare stödåtgärder för att genom informafion, utbildningoch rådgivning få näringslivet självt att ta ett ökande ansvar för att hushällamed energi. Syftet med fonden är att stödja introduktion och kommersialiseringav teknik som snabbt kan ersätta olja och spara energi. För att dessa mål skalluppnås torde långivningen i den praktiska tillämpningen undantagsvis komma attomfatta även teknik i vissa processer. Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att sådanaanläggningar som avses i motionen bör kunna uppfylla kriterierna för stöd.Utskottet avstyrker därför motion 1980/81:142 i här aktuell del. I motion 1980/81:144 uttalas att ett kraftfullt stöd fillinvesteringar i teknik som kan ersätta olja är en viktig del i den plan och detprogram för oljeersättning som måste utarbetas. Motionärerna godtarförslagen i propositionen om det nya stödsystemets utformning och finansiering.De önskar dock att skall göra vissa uttalanden om de allmännagrunderna för stödet. Objekt som enligt motionärerna bör stödjas är bl. a.anläggningar för omvandling och distribution av energi, anläggningar ochutrustning för utvinning, bearbetning och hantering av olika energislag, sådanteknik för energiförädling som grundas på att tunga oljor och restoljor frånraffinaderierna utnyttjas, utrustning för miljöskyddsåtgärder, t. ex.rökgasavsvavling samt olika metoder för att utnyttja torv och"skogsenergi". Utskottet konstaterar att motionärernas syn påstödsystemets omfattning helt överensstämmer med vad som anges i propositionen.Samtliga de NU1980/81:19 6 nämnda åtgärdstyperna omfattas enligt propositionen avstödsystemet. I fråga om kol uttalar motionärerna viss oro för att ettkraftigt stöd kommer att ges till en massiv kolintroduktion, trots attregeringen ännu inte har presenterat riktlinjer för den svenskakolanvändningen. Fonden bör, anser de, särskilt stimulera introduktionen avinhemska, förnybara energikällor. Den bör medverka till att användarna fårökade företagsekonomiska motiv att satsa på sådana energikällor i stället förpå kol. I propositionen anförs att man i stödverksamheten bör prioritera tekniksom grundas på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minstamöjliga miljöpåverkan. I fråga om kol understryks att det är av stort värde omstödet kan omfatta introduktion av viss nyutvecklad utrustning förmiljöskyddsåtgärder, t. ex. rökgasavsvavling. Det är enligt utskottets mening viktigt att allamöjligheter att snabbt ersätta olja och att hushålla med energi tas till vara.Regeringen bör i sina avvägningar mellan olika investeringar prioriteraåtgärder som syftar till att stödja inhemska bränslen framför kol. Utskottetinstämmer därför med mofionärerna i att ett kraftigt stöd till en introduktionav kol i stor skala inte bör ges. Att så skall ske är uppenbarligen inteavsikten med förslagen i propositionen. De allmänna grunder som anges ipropositionen och de som föreslås i motion 1980/81:144 har i allt väsentligtsamma innebörd. Utskottet tillstyrker sålunda den i propositionen förordade inriktningenav stödsystemet. Härigenom fillgodoses i allt väsentligt även motionärernasönskemål. I detta sammanhang tar utskottet upp förslaget i motion1980/81:142 att regeringen skyndsamt skall låta utreda hur man bäst ochbilligast skall anpassa befintliga värmesystem till lägre vattentemperaturer. Isin motivering anknyter motionärerna fill önskemålet om en satsning påvärmepumpar. De säger att temperaturen i värmesystemen måste sänkas, omvärmepumpar skall kunna utnyttjas effektivt. Denna fråga har behandlats avelanvändningskommittén. I betänkandet (Ds 11980:22) El och olja föreslårkommittén bl. a. att tillkommande vattenburna system skall dimensioneras förlågtemperatur. Den nuvarande temperaturen i radiatorerna, 80°-60°, bör sänkastill 60°-40°. Härigenom underlättas, bedömer kommittén, utnyttjandet av direktsolvärme, spillvärme och värmepumpar. Med hänsyn härtill räknar utskottet med att det problemsom aktualiseras i motionen uppmärksammas av berörda myndigheter. Utskottetfinner inte skäl för en sådan framställning till regeringen som motionärernabegär. Verksamheten med utbildning ochrådgivning i energibesparande