bet · G401UbU37 · 1980-12-31 00:00:00 — Frågan om organ förregional samordning av det lokala utvecklingsarbetet har diskuterats i detutrednings- och remissarbete som ligger till grund för propositionen.Föredragande statsrådet förutsätter att de som anser att behov av samordningföreligger i något avseende också tar de nödvändiga kontakterna för att ettsådant organ skall komma till stånd. Regering och riksdag bör däremot intebesluta härom. bereds tillfälle ta del av vad föredraganden anfört idenna fråga. Utskottet anser inte att bör göra något uttalande medanledning härav. UbU1980/81:37 11 Med personalutveckling avses ipropositionen intr"oduktion, fortbildning och vidareutbildning samt deövriga åtgärder som arbetsgivaren vidtar och som bidrar till personalensutveckling. Personalutbildning används som ett sammanfattande begrepp förfortbildning och vidareutbildning. Enligt propositionen bör det alltjämt ankomma på statenatt ha det övergripande ansvaret för personalutbildningen. Planering avpersonalutveckling bör emellertid också ses som ett led i den lokalaverksamhetsplaneringen. Det bör, anför föredragande statsrådet, vara en lokalangelägenhet att bedöma vilka utvecklingsinsatser som kan vara aktuella motbakgrund av bl. a. de mål och riktlinjer för personalutbildning som statenanger samt de utbildningar för skolpersonalen som anordnas inom högskolan, avSÖ eller av andra utbildningsanordnare. Staten bör ekonomiskt stödjakommunernas verksamhet pä detta område. Sammanfattningsvisanser statsrådet att staten bör svara för denövergripande planeringen och samordningen av personal utbildningarna, - ange mål ochriktlinjer för samt göra en prioritering av personalkategorier och innehåll iper"sonalutbildningen, - genom olikaarrangemang erbjuda möjligheter till en återkommande utbildning förskolväsendets personal samt ge allmänt stöd åtskolutvecklingen i kommunerna dels genom att kom munerna ges en samlad resurs för lokalt utvecklingsarbete och personal utbildning, dels genom personalinsatser för stöd till lokalt utvecklingsar bete och medverkan i personalutbildning som arrangeras lokalt. Kommunen bör inom ramen för det lokala utvecklingsarbetet ansvara förplanering, organisation och i en del fall även genomförande av personalutbildningenligt de av staten givna riktlinjerna men med anpassning till lokala behov ochförutsättningar. Kommunerna får enligt propositionen därmed ansvaret för attcentralt beslutade utbildningsinsatser planeras in i ett lokalt utbildningsprogram. Utskottet föreslår att godkänner de riktlinjerför ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om personalutbildningenför skolväsendet som förordats i propositionen. Det är enligt propositionen intemöjligt att nu göra en heltäckande beskrivning av de personalutbildningsbehovsom kan bli aktuella . Det måste ankomma på SÖ att som en del avden långsiktiga och övergripande planeringen också analysera och presenterabehoven av personalutbildning samt lägga fram förslag till innehåll i ochinriktning av sådan utbildning. Föredragande statsrådet kommer därför underförutsättning av bifall till förslagen i propositionen senare attföreslå regeringen att uppdra åt SÖ att i samband med anslagsframställningarnamed början /83 kartlägga behovet av personalutbildning UbU1980/81:37 12 inom skola och vuxenutbildning samt lägga fram förslagtill erforderliga åtgärder och prioriteringar. Enligt föredragande statsrådet skall personalutbildningenprimärt syfta till att bibehålla eller förbättra personalens kompetens.Föredraganden anger i propositionen angelägna personalutbildningsbehov.Riksdagen bereds tillfälle att ta del av vad som anförts härom. De i propositionen nämnda personalutbildningsbehoven ärföljande. Låg- och mellanstadiets lärare samt lärare i grundutbildning förvuxna bör ges möjlighet fill ämnes- och metodinriktad utbildning i svenska ochmatematik. Utbildningsmöjligheter av skilda slag för lärare bör skapas inatur-orienterande och tekniska moment. Flera lärargrupper behöver