bet · G401KU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Han åtföljdes av industriminister ,undersekreteraren i ministeriet för , chefen förutrikesministeriets traktats- och juridiska avdelning , LibyensChargé d'Affaires i , försäljningschefen i oljeföretagetBREGAH, ställföreträdande chefen för utrikesministeriets traktats-och juridiskaavdelning samt chefen för den libyska marinen, majorFawsi Shakshiki. Under sitt besök togs premiärminister emot avregenten, H.K.H. Hertigen av , som också gav en lunch för den libyska delegationen. Premiärminister hade i flera omgånger ingåendeöverläggningar med statsminister och träffade också utrikesministerAndersson, socialminister , industriminister , handelsministerFeldt, arbetsmarknadsminister och utbildningsminister sammanträffade den libyska delegadonen med ett stort antal ledandeföreträdare för svenskt näringsliv, varjämte den företog industribesök.Premiärministern hade också samtal med företrädare för det socialdemokra-dskapartiet, SSU och LO. I samtalen mellan de båda regeringscheferna skedde etttankeutbyte över ett vitt fält av ämnen. Beträffande situationen i MellerstaÖstern underströks vikten av ett genomförande av FN:s resolutioner. I sambandhärmed betonades det palesdnska folkets legitima rätdgheter och att landförvärvgenom militär erövring icke kan tolereras. De uttryckte även sitt helhjärtadestöd för befrielserörelserna i , och . Man var på båda sidor överens om nödvändigheten av ettsolidariskt samarbete och ett ökat utbyte av åsikter och erfarenheter mellan desmå länderna i syfte att uppnå och bevara nationell frihet och oberoende. I samtalen lades stor vikt vid utvecklingsländernassärskilda problem, bl. a. förhållandet mellan de huvudsakligenråvaruproducerande länderna och industriländerna. Båda parter uttryckte sinuppskattning av det algeriska KU1980/81:25 380 förslaget som kommer att leda till att ett extra möte medFN:s generalförsamling sammankallas kring dessa frågor. Från svensk sida betonades vikten av kontakter med Libyenoch . Man var överens om värdet av ett utbyte av åsikter ocherfarenheter mellan skilda stater i en gemensam strävan för ekonomisk ochsocial rättvisa. Det konstaterades med dllfredsställelse att de bilateralaförbindelserna mellan Libyska Arabrepubliken och undergåtten kraftig positiv utveckling. Särskilt gäller detta på handelns och dettekniska och industriella samarbetets område. Vid överläggningarna var manöverens om att goda förutsättningar till en ytterligare fördjupning ochbreddning av de ömsesidiga (ekonomiska och industriella) förbindelsernaförelåg. De bägge regeringscheferna förklarade sig beredda att i en posidv andaverka för detta. För det fortsatta ekonomiska, tekniska och industriellasamarbetet utarbetades Agreed Minutes. Man beslöt att tillsätta en arbetsgruppatt arbeta för intendonernas förverkligande. Denna skall sammanträda inom tremånader. Från svensk sida förklarade man att det besök som denlibyske premiärministern och hans delegadon avlagt i varitutomordendigt nyttigt och uppskattat samt ägnat att befrämja en fortsattutveckling av de redan nu goda förbindelserna mellan Libyska Arabrepubliken ochSverige. Statsminister accepterade med glädje en inbjudan att besökaL.A.R. KU1980/81:25 381 Underbilaga 18 till bilaga 13 Överenskommet protokoll angående möjligheterna tillutvidgat ekonomiskt och industriellt samarbete mellan Libyska Arabrepublikenoch Under besök i av endelegation från Lybiska Arabrepubliken under ledning av major , medlem av revolu-. donsrådet och premiärminister, fördes överläggningar med en svensk delegation under ledning av statsminister angående möjlighe terna till utvidgat ekonomiskt och industriellt samarbete mellan Libyska Arabrepubliken och . Under dessa överläggningar överenskoms att stärka och utveckla sådant samarbete, vars förutsättningar förefaller vara speciellt gynnsamma på följande områden; b) infrastruktur,såsom c) olikaområden inom industrin, såsom - utrustning förtransporter