syfte är av betydelse för att stimuleranäringslivet att vidta lämpliga energisparåtgärder. Avsikten är att dennaverksamhet skall intensifieras. I propositionen uttalas att det finns goda skälför en betydande satsning på rådgivning inom energiområdet vad gäller främstmindre och medelstora företag. Det anges som naturligt att de regionalautvecklingsfonderna även i fortsättningen utgör basen för denrådgivningsverksamhet inom energiområdet som är NU1980/81:19 7 riktad mot näringslivet. Denna verksamhet skall framgentfinansieras via oljeersättningsfonden. Utskottet vill för sin del understryka betydelsen av dennarådgivningsverksamhet. I motion 1980/81:143 önskas att rådgivningen ienergifrågor även skall omfatta jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Enligt vadutskottet erfarit lämnas redan nu i viss utsträckning sådan rådgivning. Dennafråga behandlades i en interpellationsdebatt den 5 december 1980.1 sitt svar påen interpellation (1980/81:29) av () om jordbrukets ochträdgårdsnäringens energiförsörjning anförde jordbruksminister . a. följande. Lantbmksstyrelsen ochlantbruksnämnderna administrerar stödet till energisparande åtgärder inomträdgårdsnäringen. Stöd till sådana åtgärder inom jordbruket sköts avindustriverket och utvecklingsfonderna. Samråd med lantbruksnämndernaförekommer därvid vanligen. Intresset för hushållning med energi är mycket stort inomjordbruket. Detta gäller både möjligheterna att ta till vara de outnyttjadeenergiresurser som finns inom jordbruket och möjligheterna att spara energigenom minskad förbrukning. Detta intresse visar sig särskilt när det gällerefterfrågan på informafion och rådgivning. Jag måste konstatera att varkenlantbruksnämnderna eller andra organ kan tillgodose denna efterfrågan. I olika sammanhang har konstaterats att rådgivningen ärett av de medel som är effekfivast när det gäller att få hushåll och företagatt spara energi. Detta är en av anledningarna till att regeringen ipropositionen om stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. föreslagit enbetydande satsning på rådgivning inom energiområdet i fråga om främst mindreoch medelstora företag. Som aviserats i denna proposition kommer behovet avmedel och närmare riktlinjer för rådgivningsverksamheten att tas upp i denenergipolitiska propositionen. I det sammanhanget kommer frågan om resurserför en ökad energirådgivning till jordbruket och trädgårdsnäringen att behandlas. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet ifrågavarande yrkande i motion 1980/81:143. Den stödform som enligtpropositionen normalt kan komma i fråga är lån. Bidrag bör förekomma endast förprojekt med stora tekniska risker. Föredraganden understryker att det är avstor betydelse att den som vill genomföra investeringar eller mindre åtgärderinom detta område visar sin tro på och sitt intresse för projekten. Stödet bördärför inte vara den enda finansieringskällan i ett projekt. Vidare bör stödetsandel av en investering räknas på totalinvesteringen, varvid merinvesteringen -när den kan beräknas - bör utgöra en övre gräns för lånet. Följande riktlinjerför stöd till olika slags projekt lämnas. För prototyper ochdemonstrationsanläggningar skall stödet kunna uppgå till högst och förövriga åtgärder till högst . Villkorliga lån och bidrag skall reserverasför projekt med betydande risker - främst då prototyper ochdemonstrationsanläggningar. NU1980/81:19 8 fullskaleanläggningar bör villkorslån kunna utgå, då dekommersiella riskerna är betydande. Enligt propositionen är det väsentligt attstödverksamheten koncentreras till projekt av någorlunda stor omfattning.Stödet bör därför avse projekt där stödets andel av investeringskostnadenuppgår till . I vissa fall skall dock undantag från denna undregräns kunna medges. I propositionen anges att detta kan bli aktuellt när detkan bedömas att den tänkbara marknaden och den beräknade effekten av stödet ärmycket stor. Enligt mofion 1980/81:143 är den föreslagna undre gränsenalltför hög. Mofionärerna påpekar att denna gräns innebär att lån i allmänhetinte kan erhållas för investeringar . De säger att en betydandedel av nytänkandet på energiområdet sker i