kompletterasin utbildning i anslutning till de nya kursplanerna för högstadiet eller pågrund av att deras gmndutbildning är föråldrad. Hög prioritet bör ges åtutbildning som breddar kompetensen hos högstadiets lärare. framhåller vidare att den snabba tekniska utvecklingen medför attämneskunskapen för vissa lärare snabbt föråldras och behöver förnyas. Dettagäller också lärare i de yrkesinriktade ämnena. Studier inom detspecialpedagogiska området bör alltjämt prioriteras, och behovet av fortbildningför lärare inom specialskola och särskola bör uppmärksammas. framhåller också behoven av fortbildning av lärare som undervisarinvandrare. Utskottet har inte något att erinra mot vad föredragandeni propositionen uttalat om angelägna personalutbildningsbehov. I propositionen behandlas ävenfrågan om tidsresurser för personalutbildning. I skolförordningen föreskrivs bl. a. följande om läsåretoch läsårsplanering m. m. Läsåret i skolan omfattar (). Underläsåret skall eleverna ha . Vidare skall ()användas för lekar, idrott och friluftsverksamhet. Undervisningen i grundskolaoch gymnasieskola får inställas under tid motsvarande förplanering av skolarbetet och fortbildning av lärare (studiedagar). Det lägstaantalet vardagar då undervisning i skolan skall pågå kan beräknas varieramellan 172 och 176 beroende på bl.a. det antal friluftsdagar som tas i anspråk. Del av kalenderåret som inte ingår i läsåret är ferier.Feriernas längd är (varav för lärarna är semester). I motion 1980/81: 1684 ifrågasätts nuvarande system medlärarforfbild-ning under särskilda studiedagar, då undervisningen inställs ocheleverna enligt motionärerna får till synes onödig ledighet. Motionärernavänder sig också mot tendensen att anordna fler studiedagar än medgivna fem ochatt man tar bort lärare från undervisningen för att de skall förbereda olikaläroplansprojekt m. m. Eleverna bör, säger motionärerna, ha rätt till kontinuerligkontakt med sina lärare i största möjliga utsträckning. UbU1980/81:37 13 Utskottet utgår från attskolförfattningsutredningen (U 1979: 12) ser över de bestämmelser som reglerarläsårsplaneringen, dvs. termins början och slut och antalet undervisningsdagarper år. Det är för skolans syfte angeläget att man i skolförordningen slårfast att eleverna har rätt till ett bestämt antal dagar då undervisning skallpågå (verkliga undervisningsdagar) under läsåret. Detta antal bör inte kunnaminskas genom att olika slag av verksamhet anordnas för personalen eller genomatt eleverna medges delta i aktiviteter som inte är ett naturligt led iundervisningen och som kräver ledighet (t. ex. insamlingsverksamhet). Utskottet delar motionärernas uppfattning att eleverna harrätt till kontinuerlig kontakt i största möjliga utsträckning med den eller delärare som de normalt undervisas av. Utskottet ser emellertid f. n. ingenanledning att uttala sig för någon ändring av bestämmelserna rörandestudiedagar. Utskottet vill dock peka på möjligheten att i viss utsträckningför personalutbildning använda dagar under läsår, då eleverna har lov frånundervisningen. Motsvarande bör gälla friluftsdagar eller annan tid undervilken verksamheter anordnas i vilka lärarna i fråga inte engageras. Vidarebör personalutbildning naturligtvis kunna erbjudas på ferietid utan att förden skull utbildningen kommer att inkräkta på lagstadgad semester. Utskottet föreslår att med anledning av motion1980/81: 1684 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omanordnande av personalutbildning m. m. I motion 1980/81: 1713 (yrkandena1, 2 och 9) yrkas att jämställdhetsprogram bör göras obligatoriska iarbetsplan för rektorsområde, att jämställdhet bör tas upp som obligatorisktinslag i studie- och planeringsdagar för all skolpersonal och att personallagsutbildningenskall innehålla jämställdhetsfrågor. Undervisningen i skolan skall utgå från de mål somuppställts för skolan. Ett viktigt sådant mål är jämställdhet. Enligt den nyaläroplanen för (Lgr 80) skall arbetsplanen ge uttryck för denenskilda skolans mål och ambitioner och därigenom vara ett utvecklingsprogramoch en form av lokalt läroplansarbete. I arbetsplanen bör finnas, heter det iläroplanen, en planering för arbete med frågor som är gemensamma för fleraämnen, t. ex. studie- och yrkesorientering, könsrollsfrågor, frågor omsexualitet och samlevnad. Utskottet, som anser att det inte är lämpligt attcentralt styra kommunernas planering av innehållet i arbetsplaner ochstudiedagar, förutsätter att jämställdhetsfrågor blir behandlade iarbetsplaner och i personalutbildning. Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1980/81: 1713 yrkandena I, 2 och 9. UbU 1980/81:37 14 6 Organisationen för personalutbildning Föredragande statsrådet anför attpersonalutbildningen främst tjänar som ett indirekt styrmedel i fråga omskolväsendets verksamhet och utveckling. Sedan en betydande del av ansvaretför skolan decentraliserats fill nivå är det därför, menar statsrådet,mera angeläget än tidigare att staten utövar ett direkt inflytande överpersonalutbildningens innehåll. I föregående avsnitt har utskottet redogjortför vilka angelägna personalutbildningsbehov som föreligger den närmaste tiden.Programmet skall enligt föredraganden revideras kontinuerligt. SÖ skallkartlägga utbildningsbehovet och avge förslag till regeringen omprioriteringar. Regering och riksdag skall därefter ta ställning tillförslaget. Statens styrning skall vidare utövas genom att SÖ, inom ramen förde av regering och riksdag angivna prioriteringarna, bestämmer vilkautbildningar som skall berättiga till lön med B-avdrag vid tjänstledighet förstudier. De lokala skolstyrelserna skall på grundval av en förteckning översådana utbildningar fatta beslut om tjänstledighet och om löneförmåner undersådan ledighet. Huvuddelenav personalutbildningen skall enligt propositionen bedrivas inom högskolan ochstudieorganisatoriskt ha formen av enstaka kurser. Vissa typer avpersonalutbildning saknar högskolan möjligheter att genomföra. SÖ skall isådana fall ansvara för att utbildningen anordnas på annat sätt. Medel för denpersonalutbildning som skall bedrivas inom högskolan bör enligt propositionenanvisas under anslaget Utbildning för undervisningsyrken under en särskildanslagspost för varje högskoleregion. Det skall ankomma på regionstyrelsernaför högskolan att fördela medlen mellan högskoleenheter. Sammanfattningsvisanger föredragande statsrådet att det blir en uppgift för högskolemyndigheternaatt initiera personalutbildning med utnyttjande av högskolans resurser, följabehovet av personalutbildning och medverka till att högskolans resurserutnyttjas rationellt i fråga om personalutbildningen. Det bör således enligtpropositionen ankomma på högskolemyndigheterna att planera och genomförapersonalutbildningen så att skolväsendets behov tillgodoses. I propositionenföreslås att godkänner de förordade riktlinjerna i fråga omplanering och genomförande av sådana enstaka kurser som är avsedda som personalutbildningför skolväsendet. Denföreslagna ordningen för personalutbildningen förutsätter att sökande som avskolstyrelse bedömts ha behov av utbildningen kan få förtur till kurser somhögskolan anordnar för skolans personalutbildning. Detta är inte möjligt enligtde bestämmelser som gäller i högskolelagens (1977:219, ändrad senast 1980:1099)nuvarande utformning. föreslås därför anta det förslag till ändringi 13 § högskolelagen som bifogats propositionen. I den föreslagna nyaorganisationen för personalutbildning inom skolvä- UbU 1980/81:37 15 sendethar fortbildningsavdelningarna inga självständiga uppgifter att fylla. Deföreslås därför upphöra. Huvuddelen av uppgifterna bör överföras till högskolanliksom större delen av deras resurser för utbildning. Den betydande personellaresurs som finns inom fortbildningsavdelningarna bör enligt föredragandestatsrådet även fortsättningsvis tas till vara i personalutbildningssammanhang,och personalen bör däiför i huvudsak överföras till högskolan. Riksdagenföreslås godkänna förslaget om avveckling av