och kommunikationer - andra sektorerinom verkstadsindustrin e) mineralprospekteringoch gruvmaterial g) knowhowoch experter För genomförandet av ovanståendeskall de två parterna uppmuntra sina respekdve organisationer och företag attträffa de nödvändiga överenskommelserna. Under överläggningarna uttryckte båda parter stortintresse för utökad handel med olja och oljeprodukter. KU1980/81:25 382 Libyska'Arabrepubliken är bereddatt förse med raffinerade produkter och råolja för en period av 10 år.Med nuvarande raffinaderikapacitet i är det svenska intresset förimport av råolja från Libyska Arabrepubliken 1-2 milj. ton , förutominköp av raffinerade produkter. Parterna har diskuterat möjligheterna att uppföra ettgemensamt raffinaderi i . De har överenskommit att studeramöjligheterna till ett sådant åtagande i samband med aktuella planer på enutbyggnad av raffinaderikapaciteten i . Parternaöverenskom att fortsätta diskussionerna i dessa frågor. På libysk sida uttrycktes intresse för regelbundnainköp av cement, papper, stål och trä. På libysk sida uttrycktes även intresse för byggande avoljetankfartyg och torrlastfartyg i med tidigast möjliga leveranser. På svensk sida förklarade man sig beredd att sökatillfredsställa dessa önskemål. Det överenskoms att en svensk-libysk arbetsgrupp skulleupprättas med syfte att ytterligare utarbeta förslag till samarbete inom ovannämnda områden ävensom inom andra områden. Dennaarbetsgrupp skall ha sitt första sammanträde . Som gjordes iStockholm , motsvarande 12:e Safar 1394 i officiella texter påarabiska, engelska och svenska. För För Libyska Arabrepublikens regering () (Abdessalain Jalloud) KU1980/81:25 383 Underbilaga 19 dll bilaga 13 Angående viss utbildning av libyska medborgare vid TelubAB i Med anledning av förfrågan frånutskottet rörande vilka kontakter som tagits med fram tilldess företaget tecknade avtal angående denna affär får jag anföraföljande. Först skall framhållas att den aktuella affären varkenlett till något ärende eller beslut av regeringen ellerkrigsmaterielinspektören. Av minnesanteckningar upprättade av numera avlidnekrigsmaterielinspektören samt hovrättsassessorn JörgenHolgersson framgår emellertid att verkställande direktören i BenktDahlberg vid besök hos (varsjukskriven) omtalat att Telub förde förhandlingar om utbildningav libyska tekniker i med sikte på kompetens för inträde på tekniskhögskola inom vissa teknikområden. Studierna skulle inte vara inriktade på krigsmateriel.Enligt hade UD "gett klartecken" till Telubs engagemang iutbildningen. Vid besök i hade också sammanträffat med landetsförsvarsminister som därvid uttryckt intresse för kontakter och köp i Sverigeav vissa slag av defensiv försvarsmateriel. Sedan rapporteratbesöket till , meddelade denne att allförsäljning av krigsmateriel till var utesluten. Vid ett möte hos handelsminister den 14 februari1979, till vilket , dåvarande departementsrådet , UD, och Dahlbergvar kallade, framhöll (enligt en anteckning av ) att regeringenmotsatte sig den planerade utbildningen. Avslutningsvis kan påpekas att samtliga aktier i av fabriksverken (FFV) och att bolaget till följd härav ingår somhelägt dotterbolag i . KU1980/81:25 384 Underbilaga 20 dll bilaga 13 Gemensamthandels-, utrikes-, PROTOKOLL 8, RS försvars-och industriärende vid regeringssammanträde 2524/1980, Uppdrag att följa viss utbildning vid , Styrelseordföranden i ,, generaldirektören har vid en genomgång den 9 februari 1981till cheferna för handels- och industridepartementet anmält att styrelsen fåttkännedom om att vissa delar i de sista avsnitten av den fyraåriga utbildningensom ges ett nittiotal libyska medborgare vid bolagets teknikskola i ha viss militärteknisk inriktning och att utbildningen alltså inte somtidigare har uppgivits skulle vara.helt igenom civil. Bolaget har redan inlettöverläggningar med sin libyske motpart i syfte att förhindra att någon del avutbildningen kommer att innehålla militära eller militärtekniska inslag. Motdenna