små och medelstora företag, ijordbruket och i trädgårdsnäringen. Med den föreslagna gränsdragningen befararmotionärerna att åtskilliga intressanta projekt inte kommer till stånd. Imotionen föreslås därför att gränsen för stödets andel av investeringskostnadernaskall sättas till . Enligt utskottets mening talar starka skäl förmotionärernas förslag. En viktig uppgift för både samhälle och näringsliv äratt på allt sätt söka främja ny energiteknik för att därigenom bidra till attminska oljeberoendet. I många fall är det, som motionärerna framhåller, i demindre och medelstora företagen som ett nytänkande sker och innovationer kommerfram. En sänkning av den undre gränsen skulle även kunna innebära att marknadenför energisparande utrustning, t. ex. av typ värmepumpar, skulle komma att öka.Tyngdpunkten i stödverksamheten bör normalt ligga pä stora projekt, menutskottet förordar att lån skall kunna lämnas ner till en gräns av 50 000 kr.Utskottet föreslår att gör ett uttalande av denna innebörd. I fråga om organisationen förstödverksamheten redovisas i propositionen att OED har föreslagit att stödetskulle knytas fill industriverket. Föredraganden anser att stödet är ettviktigt energipolitiskt styrmedel och räknar med att det skall få storgenomslagskraft. Med hänsyn härfill måste organisationsfrågan ses i ett störresammanhang tillsammans med övriga organisationsfrågor inom området, uttalarhan. Han hänvisar även till att de förslag som utredningen ommyndighetsorganisationen pä energiområdet har lagt fram f. n. bereds inomregeringskansliet. I avvaktan på ett kommande ställningstagande tillorganisationsfrågan inom energiområdet föreslås nu en tillfällig organisation iform av en kommitté, som är tänkt att fungera . Avsikten är attkommittén skall tillkallas för att bl. a. utarbeta närmareanvisningar för tillämpningen av det nya stödsystemet. Efter den 1 januari 1981skall kommittén även handha stödverksamheten. Denna lösning avorganisationsfrågan avvisas i motion 1980/81:144. Motionärerna hänvisar tillOED:s förslag och till att huvudparten av remissinstanserna har tillstyrkt attindustriverket skulle svara för stödverksamheten. I väntan på beslut om nymyndighetsorganisation på NU1980/81:19 9 energiområdet är det enligt motionärerna viktigt att detnya stödsystemet kan bli ett handlingskraftigt instrument i energipolifiken. Deanser vidare att fondens möjligheter att snabbt kunna fungera effektivt skulleallvarligt försämras om man tillskapar en ny organisafion i stället för attutnyttja den kunskap och organisafion som finns inom industriverket.Motionärerna förordar sålunda att industriverket skall handhaoljeersättningsfondens verksamhet. Det skäl som i propositionen ges för lösningen med entemporär organisation är att man genom att välja en sådan inte föregriper ettkommande ställningstagande till myndighetsorganisationen på energiområdet. Ipropositionen aviseras att förslag i denna fråga kommer att utarbetas under år1981. Utskottet kan mot här angiven bakgrund tillstyrka att en särskildkommitté får i uppdrag att handha stödverksamheten på energiområdet.Kommitténs uppgifter är tidsbegränsade. Syftet med dess tillsättande är attunderlätta en framtida helhetslösning av organisationen på energiområdet.Utskottet finner det angeläget att den erfarenhet som redan finns företräddinom statsförvaltningen tillvaratas i största möjliga utsträckning. Det ärenligt utskottets mening angeläget att oljeersättningsfonden verkligen kanfungera effektivt från början. Avsikten är att fonden skall svara förstödverksamheten redan från , dvs. inom mindre än en månad.Detta förutsätter att fonden nära samarbetar med industriverket. Det är viktigtatt fonden kan repliera på de erfarenheter och den kunskap på detta område somfinns inom industriverket. bör genom ett särskilt uttalande anslutasig till vad utskottet här anfört om fondens organisation och verksamhet. I motion 1980/81:143 önskas endecentralisering av rätten att besluta om stöd . Motionärernaförordar att lantbruksnämnderna får sådan rätt när det gäller jordbruks- ochträdgårdsnäringarna och de regionala utvecklingsfonderna när det gäller små ochmedelstora företag.