fortbildningsavdelningarna ochfördelningen av deras uppgifter. anför fortsättningsvis att det ökade lokala inflytandet överlärarnas tjänstledighet för studier med någon form av bibehållna löneförmånerförutsätter en ändring av det nuvarande statsbidragssystemet. Statsbidrag föratt täcka kostnaderna för studieledig personal eller ersättare för dem föreslåsdärför enligt propositionen ges via särskilda klart identifierbara ochavgränsade anslagsposter under driftbidragen till skolväsendet och denkommunala vuxenutbildningen. En del av resurserna bör utgå till varie kommunmed en viss procent av statsbidraget till lärarlöner för resp. ,gymnasieskolan och vuxenutbildning. En annan del bör fördelas avlänsskolnämnderna till kommunerna efter samma principer som den resurs försärskilda åtgärder på skolområdet som beslutat om (prop.1980/81: 100, UbU 1980/ 81:30, rskr 1980/81:283). SÖ förutsäUs i samband medanslagsframställningen för /83 redovisa förslag om vilkaprocentsatser som skall gälla för att statens kostnader skall ha sammaomfattning som , dock med hänsynstagande till de beslut om minskning avstatsbidragen till skolan som fattats av . Huvuddelen av statsbidragentill lokal skolutveckling, , skall användas för att täcka kostnader förstudieledig personal och bör kommunerna få disponera fritt förkostnader i samband med det lokala utvecklingsarbetet. Förändringarna istatsbidragssystemet avses träda i kraft den . Imotion 1980/81:2001 yrkas aU ett nyu förslag om skolpersonalens fortbildningoch vidareutbildning skall föreläggas (yrkande 8). Motionärernaframhåller att oklarheterna i propositionen är betydande. Ordningen förplanering och genomförande är oklar, och det framgår inte hur skolväsendetsbehov av personalutbildning skall vägas mot motsvarande behov inom andrasamhällssektorer. Motionärernaanser att fill grund för ett fortsatt arbete med skolans personalutbildning börligga principen om ett sammanhållet ansvar för den av staten finansieradefortbildningen och vidareutbildningen av skolans personal. Vidare bör principenom att högskolan skall utnyttjas för sådana personalutbildningsuppgifter sombäst fullgörs där slås fast. Ett system som innebär att SÖ förfogar över desamlade resurserna för personalutbildning och köper utbildning av högskolanbör övervägas. Innan ett nytt förslag förelagts bör beslut intefattas om ändring i högskolelagen, riktlinjer för planering och genomförandeav personalutbildning, för- UbU 1980/81:37 16 delningav fortbildningsavdelningarnas uppgifter och om statsbidragskon-stmktionen. Personalutbildningeninom skolan är f. n. som föredragande statsrådet framhåller splittrad medavseende på planering och genomförande, och den utnyttjas olika av personalen iskilda kommuner. Personalutbildningen är, med det ökade lokala ansvar förverksamheten som lagts fast i samband med flera viktiga beslut om skolan undersenare år, ett vikfigt instrument för skolans utveckling. Utskottet delardärför den uppfattning som föredragande statsrådet redovisar att ett avpersonalutbildningens främsta syften blir att tjäna som ett indirekt styrmedelför verksamheten och utvecklingen i skolan och att det därför är mer angelägetän tidigare att staten utövar ett direkt inflytande över personalutbildningensinnehåll. Förslageti propositionen om att regering och riksdag skall ange prioriteringar förutbildningen överensstämmer enligt utskottets mening väl med attpersonalutbildningsprogrammet skall vara förankrat i en helhetssyn påskolväsendets utveckling. Härtill bidrar också att SÖ som ansvarig centralmyndighet för skolan skall avge förslag till prioriteringar. Det är enligtförslaget också SÖ som, inom ramen för de av regering och riksdag angivnaprioriteringarna, bestämmer vilka utbildningar som berättigar till lön medB-avdrag vid tjänstledighet för studier. Skolstyrelserna fattar beslut omtjänstledighet. Sammanlagt ger denna beslutsordning enligt utskottet deansvariga myndigheterna för skolväsendet ett avgörande inflytande i fråga ompersonalutbildningen