bet · G401SoU25 · 1980-12-31 00:00:00 — En uppgift för äldreberedningen förutsätts vara attskaffa fram ett säkrare planeringsunderlag beträffande tillgången på personaloch behovet av utbildning. Om värd av anhöriga i hemmet Med stöd av ett bemyndigande avregeringen tillkallades anhörigvårdskommiltén (S 1979:11) för att göraen översyn av olika frågor rörande vård av anhöriga i hemmet. Enligt direktivenför utredningsarbetet skall kommittén bl. a. kartlägga erfarenheterna avhemsjukvårdens utbyggnad i fråga om omfattning och organisation m. m. i olikadelar av landet, vårdbehov och utbyggnadsplaner. En bedömning skall också görasom de åtgärder som vidtagits eller planeras är till fyllest för atttillfredsställande tillgodose det till följd av befolkningsutvecklingenväxande vårdbehovet . Den sociala hemhjälpens roll skall ocksåbeaktas i sammanhanget. Kommittén skall vidare överväga frågan om införande av enrätt till hel eller partiell ledighet från arbetet för vård av äldre, sjukeller handikappad anhörig i hemmet. Därvid skall övervägas om en sådan rätttill ledighet skall gälla all värd av anhöriga eller knytas till de personersom vårdar anhöriga inom ramen för de offentliga huvudmännenshemsjukvärdsverksamhet. I utredningsarbetet bör även ingå att - bl. a. motbakgrund av kartläggningen av utbyggnadsmöjligheterna när det gällersamhällets direkta vårdinsatser - förutsättningslöst bedöma behovet av ochmöjligheterna att införa ett system med ersättning från den allmännaförsäkringen för vård i SoU1980/81:25 11 hemmet av äldre, handikappad eller sjuk anhörig.Övervägandena bör därvid avse ett ersättningssystem som i första hand avserkortare tidsperioder, t. ex. vid hastigt inträffade vårdbehov hosäldrepersonerdären anhörigs närvaro är av stor betydelse eller för att möjliggöraför en patient på ett långvärdssjukhus att för få vistas ihemmiljö. Det kan också gälla insatser frän anhöriga under värd i livetsslutskede i hemmet eller på sjukhus. 1 andra hand skall utredningen övervägaersättning från försäkringen också till den som t. ex. på deltid under enlängre period vårdar en anhörig som väntar på plats vid långvårdssjukhus ellerålderdomshem. Kommittén skall bl. a. behandla frågor om villkor,ersättningsnivåer och ekonomiska konsekvenser av ett sådant ersättningssystem.Den ekonomiska analysen skall vidare innefatta en belysning av de effekter päbehovet av institutionsvård som följer av ett ersättningssystem för vård ihemmet. bedrevsinom ett utredningsarbete i syfte att kartlägga de tekniska,organisatoriska, socialmedicinska och medicinska problemen kring verksamhet medtrygghetslarm. Resultatet av utredningsarbetet presenterades i skriften Larmoch signalsystem för åldringar och handikappade (redovisar1976:3). 1 skriften sägs bl. a. att det finns alltför ringa erfarenhet avtrygghetslarm i och att utredningen därför inte kan ge underlag för ettslutgiltigt ställningstagande till hur en larmorganisation bör vara utformadeller vilka larmsystem som bäst motsvarar krav på handikappanpassning,driftsäkerhet m. m, 1 skriften framhålls bl. a. att frågan om aktiv ellerpassiv utlösning av larm är en fråga om ekonomi, trygghet och integritet, samtatt ett passivt larm av många kan uppfattas som en form av övervakning. Detpåpekas att frågan om typ av utlösningsanordning därför bör avgöras av"sändaren". Inom finns vidare sedan någfa år tillbakaen arbetsgrupp som behandlar frågor om ensamboendes trygghet. Arbetsgruppen harinformerat sig om olika typer av larmanläggningar och engagerar sig iförsöksverksamhet med larmanläggningar i och tillsammans medkommunerna. Arbetsgruppen skall vidare undersöka förekomsten avkontaktverksamhet - besökstjänst o. d. - i landet. Arbetsgruppen beräknas år1981 redovisa resultatet av sina undersökningar om larmanordningar ochkontaktverksamhet i en sammanställning, som skall sändas ut till kommunerna. 