bakgrund har bolagets styrelse beslutat begära att regeringen uppdrar åtkrigsmaterielinspektören att följa utbildningen. Regeringen uppdrar åtkrigsmaterielinspektören i att följa den utbildning avlibyska medborgare som äger rum vid Telubs teknikskola i . Krigsmaterielinspektören skall löpande hålla regeringenunderrättad om utbildningens innehåll och inriktning. krigsmaterielinspektören,, försvarsdepartementetindustridepartementet KU1980/81:25 385 Underbilaga 21 dll bilaga 13 Handels- och industriministrarnasäger i ett uttalande för TT att den nya ledningen för det statliga företagetTelub informerade regeringen om att nytt material hade kommitfram rörande den tekniska utbildning av libyer som bedrivs vidTelubs teknikskola i . Detta material skiljer sig från vad som tidigareredovisats inför regeringen, konstitutionsutskott ochkrigsmaterielexportkommittén vid de utfrågningar som har hållits med bolagetsförra ledning. Den nya Telub-ledningen har på grundval av det framkomnamaterialet bedömt att delar i de sista avsnitten av den fyraåriga utbildningenhar viss militär-teknisk inriktning. Dessa delar står alltså i strid med Telubstidigare försäkran om att utbildningen skulle vara helt igenom civil. En utbildning med militära eller militär-tekniska inslagav libyska elever vid Telubs teknikskola är självfallet inte acceptabel.Regeringen har därför på diplomatisk väg meddelat den libyska regeringen attden del av utbildningen som skulle ha haft en sådan inriktning inte kangenomföras. Regeringen har vidare försäkrat sig om att Telubs styrelsevidtar åtgärder så att ingen del av utbildningen får ifrågavarande inslag.Telub har redan inlett överläggningar med sin libyska motpart härom. Regeringen har i detta sammanhang genom den nya ledningenförvissat sig om att den utbildning som hitdlls har bedrivits och som f. n.bedrivs inte innehåller några militär-tekniska element. Detsamma gäller för denutbildning som enligt kursplanen skall ske under det närmaste året. Regeringen har dessutom efter samråd med ledningen förTelub uppdragit åt krigsmaterielinspektören att nära följa utbildningen vidTelubs teknikskola. 25 1980/81. KU1980/81:25 386 Jag skriver till Dig i Din egenskap av ordförande iKrigsmaterielexportkommittén i en angelägenhet som alltmer bekymrar mig. Som Du vet hade jag för sedan tillfälle att besökaTelub i . Där får ett 90-tal libyska ungdomar en utbildning som kananvändas som ett led i militär utbildning. Utbildningen har beställts av libyskmyndighet. Detta förhållande har fått stor uppmärksamhet i denallmänna debatten. Kritikerna har påtalat den enligt deras mening bristandekonsekvensen i en politik som å ena sidan förbjuder vapenexport till ,men å andra sidan dllåter att i köpa en utbildning som kananvändas till att höja landets militära slagkraft. De menar också attutbildningen vid Telub har en sådan utformning att den kan användas förterrordåd i . Enligt min mening är det omöjligt att vifta bort dessainvändningar. Jag är väl medveten om att det finns ett avtal mellanTelub och , vilket kraftigt begränsar handlingsmöjligheterna. Jag ärockså medveten om att vi inom utredningen diskuterar åtgärder för att förhindraen framtida upprepning. Detta löser emellertid inte det akuta problemet. Jag villdärför föreslå Dig att utredningen tar ett initiadv för att öka samhälletsinsyn i vissa delar av Telubs verksamhet, lämpligen genom att en av regeringentillsatt särskild utredningsman får i uppdrag att följa den aktuellautbildningen vid företaget. Alla borde rimligen ha ett intresse av största möjligaöppenhet kring denna fråga. KU1980/81:25 387 Gemensamt justitie-, utrikes-,försvars-, handels- och industriärende Förordnande om särskild undersökning beträffande den s. k. Telubaffären är ett helägtdotterföretag till som i sin tur ägs av staten genomförenade fabriksverken. Telubs huvudkontor är förlagt till , men företagethar verksamhet också på andra håll i landet. Verksamheten omfattar bl. a.underhåll av materiel, tekniska