inom skolan. Vaddärefter angår frågan om anordnande av utbildningen är högskolans möjligheteroch lämpligheten hos den att anordna huvuddelen av utbildningen obestridd.Utskottet anser att denna uppgift stämmer väl överens med verksamheten ihögskolan i övrigt. Förslageti propositionen innebär att en särskild anslagspost under anslaget Utbildningför undervisningsyrken skall efter fördelning av regionstyrelserna ställasdirekt till högskoleenheternas förfogande för anordnande av kurser förpersonalen i skolan. Utskottet utgår från att högskoleenheterna anordnar delskurser som enbart är avsedda för skolans behov och som följakUigen heltbekostas av medel från denna anslagspost, dels kurser där vissa platserreserveras för skolpersonalen och där alltså en samfinansiering blir aktuell.En sådan samfinansiering från olika anslag är inte ovanlig i högskolansverksamhet. Högskolemyndigheternahar i sitt planerings- och budgetarbete att väga behovet av fortbildning ochvidareutbildning för skolväsendets personal mot de behov av högskoleutbildningi övrigt som finns i samhället. När det sedan gäller att inom av regering ochriksdag givna ramar planera och anordna personalutbildningen fordras ett närasamarbete mellan företrädare för högskolan och för skolan. Högskolan måste igod tid fä besked om vilka utbildningar som prioriteras inom skolväsendet. Åandra sidan måste kraven ställas på högskolan att skaffa sig kunskaper omutbildningsbeho- UbU 1980/81:37 17 venoch anpassa utbildningen efter skolväsendets krav. Båda parter har här intresseav ett ömsesidigt samarbete. Den överföring av personal ti|l högskolan frånfortbildningsavdelningarna som föreslås i propositionen är enligt utskottetsmening ägnad att underlätta en samverkan. Utskottet kan inte finna att enanordning som innebär att skolväsendet köper utbildning av högskolan är attföredra framför den anordning som föreslagits i propositionen. Risken för enmera komplicerad handläggningsordning är i det förra fallet påtaglig. Vaddärefter gäller ordningen för antagning till kurser som helt eller delvis äravsedda för personalutbildning i skolan är det enligt utskottets uppfattningnödvändigt att skapa möjlighet till förtur för sökande från skolväsendet tillsådana utbildningsplatser som bekostas från den förut nämnda anslagspostenunder anslaget Utbildning för undervisningsyrken. Det av regeringen föreslagnatillägget till högskolelagen avses sålunda tillämpas endast i nu nämndahänseende. Utskottethar således ingenting att erinra mot förslagen i proposifionen i vad avserpersonalutbildningens organisation och föreslår därför att medavslag på motion 1980/81:2001 yrkande 8 dels godkänner riktlinjerna i fråga omplanering och genomförande av sådana enstaka kurser som är avsedda förpersonalutbildning inom skolväsendet, dels antar det förslag till ändring ihögskolelagen som föreslagits i propositionen, dels godkänner förslaget omavvecklingen av fortbildningsavdelningarn Och fördelningen av deras uppgifter,dels slutligen godkänner den föreslagna nya statsbidragskonstmktionen för lokalskolutveckling. Utskottet behandlar slutligen i detta sammanhangett yrkande i motign 1980/81:2005 (yrkande 4), vari hemställs att riksdagenuttalar att möjligheterna till samordning av lärarutbildningen inom de olikahögskolorna beak tas. Utskottet erinrar om att frågor om den institutionellaorganisationen inom en högskoleenhet handläggs lokalt. Utskottet utgår från attvederbör rande högskolestyrelse vid sin prövning av dessa frågor beaktar dekrav som målen för utbildningen samt en praktisk och rationell organisationställer. Detta kan medföra att olika lösningar kan behöva sökas vid skildahögskoleenheter. bör med det anförda avslå motion 1980/ 81:2005yrkande 4. 