1 ett avsnitt i den tidigare nämnda skriften Boende,service och vård för äldre framhålls bl. a. att, om den vanliga telefonen i detenskilda fallet inte bedöms vara en tillräcklig hjälp för att underlättakontakter mellan pensionär och social jour. telefonen bör kompletteras medaktivt larm. SoU1980/81:25 12 Orn åtgärder för bl. Inom haringångsatts ett utredningsarbete som skall omfatta planering från såvälmedicinsk som social synpunkt av värdsektorn rörelseorganens sjukdomar och somskall syfta till ett s. k. sektorprogram för denna värdsektor. Sektorprogrammetavses skola ligga till grund för hälso-, sjuk-och socialvårdspolitiskaställningstaganden samt tjäna som underlag för huvudmännens planering. Inomprogrammet skall man analysera och lämna förslag beträffande bl. a.organisation och avgränsning av värdsektorn samt samverkan inom denna mellanprimärvård, länssjukvård och regionsjukvård. Vidare skall behovet avmedicinska och sociala åtgärder inom vårdsektorn redovisas. Inom ramen förutredningsarbetet skall man bl. a. ange den kompetens som erfordras och depersonalkategorier som kan komma i fråga inom vårdsektorn. Områden inom vilkakunskaper f. n. saknas skall anges, och behovet av förändringar inomgrundutbildningen, vidareutbildningen och fortbildningen för sjukvårdspersonalenskall beaktas. Avsikten är att slutresultat från utredningsarbetet skall kunnaföreligga . Om stöd för vård av barn i hemmet m, m. Med stöd av ett bemyndigande avregeringen är 1977 har tillkallats ensamförälderkommittén (S 1977:16) för attgöra en översyn av samhällsstödet till ensamstående föräldrar. tillkallades med stöd avett bemyndigande av regeringen översynen (S 1980:08) av föräldraförsäkringen m.m. för att göra en översyn av reglerna för rätt till ledighet för värd av barnoch av ersätttningsreglerna inom föräldraförsäkringen m.m. Den i det föregående nämndaanhörigvårdskommiltén skall även göra en översyn av reglerna för vårdbidragtill föräldrar rned svårt handikappade barn som ej fyllt . Kommittén skallgenomföra denna översyn med förtur. Den i det föregående nämndaäldreberedningen skall även överväga möjligheterna att förbättra kontakternamellan generationerna, exempelvis genom de äldres medverkan i arbetet iförskolor och skolor. Samarbete mellan och enskildavårdhem 1 motion 1979/80:1870 (m), sominnehåller motiveringen till yrkandet i motion 1979/80:1871 av afUgglas m. fl. (m). a. att är känd för sin storamångfald på alla områden och att SoU1980/81:25 13 också på de områden som traditionellt brukar betecknas somoffentliga stora inslag av alternativ verksamhet förkommer, såsom bl. a.enskilda sjukhus och vårdhem. Motionärerna påpekar att deenskilda institutionersom finns utgör ett utmärkt komplement till de landstingskommunala och att ettfruktbart samarbete finns mellan och de enskildainstitutionerna. Enligt motionärerna bör statsmakterna avstå från alla åtgärdersom kan försvåra ett sådant samarbete för framtiden. Vissa bestäm/ne/ser om enskilda vårdhem m. m. För enskilt vårdhem som har minsttre vårdplatser för sjukvård eller annan personlig omvårdnad eller tillsyngäller bestämmelserna i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. Enligtvårdhemsstadgan får enskilt vårdhem inte drivas utan tillstånd, som tidigaremeddelades av men meddelas avlänsstyrelsen. Vården vid vårdhemmet skall stå under tillsyn av vårdhemsläkare.Länsstyrelsen får dock, om särskilda omständigheter påkallar det, medgeundantag frän skyldigheten att ha vårdhemsläkare. I stadgan finns vidareföreskrifter om bl. a. tillsyn - med som högsta tillsynsorgan -och om krav pä lokaler, utrustning och personal. I förteckning översjukvårdsanläggningar m. m. har som enskilda vårdhem av lasarettskaraktärupptagits följande institutioner inom landstings område,nämligen i (ca 375 värdplatser). Röda Korsets sjukhus iStockholm (ca 105 vårdplatser). Sophiahemmet i (ca 95 vårdplatser).Riksförsäkringsverkets sjukhus i (ca 245 vårdplatser) samt Björnbosjukhus i (ca 35 vårdplatser). Av dessa enskilda vårdhem avlasarettskaraktär samarbetar med . Röda Korsetssjukhus och Björnbo sjukhus. Vidare är i förteckning som enskildavårdhem av sjukhemskaraktär