utredningar och utbildningsprogram för densvenska försvarsmaktens räkning. ingick Telub ett avtal med libyska staten omatt utbilda ett antal libyska medborgare i tekniska ämnen. Frågan om regeringens och enskilda statsråds befattningmed utbildningsärendet togs upp i konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande vid 1979/. Av betänkandet framgår bl. a.att Telubs dåvarande verkställande direktör vid skilda tillfällen under åren1977 och 1978 tagit kontakt med olika departement om den planerade utbildningensamt därvid uppgivit att utbildningen skulle ta sikte på kompetens för inträdepå teknisk högskola och inte skulle vara inriktad på krigsmateriel. Vidareredovisas i betänkandet uttalanden i ärendet från nuvarande och förutvarandeledamöter av regeringen. majoritet fann inte denverkställda granskningen föranleda något särskilt uttalande från utskottetssida. följde utskottet (KU 1979/80:50, 52, rskr 1979/80:321). Uppgifterna från Telub att utbildningen inte skulle varainriktad på krigsmateriel har förts fram i skilda sammanhang, bl. a. iriksdagen (prot. 1979/80:68 s. 33-36 och 111 s. 3-9). Vid en genomgång har Telubs ledninginformerat företrädare för regeringen och om att de tidigareuppgifterna att utbildningen inte innehöll några militärtekniska inslag varfelakdga. Av informationen framgår att det vid sidan av de tidigare företeddautbildningsplanerna har funnits kursplaner och åtaganden mot den libyskeuppdragsgivaren som inte förut har varit kända. KU 1980/81:25 388 Telub har tagit upp diskussioner med beställaren omatt den militärtekniska delen av utbildningen skall utgå. Efter begäran frånföretagets styrelse har regeringen i beslut uppdragit åtkrigsmaterielinspektören att följa utbildningen av libyska medborgare vidTelub. Med hänsyn till vad som har framkommit börfrågans tidigare behandling inom regeringen och granskasnärmare. Granskningen bör särskilt inriktas på att försöka få klarlagt vad somvid ohka tidpunkter var känt om innehållet i det med libyska staten träffadeavtalet. Regeringen uppdrar åt f. d. regeringsrådet attverkställa en sådan granskning. Denna bör ske genom att upplysningar inhämtasfrån personer inom och genom att dllgängligt material genomgås.Även upplysningar från personer utanför bör i möjligaste måninhämtas. Resultatet av granskningen redovisas till chefen förjustitiedepartementet. Chefenför beslutar om sekreterare samt experter och annatbiträde åt . Beträffande ersättning till och experterskall förordningen (1978:45) om ersättning vid kommittéuppdrag dllämpas, omregeringen ej bestämmer annat. Kostnaderna skall belasta andra huvudtitelnskommittéanslag. KU 1980/81:25 389 Förteckning över ett antal lagar och förordningar i vilkaförekommer hänvisning till reglerna om basbeloppet i lagen (1962:381) om allmänförsäkring giftermålsbalk konkurslag kommunalskattelag lag omarvsskatt och gåvoskatt rättegångsbalk föräldrabalk militärersättningslaguppbördslag statenspensionslöneförordning statens allmänna tjänstepensionsreglemente förordningmed tilläggsbestämmelser till statens allmänna tjänstepensionsreglemente lag omallmän försäkring lag om bidragsförskott arbetsmarknadskungörelse lag omändring av vissa underhållsbidrag lag om statlig lönegaranti vid konkurskungörelse om sjömanspension rättshjälpslag studiestödslagstudiestödsförordning förordningom statligt stöd till kommersiell service i glesbygd lag omdelpensionsförsäkring trafikskadelag bokföringslag förordningom ändring av vissa statliga tjänstepensioner fr. o. m. förordningom utbetalning av statliga tjänstepensionsförmåner och vissa socialförsäkringsförmånerm.m. lag om krigsskadeersättning till sjömän lag om uppräkning avyrkesskadelivräntor m. m. brottsskadelag förordningom ändring av livräntor enligt äldre stadiga tjänstepensionsbestämmelser förordningom ändring av vissa underhållsbidrag förordning om stadigt stöd till glesbygdrättshjälpsförordning KU1980/81:25 390 Författningar enligt vilka basbeloppet enligt AFL harbetydelse vid fastställande eller beräkning av förmåner som administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna 1, Kommunalskattelagen (1928:370) Skatteredukdonför folkpensionärer och skattefrihet för livränta på grund av personskada. 