1. aU med avslag på mofionerna1980/81:310, 1980/ 81:2003, 1980/81:2005 yrkande 1 a, 1980/81:2014 godkänner deriktlinjer för skolforskningsområdet som förordats i proposition 1980/81:97, UbU1980/81:37 18 2. att riksdagenmed avslag på motion 1980/81:2005 yrkandena 1 b, 2 och 3 godkänner deriktlinjer beträffande verksamhets- och planeringsformer för skolforskningensom förordats i proposition 1980/81:97, 3. att liksdagengodkänner förslaget i proposition 1980/81:97 att den pedagogiska nämnden inomskolöverstyrelsen avskaffas, 4. att riksdagenmed avslag på motionerna 1980. '81: 2002 och 1980/ 81: 2004 bemyndigarregeringen att inrätta en tjänst som professor (22) i enlighet med vad somförordats i proposition 1980/ 81:97, 5. att riksdagenbemyndigar regeringen att ändra benärrrningen på en tjänst som professor (22)i enlighet med vad som förordats i proposition 1980/81:97, 6. att riksdagenbeträffande uttalande om en förändrad inriktning m. rn. av ledigblivande tjänstsom professor i pedagogik avslår motion 1980/81:2001 yrkande 9, 7. att riksdagenlägger till handlingarna vad som i proposition 1980/ 81:97 anförts om denregionala samordningen av forsknings- och utvecklingsarbetet, 8. att riksdagengodkänner de riktlinjer för ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i frågaom personalutbildningen för skolväsendet som förordats i proposition 1980/81:97, 9. att riksdagenlägger till handlingarna vad som i proposition 1980/ 81:97 anförts om angelägnapersonalutbildningsbehov. 10. att riksdageit beträffandeanor"dnande av personalutbildning m.m. med anledning av motion 1980/81:1684 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 11. att beträffandejärnställdhetsfrågor avslår motion 1980/ 81: 1713 yrkandena 1, 2 och 9, 12. att med avslag på motion1980/81:2001 yrkande 8 i denna del godkänner de riktlinjer som förordats iproposition 1980/81:97 i fråga om planering och genomförande av sådana enstakakurser som är avsedda som personalutbildning för skolväsendet, 13. att med avslag på motion1980/81:2001 yrkande 8 i denna del antar ett inom utbildningsdepartementetutarbetat förslag till ändring i högskolelagen (1977:218). 14. att med avslag på motion1980/81:2001 yrkande 8 i denna del godkänner förslaget i proposition 1980/81:97om avveckling av fortbildningsavdelningarna och fördelningen av derasuppgifter, 15. att med avslag på motion1980/81:2001 yrkande 8 i denna del godkänner vad som förordats i proposition1980/81:97 om en ny statsbidragskonstruktion för lokal skolutveckling. UbU 1980/81:37 19 16. att beträffande samordning avlärarutbildningen avslår motion 1980/81:2005 yrkande 4. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Hans Nyhage (m), (), (), Lar-s (), (), (), (), (), (), Kari-ErikHäll (s), (), (m), () och ChristinaRogestam (c). , , , , , och (alla s) haravgivit följande reservationer. 1.Uttalande om en förändrad inriktning m.m. av ledigblivande tjänst som professori pedagogik (mom. 6) dels att den del av utskottets yttrande som på s.10 böriar "Vad angår" och slutar "av " bort haföljande lydelse: Utskottetanser att med hänvisning till behovet av att förstärka forskningenoch forskarutbildningen i vuxenpedagogik bör uttala att så snart en tjänst somprofessor i pedagogik blir ledig i denna tjänst vid återbesättandetbör inriktas mot det vuxenpedagogiska området. Detta bör medanledning av mofion 1980/81:2(X)1 yrkande 9 som sin mening ge regeringen fillkänna. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att beträffande uttalande om enförändrad inriktning m.m. av ledigblivande tjänst som professor i pedagogik medanledning av motion 1980/81:2001 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. UbU 1980/81:37 20 2.Organisationen för personalutveckling (mom. 1215) dels att den del av utskottets yttrande som på s.16 börjar "Personalutbildningen inom" och på s. 17 slutar"yrkande 4" bort ha följande lydelse: Detförslag till organisation som lagts fram i propositionen är enligt utskottetsuppfattning inte ägnat att svara mot målsättningen om ett sammanhållet ansvarför personalutbildningen inom skolan. Utskottet konstaterar att förslagetlagts fram utan att det varit föremål för utredning och därmed för analys ochremissarbete. Konsekvenserna av förslaget är därför svåra att bedöma.