upptagna närmare 50 institutioner inom landstingsområdet,av vilka de som har fler än 50 vårdplatser är följande, nämligenBlomsterfondens sjukhem i (ca 95 vårdplatser), iStockholm (ca 160 vårdplatser). och Stora Sköndalssjukhus i (ca 95 respektive ca 170 vårdplatser), Betaniastif-telsenssjukhus i (drygt 50 vårdplatser) samt Danvikshems avdelning förlångfidssjuka i (drygt 50 vårdplatser). landstingsamarbetar med nu nämnda institutioner samt med ett 30-tal av de övrigaenskilda vårdhemmen av sjukhemskaraktär. Uttalanden av hälso- och sjukvårdsutredningen Det totalansvar, som hälso- ochsjukvårdsutredningen (HSU) föreslagit att landstingen (sjukvårdshuvudmännen)skall ha för hälso- och sjukvården, SoU1980/81:25 14 skall enligt utredningen innebära att landstingen 1)kartlägger behoven av hälso- och sjukvård för befolkningen inom sina respektiveområden, vidtar eller initierar samt samordnar hälsofrämjande åtgärder, 2)genom totalplanering samordnar hälso- och sjukvårdsinsatser som riktar sigtill enskilda järnte resurserna härför inom landstingsområdet (detta innefattaröverenskommelser om inriktning, lokalisering och omfattning av olikavärdgivares verksamhet) samt medverkar vid samordning av hälso- och sjukvårdenför större områden, 3) följer upp planeringen och vidtar de åtgärder uppföljningenkan ge anledning till, 4) tillser att det planerade innehållet i hälso-ochsjukvården står i överensstämmelse med den medicinska utvecklingen och ändradeförutsättningar i övrigt, 5) svarar för att resurser för hälso- och sjukvårdenfinns i tillräcklig omfattning; detta innebär att i sista hand harskyldighet att ta på sig ytterligare vårdgivaransvar samt 6) anger hälso- ochsjukvårdens allmänna krav på resurser samt medverkar till att utveckla resursergenom utbildning, forskning och andra utvecklingsinsatser. HSU:s förslag om landstingens totalansvar för hälso- ochsjukvården berör inte de grundläggande förutsättningarna för de olika slag avvårdgivare som driver hälso- och sjukvårdsverksamhet. HSU påpekar att en nylagstifning för hälso- och sjukvården inte förutsätts innehålla någonbestämmelse av innebörd att landsfingen kan beordra enskilda vårdgivare att bedrivaeller upphöra med viss verksamhet samt att en principiell rätt att vara frittyrkesverksam föreligger på detta liksom pä alla andra verksamhetsområden. I en års väcktmotion påpekades att det skett en ökning avantalet enskilda vårdhem för vård av långvarigt sjuka, psykisktutvecklingsstörda och psykiskt sjuka. Motionärerna, som ansåg att detlångsiktiga målet måste vara att samhället helt svarar för den i motionennämnda vården, begärde att åtgärder skulle vidtas för att hindra en fortsattnyetablering av enskilda vårdhem. inhämtade yttranden över motionen frånsocialstyrelsen. , De enskildaanstalternas om psykiskt utvecklingsstörda och epileptiker(DEAF) samt sjuk- och åldringsvård (Resa).Remissinstanserna avstyrkte eller uttalade sig eljest mot ett bifall tillmotionen. I sitt av godkända betänkande SoU 1974:28 iärendet föreslog utskottet avslag pä motionen. Utskottet anförde bl. Utskottet vill framhålla att detlångsiktiga målet bör vara att samhället helt kan tillgodose det i motionenomnämnda vårdbehovet. SoU1980/81:25 15 av remis.syttrandena visar kan man räkna med attutbyggnaden kommer att fortsätta och att vården därför helt kommeratt kunna lämnas på institutioner som drivs av samhället. Med hänsyn till attdet kan ta förhållandevis innan samhällets vårdresurser är heltutbyggda, vill utskottet understryka betydelsen av att det fortlöpande sker eneffektiv tillsyn av de enskilda vårdhemmen. Sjukvårdens innehåll m. m. 1 molion 1980/81:1086 av LarsWerner m. fl. (vpk) påpekas bl, a, att studier har påvisat dramatiskaskillnader i sjuklighet mellan regioner och kommuner där ingen vetorsakerna. För att en effektiv planering skall kunna ske är det enligtmotionärerna nödvändigt att anpassa sjukvården till de lokalasjuklighetsförhållandena, vilket inte görs . Motionärerna efterlyser motdenna bakgrund ett