2, Lag (1950:261) om ersättning ianledning av kroppsskada, ådragen under militärtjänstgöring. Storlekenav vissa förmåner. 3, Förordning (1950:250) omersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m.m. Storlekenav vissa förmåner. 4, Lag (1954:243)om yrkesskadeförsäkring. Storleken av vissa förmåner. 5, Lag (1954:246)om krigsförsäkring för sjömän m. fl. Storleken av vissa förmåner. 6, Förordning(1954:247) om ersättning av statsmedel vid olycksfall, som till följd avkrigsåtgärd drabba sjömän m. fl. Storlekenav vissa förmåner. 7, Förordning (1954:248) ömersättning av statsmedel vid olycksfall, som dll följd av krigsåtgärd drabba fiskare. Storlekenav vissa förmåner. 8, Förordning (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret. Storlekenav vissa förmåner. 9, Lag (1956-.293) omsmittbärarersättning. 3 § maximering av ersättning. 10, Kungörelse (1961:457) omersättning på grund av medverkan vid olyckor i atomanläggningar m. m. Storlekenav vissa förmåner. 11, Kungörelse (1961:564) omersättning av statsmedel för medverkan i flygräddningstjänst m. m. Storlekenav vissa förmåner. Kungörelse (1962:607) omersättning på grund av verksamhet för brandsläckning m. m. Storlekenav vissa förmåner. Lag (1962:381) om allmänförsäkring, 3:2,4 maximering av sjukpenning 3:9maximering av havandeskapspenning 4:4,10,14 maximering av föräldrapenning KU1980/81:25 391 6:2, 7:4 storleken av folkpension i form av ålders- ochfolkpension 8:4 storleken av folkpension, änkepension 8:6 storleken avfolkpension, barnpension 9:1 storleken av barntillägg till folkpension 9:3förutsättningar för och storleken av handikappersättning 9:4 förutsättningarför och storleken av vårdbidrag 11:5 lägsta och högsta pensionsgrundandeinkomst 11:6 beräkning av pensionspoäng 12:1minsta antal år för rätt till filläggspension i form av ålderspension 12:2beräkningen av filläggspension i form av ålderspension 13:1 förutsättningen förfilläggspension i form av förtidspension 13:2 förutsättningen för beräkningenav antagandepoäng 13:2,3 beräkningen av filläggspension i form avförtidspension 14:1 förutsättningarna för familjepension i form av dlläggspension14:3 storleken av dlläggspension i form av änkepension 14:5 storleken avdlläggspension i form av barnpension 19:1 underlaget för dlläggspensionsavgift19:3 underlaget för dlläggspensionsavgift Lag (1962:392) omhustrudllägg och kommunalt bostadsdllägg till folkpension, 1 §storleken av hustrutillägg 5 § inkomstberäkningen Kungörelse (1962:393) omrätt i vissa fall för kommun eller annan att uppbära folkpension, 4 §storleken av förbehållsbelopp. Lag(1964:143) om bidragsförskott 4 § storlekenav bidragsförskott 15 §betalning av underhållsbidrag till försäkringskassa, indexberäkningen avunderhållsbidrag enligt lagen (1966:68) om ändring av underhållsbidrag 18 §förbehållsbelopp vid eftergift. Arbetsmarknadskungörelse(1966:368) 20 §underlag för beräkning av dagpenning. Lag (1966:680)om ändring av vissa underhållsbidrag. Lag (1969:205)om pensionstillskott. Förutsättningarna för och storleken av. Lag (1967:919)om värdesäkring av livräntor. Lag (1967:920)om värdesäkring av yrkesskadelivräntor som utgår av statsmedel m. m. Kungörelse(1971:380) om avgifter vid ålderspension KU1980/81:25 392 Kungörelse (1971:831) ompensionsbelopp enligt första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Lag (1973:213)om ändring av skadeståndslivräntor. Förhöjning av förmåner. Lag (1973:214)om tillägg till vissa ansvarslivräntor. Förhöjning av förmåner. Lag (1973:216)om ändring i lagen (1967:663) om tillägg dll vissa trafiklivräntor. Kungörelse (1973:218) omändring i kungörelsen (1971:14) om tillägg till vissa statliga skadelivräntor m.m. Studiestödslag(1973:349). 