bet · G401AU17 · 1980-12-31 00:00:00 — Grundfrågan är principiell: Hur skall fördelningenske mellan stat och kommun av de ekonomiska förluster som uppstår då lägenheterinte kan hyras ut på grund av att planeringsförutsättningarna brustit genomoförutsedda ändringar i näringslivs- och arbetsmarknadsstrukturen? Bedömningardärav gjordes redan genom utformningen av 33 § bostadslånekungörelse.Dessa regler innebar att förluster vid förvaltningen av hus som tillhör kommuneller allmännyttigt bostadsföretag under vissa förutsättningar kunde till fyrafemtedelar täckas genom bidrag av statsmedel efter individuell prövning. Närdenna regel om fördelning av förluster slopades (prop. 1967:100 s. 259, SU1967:100 s. 48) underströks det att detta inte innebar att statsmakterna fritogsig från sitt ansvar för sådana konsekvenser i fråga om sysselsättningen ochbostadsefterfrågan i en ort som följer av genomgripande förändringar i denäringspolitiska förutsättningarna. Statens medverkan i dylika fall bordebestämmas och utformas efter prövning av de speciella betingelserna i varjesärskilt fall varvid i allmänhet det torde fordras beslut av . AU 1980/81:17 Bilaga:CU 1980181:6 y 31 När (CU 1973:19 s. 41) lämnade regeringenett bemyndigande att inte endast ge anstånd utan även att efterge fordringarinnebar detta ett utflöde av men inte någon ändring av de bakomliggandeprinciperna. Riksdagensaccept av att hyresförlustlånen skulle upphöra innebar inte heller en ändringav de grundläggande ansvarsprinciperna. Detta beslut innebar endast attformerna för det löpande stödet förändrades så att extra skatteutjämningsbidragträdde i stället för fortsatta lån med eftergiftsmöjligheter. I sammanhangetkonstaterades också av bostadsministern (prop. 1979/80:100 bilaga 16 s. 77) måste räkna med att det kan behövas särskilda insatser för att klara deekonomiska påfrestningar som uteblivna hyresintäkter medför. (CU1979/80:22 s. 44-45) noterade också att det av naturliga skäl inte varitmöjligt att få en klar bild av i vilken omfattning berörda kommuner genom extraskatteutjämningsbidrag kan komma att kompenseras för bortfallet avhyresförlustlånen. När det gäller t. ex. kan det emellertid nukonstateras att skatteutjämningsreglerna inte ger ett utfall som i rimlig månsvarar mot en tillämpning av de grundläggande och inte upphävda principerna förförlustfördelning. Det krävs därför en ytterligare kompensation. Motbakgrund av det anförda förordar utskottet att det öppnas möjlighet till ettsärskilt riktat stöd till kommun för ökande hyresförluster på sättsom angetts i motionsyrkandet. Regeringen bör ha att utforma de närmaredetaljerna i ett förslag, däribland även om ett sådant stöd delvis skall utgå iform av eftergift på redan beviljade lån. Frågan om hur extraskatteutjämningsbidrag skall användas för att bättre tillgodose här aktuellaintressen får prövas särskilt. bör därför tillstyrkamotionsförslaget. AU1980/81:17 32 Underallmänna motionstiden väckta motioner . Motionerväckta med anledning av propositionen .... ........... 4 Bakgrund .................................................................. ........... 5 Åtgärderför att underlätta personalavvecklingen....... 7 Sysselsättningspolitiskainsatser i varvsregionerna . Utskottetshemställan ................................................ ......... 18 Reservationer.............................................................. ......... 20 Anställningsgarantivid varven (s) ........................ ......... 20 Arbetsmarknadspolitiskainsatser i (s) . Åtgärdsprogramför m. m. (s) ....................... ......... 23 Verkstadsskolanvid Öresundsvarvet (s) .............. ......... 23 Ersättning tillLandskrona kommun för hyresförluster (s) ... 24 Framtidasysselsättningsskapande åtgärder i varvsregionerna (s) .............................................................................. ......... 25 yttrande 1980/81:6 y .............. ......... 27