epidemiologiskt helhetsperspektiv, som bl. a. ställer kravpå utbyggd epidemiologisk statistik. En demokratisk helhetsplanering är vidareenligt motionärerna nödvändig. Motionärerna framhåller vidare att denmedicinska forskningen måste reformeras och påpekar att forskning inomprimärvård, psykiatri, långvård och socialmedicin samt omvårdnadsforskningmåste byggas upp. Slutligen påpekas bl. a. att staten måste skaffa sigstyrmedel för att kunna förändra sjukvården på ett annat sätt än allmännaramlagar medger och att en nedrustning av måste stoppas. Åtgärder för förbättring av den epidemiologiska bevakningenm. Under förra fattaderiksdagen vissa beslut som bl. a. skapar större möjligheter att utröna sambandmellan de yttre förhållanden m. m., som omger människorna, och sjukdomar. I beslut om riktlinjer för framtidauppgifter, organisation och personalresurser m. m, förutsattes det bl, a. attsocialstyrelsen genom att analysera och sammanställa uppgifter om hälsoriskeroch sociala problem i olika samhällsmiljöer skall kunna ge underlag förmotåtgärder och förebyggande insatser i vid bemärkelse inom olika områden somt. ex. arbetsliv, skola och boende. beslutade under förra även godkännaatt ett statens tniljörnedicinska laboratorium (prop. 1978/79:120, SoU1979/80:17. rskr 1979/80:106) och ett (prop. 1979/80:6, SoU 1979/80:23. rskr 1979/80:160)skulle-inrättas . Statens miljömedicinska laboratorium, för vilketsocialstyrelsen är chefsmyndighet, har till uppgift att inom den fysikaliskaoch kemiska miljömedicinen samt den allmänna hälsovården bedriva långsiktigforskning samt undersöknings-, utrednings- och utbildningsverksamhet. SoU1980/81:25 16 har till uppgift att bedriva och främja forskning i psykosocialmiljömedicin. Det åligger institutet särskilt att bl. a. biträdasocialstyrelsen i dess utvecklingsarbete inom den psykosociala miljömedicinen. 1 proposition 1979/80:6, som låg till grund för riksdagensovannämnda beslut om framtida uppgifter m. m., framhölls detatt det nära samarbete som skall ha med statensmiljörnedicinska laboratorium och förutsättningar för en effektiv bevakning av den samlade miljönsinverkan på mänsklig hälsa. I propositionen föreslogs att arbetet med de s. k,hälsoregistren -cancerregistret, missbildningsregistret och registreringen avmedicinska födelsemeddelanden - skulle flyttas från tillstatens miljömedicinska laboratorium. Pä förslag av socialutskottet förordaderiksdagen att frågan om förläggningen av dessa register skulle ytterligareberedas av organisationskommittén för efter hörande av den är1979 tillkallade cancerkommittén (S 1979:07). för socialstyrelsenhar - efter kontakt med cancerkommittén ~ i ett till chefen försocialdepartementet överlämnat förslag till ny organisation av socialstyrelsenbl. a. föreslagit att arbetet rned hälsoregistren tills vidare ligger kvar hossocialstyrelsen. Hos sjukvårdshuvudmännen har manuppmärksammat behovet av epidemiologisk bevakning. Vid är 1979 presenterades sålunda en inom utarbetadskrift, Hälsopolitik i praktiken - förutsättningar och krav. I skriftenföreslogs att ett regionalt hälsovårdsorgan - en miljömedicinsk enhet - skallinrättas på central nivå inom landstingen. I skriften framhölls att utöver vadav hävd ansetts ingå i hälso- och sjukvårdens uppgifter det bör ankomma pähälso- och sjukvården att registrera fakta om skeenden i miljön, i det socialalivet och i folkhälsan på sådant sätt att oroande trender kan upptäckas ochförebyggande åtgärder vidtas. Enligt riktlinjerna för detfortsatta arbetet med ett principprogram för den framtida hälso- och sjukvården(HS 90) skall bl. a. behandlas frågan om utveckling av epidemiologiskabevakningssystem såväl inom landsting som vid centrala myndigheter. Riktlinjer för inriktningen av forskning berörande hälso-och sjukvården Det har förutsatts attsocialstyrelsen inte skall bedriva egen forsknings-, utvecklings-och försöksverksamhet men däremot ta initiativ till sådan verksamhet inom sittansvarsområde. 