7:3förutsättningar för rätt till vuxenstudiestöd 7:7 beräkning av vuxenstudiestöd8 kap. Brandlag(1974:80). Storleken av ersättningen. Lag (1975:380)om delpensionsförsäkring 5 §värdesäkring m. m. Lag (1976:380) omarbetsskadeförsäkring 3:6 maximering av sjukpenningunderlag 4:1 minsta livräntegrundande inkomstförlust 5:1 storleken av begravningshjälp 5:2 maximering av efterlevandelivränta 6:2 värdesäkring av livränta. Värnpliktsförmånsordningen(1976:1008) 7 § maximering av dagpenning. Förordning(1976:1011) om förmåner till civilförsvarsplikdga 6 §maximering av dagpenning. Lag(1977:265) om statligt personskadeskydd 10 §maximering av sjukpenning och underlag för livränta Storlek av begravningshjälp 12 § garantiregel för beräkning avlivränta 13 § underlag för beräkning avsärskild sjukpenning. Lag (1977:267)om krigsskadeersättning för sjömän. Beräkning av ersättning. Lag (1977:268)om uppräkning av yrkesskadelivräntor m. m. Värdesäkring. Lag (1977:269)om uppräkning av statliga yrkesskadehvräntor m. m. Värdesäkring. KU 1980/81:25 393 Lag (1979:84) om delpensionsförsäkring. 4 § förutsättningarna för delpension 8 § förutsättningar förbortseende från bisyssla 11 §värdesäkring av delpension 12 §begränsning av pensionsunderlaget (anställda) 13 §beräkning av pensionsunderlaget (företagare) Vissa av Kungl. Maj :t eller regeringenbeslutade livräntor utgår med viss procent av gällande basbelopp. KU1980/81:25 394 INDUSTRIDEPARTEMENTET PRESSMEDDELANDE 1980:74 Informationssekreterare Förhandlingarna om Ncb:sfinansiering mellan staten - företrädd av generaldirektör - och desju skogsägareföreningarna i norra är nu avslutade. Bo Hedströmredogjorde för resultaten av förhandlingarna. Staten skjutertill och skogsägareföreningarna i nytt aktiekapital i Ncb. Statensägarandel i bolaget ökar till och skogsägarnas andel minskartill . Det producentkooperativa inslaget i Ncb finns därmedkvar. Uppgörelsenmellan ägarparterna förutsätter att bolaget erbjuder inlösen av industribevistill av nominella värdet som alternativ till omvandling avindustribevis till aktiekapital i Ncb. Enligt direktiven från regeringenskulle förhandlingarna syfta till att finna en tillfredsställande finansieringoch ägarstruktur för företagets fortsatta verksamhet, detta mot bakgrund av enändamålsenlig omstrukturering inom Ncb. Direktiven innebar vidare att de värdenur samhällssynpunkt som en producentkooperativ verksamhet inom skogsindustrinutgör, särskilt skulle beaktas. I första hand skulle en lösning försöka nås därnuvarande ägarfördelning bibehålls (staten ), ). I samband med förhandlingar om ägartillskott har även möjligheternaatt förbättra företagets virkesförsörjning diskuterats. I konsortialavtalet mellan staten ochskogsägareföreningarna som träffades då staten gick in i Ncb, sägsatt Ncb:s verksamhet ska bedrivas efter strikt affärsmässiga ochföretagsekonomiska principer. Parterna är överens om att dessa principer skagälla även i fortsättningen. Under de förhandlingar som bedrivits harskogsägareföreningarna understrukit vikten av att dessa principer fillämpasfullt ut. Följaktligen har skogsägareföreningarna hävdat att bl. a. Forss ochHörnefors massafabriker avvecklas. Parterna är överens om att Ncb böromstruktureras i ordnade former. När det gäller enheter inom koncernen som kanbedömas som utvecklingsbara och där en lönsam produktion kan förutses, skallsamarbete med andra skogsföretag eftersträvas samt att i andra fall fårförsäljning övervägas. Skogsägareföreningarnaär inte beredda att förändra nu gällande virkes- KU1980/81:25 395 Avtalet innebär att avföreningarnas virkesfångst skall levereras till Ncb. Avtalet gäller iytterligare . Förhandlingarna om ägartillskott till Ncb har lett tillföljande resultat där statens medverkan kräver regeringens och riksdagensgodkännande: Staten tillskjuter ett kapitaltillskott på i formav nytt aktiekapital i Ncb för att möjliggöra en snar omstrukturering i ordnadeformer av företaget. Skogsägareföreningarnatillskjuter i nytt ägarkapital i Ncb.