1 ovannämnda proposition 1979/80:6 påpekas sålunda bl. a,att bör stimulera och initiera forsknings- ochutvecklingsarbete av särskild SoU1980/81:25 17 betydelse för hälso- och sjukvärdens utveckling. 1propositionen förordas en förändring av den traditionella medicinskaforskningen mot bl. a. mer förebyggande insatser, decentraliserade vårdformer,psykiska och långvariga sjukdomar, omvårdnadsproblem m.m. samt en utbyggdforskning om hälso- och sjukvården och dess problem (bl. a,omvårdnadsforskning). Utskottet behandlar i dettabetänkande motioner som i huvudsak avser utveckling av vård i hemmet,samarbetet mellan och enskilda vårdhem samtsjukvärdens innehåll. Som bakgrund till behandlingen av motionerna lämnas nedanen kortfattad redogörelse för bl. a. pågående och föreslagna förändringar inomhälso- och sjukvården. Närmare uppgifter härom finns i ett föregående avsnitt ibetänkandet. På grund av bl. a. kostnadsutvecklingen försjukhusorganisationen började den sjukvårdspolitiskamålsättningen inriktas pä att man skulle få till stånd en ändrad struktur avsjukvården. Den öppna vården utanför sjukhus ställdes därvid i förgrunden påett helt annat sätt än tidigare, och en rad reformer har genomförts för attförstärka denna värd. Grundläggande för pågående utveckling inom hälso- ochsjukvärden är ett principprogram för hälso- och sjukvården inför 1980-talet (HS80). som presenterade (redovisar1976:1). 1 HS 80 ges ett konkret förslag till vårdstruktur med uppdelning avverksamheten pä primärvård, där vårdresurserna tillhandahålls i första hand vidvårdcentraler och sjukhem, på länssjukvård vid länssjukhus och länsdelssjukhussamt på regionsjukvård vid regionsjukhus. Den övervägande delen av vården skalllämnas inom primärvården, som vid behov skall kunna repliera på länssjukvårdenoch regionsjukvården. Hälsovården skall bli helt integrerad med sjukvården. Iuppgifterna för primärvärden skall det bl. a. ingå att aktivt medverka iskyddet mot miljöfaktorer som hotar hälsan. Primärvården skall nära samarbetamed socialvården (). fattade under förra beslut omriktlinjer för .socialstyrelsens framtida uppgifter rn. 1979/80:6,SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386), vilket beslut skall träda i kraft år. Enligt dessa riktlinjer skall uppgifter koncentrerastill planering och tillsyn av hälso- och sjukvården och samtframtagning av kunskapsunderlag för utveckling av dessa områden. antog under förra sociahjänsilagen(1980:620), som skall träda i kraft och då ersätta den nuvarandesocialhjälpslagen och annan social värdlagstiftning (prop. 1979/80:1, SoU1979/80:44, rskr 1979/80:385). För - som socialvården ifortsättningen skall kallas - skall helhetssynen bli utmärkande, vilket bl. a.innebär att skall sträva efter att finna en samlad lösning påsociala svårigheter i den enskildes eller gruppens totala situation. SoU1980/81:25 18 Hälso- och sjukvårdsutredningen(HSU) (S 1975:4) avgav sitt slutbetänkande (SOU 1979:78) Måloch medel för hälso- och sjukvården med förslag till en hälso- ochsjukvårdslag. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för fortsattberedning inom . 1 HSU :s förslag till hälso- och sjukvårdslaganges som mål för hälso-och sjukvården att den skall främja en god hälsa hoshela befolkningen samt erbjuda sina tjänster åt alla på lika villkor.Sjukvårdshuvudmännen skall ha ett totalansvar för hälso- och sjukvården, vilketbl. a. skall innebära att de skall bära ett samlat ansvar för att främja hälsanhos dem som är bosatta inom sjukvårdsområdena och för att en god hälso- ochsjukvård erbjuds. sjukvårdsdelegation beslutade år 1978att ett nytt principprogram för den framlida hälso- och sjukvården med sikte pååren 1990-2000 (HS 90) skall upprättas. Principprogrammet skall belysahälso-och sjukvårdssektorns lämpliga framtida omfattning, inriktning, strukturoch resurskrav. I en första etapp av utredningsarbetet, i vilket socialstyrelsenmedverkar, har man tagit fram en rad underlagsstudier, av vilka flertaletredovisats , bl. a. betänkandena (SOU 1981:1) Hälsorisker - enkunskapssammanställning och (SOU 1981:2) Ohälsa och vårdutnyttjande. Generellautgångspunkter för den andra etappen i utredningsarbetet skall vara (1) atthälso- och sjukvårdens verksamhet måste utgå från ett offensivt hälsopolitisktsynsätt, (2) att befolkningens behov av värd skall vara av avgörande betydelseför fördelningen av hälso- och sjukvårdens resurser samt (3) att hälso- ochsjukvärdens resursinsatser härutöver måste relateras till såvälsamhällsekonomiska som sysselsättningspolitiska mål och restriktioner. Utveckling av vård i hemmet m. m. Hemsjukvård i mer organiseradeformer började växa fram . Ursprungligen betraktadeshemsjukvården som en temporär insats i avvaktan på en utbyggnad av den slutnasomatiska långtidssjukvården. Hemsjukvården har emellertid utvecklats och sesnumera som ett alternativ eller komplement till andra vårdformer för främstlångvarigt sjuka patienter med behov av begränsade medicinska resurser. Hemsjukvården bedrivs i varierande former och undermedverkan av personal med olika kompetens. Vanligen fär den sjuke vård ochhjälp i hemmet av personal anställd av sjukvårdshuvudmannen eller- genom avtalmellan sjukvårdshuvudmannen och kommunen - av personal inom den kommunalasociala hemhjälpsverksamheten. En annan hjälpform är att sjukvårdshuvudmannenlämnar ekonomisk ersättning till anhörig som vårdar patienten i hemmet,Anhörigvärdare kan vara anställd hos sjukvårdshuvudmannen. Det förekommerockså att sjukvårdshuvudmannen lämnar kontantbidrag till patienten, som självfår skaffa vårdare. SoU1980/81:25 19 1 tre motioner framhållsangelägenheten av satsningar pä vård i hemmet som komplement till satsningar påinstitutionsvård. I motion 1979/80:1207 av () och StenSvensson (m) anges i tolv punkter riktlinjer som motionärerna anser böra gällaför den fortsatta utvecklingen av hemsjukvården. Enligt motionärerna bör karenav hemsjukvårdare ökas, villkoren för anhörigvårdare förbättras i olikaavseenden, utbildningen för dem som arbetar i hemsjukvård förbättras, stöd iolika avseenden ges till hemsjukvården av den slutna vården och den öppnavården i övrigt samt säkerheten för ensamboende äldre, sjuka och handikappadeförbättras genom larmsystem. Vidare bör privatpraktiserande läkare ingå ihemsjukvårdsorganisationen och förbättrade behandlingsmöjligheter skapas förreumatiker. Härjämte bör frågan om inrättande av institutioner med en miljö somär så lik hemmiljön sorn möjligt (bostadssjukhem) utredas. Motionärernaframhåller angelägenheten av sjukdomsförebyggande åtgärder och anför bl. a.att alla tänkbara försök måste prövas från samhällets sida för att fämänniskorna att förstå hur nödvändigt det är med sunda kost- och motionsvanor.Motionärerna begär att sorn sin mening skall ge regeringen till kännavad de anfört i motionen om inriktningen av hemsjukvård och förebyggandesjukvård. I motion 1980/81:1651 av (rn) ochAnn-Cathrine () begärs samlade åtgärder för en uppvärdering av vård ihemmet. Motionärerna framhåller bl. a. att det värdarbete som utförs i hemmetmåste få en betydligt högre och därmed rättvisare värdering än det har i dagoch att denna uppvärdering kan ske genom åtgärder på olika områden, t. ex. inomsocialskyddssystemet. skattepolitiken och inom meritvärderingssystemet päarbetsmarknaden, 1 motion 1980/81:1918 av m.fl. (c)begärs en utredning beträffande det långsiktiga vårdbehovet i landet och om hurtillgängliga resurser bör fördelas mellan olika vårdformer med en organisatoriskoch ekonomisk inriktning mot öppnare vårdformer. 1 motiveringen för yrkandetframhålls bl. a. att vi måste söka nya och okonventionella former för att klarade mäl för omsorgen som vi vill uppnå och att vi måste göra detta på ett sättsom bättre främjar kontakt, gemenskap och ansvarstagande mellan människor änvad som är fallet. Motionärerna nämner i detta sammanhang särskiltsjukvärden och barnomsorgen. När det gäller sjukvården krävs att samhälletstöder anhöriga och andra som vill hjälpa en sjuk i hemmet och omfördelar sinaresurser sä att man ekonomiskt ersätter sådan hjälp.