bet · G401NU18 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:18 över del av proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m. m., Jämte motioner (energifrågor) I detta betänkande behandlas dels proposifion 1980/81:20 bilaga13 (industridepartementet) punkt 4 (åtgärder för att spara energi inäringslivet m. dels tre mofioner som har väckts med anledning avpropositionen. Propositionen och motionerna redovisas nedan. I proposition 1980/81:20 bilaga 13har regeringen under punkt 4 (s. 10 f.) föreslagit att godkänna avföredragande statsrådet förordade ändringar av grunderna för stöd tillenergibesparande åtgärder i näringslivet. Regeringens förslag avser dispositionen av två anslag /81 på industridepartementets huvudtitel, nämligen E 6(energibesparande åtgärder inom näringslivet m. och E 7 (vissautbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte). Förslagets innebördredovisas i det följande under rubriken . Proposition 1980/81:20 bilaga 13 behandlas i övrigt ibetänkandena NU 1980/81:18 och AU 1980/81:11. Motionerna är följande: 1980/81:91 av m. fl. (s), vari hemställsatt 1. hemställer attregeringen lämnar förslag om en plan och ett program föroljeersättning, 2. begär attregeringen prövar förutsättningarna att förstärka den svenska oljeberedskapengenom att staten i samarbete, eventuellt delägarskap med OK, bygger en s. k.katalytisk kracker för att inom landet kunna vidareförädla tunga eldningsoljortill lätta oljeprodukter, 3. begär attregeringen låter utarbeta en plan för utvecklingen av den svenskaraffinaderiverksamheten och den petrokemiska industrin, 4. hemställer attregeringen lämnar förslag fill principbeslut om 1 1980/81. NU1980/81:18 2 introduktion av metanol och etanol samt fattar beslut omlokaliseringen av en försöksansläggning för metanol, 5. begär attregeringen presenterar riktlinjer för den svenska kolanvändningen samtolika åtgärder för att dessa riktlinjer skall kunna bli verklighet, 6. hemställer attregeringen lämnar förslag om ett upphandlings-bolag inom energiområdet,i vilket samhället skall ha det dominerande inflytandet, 7. begär attregeringen verkställer tidigare riksdagsbeslut om en beredskapsplan fören akut oljeförsörjningskris,'"utvecklingsbolag på energiområdet samtbeskattning av övervinster i vattenkraftsproduktionen, 1980/81:96 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan (3) aU uttalar att kärnkraftverken 11och 12 icke skall byggas och begär att regeringen vidtar erforderliga åtgärderi enlighet därmed, 1980/81:112 av . (s), vari hemställs att begär att regeringen beviljar 93 milj. kr. under budgetåren 1981/82-1983/84,fördelade i belopp om 31 milj. kr. per budgetår, för att i pilotskala förgasaalunskiffer. I övrigt behandlas mofion1980/81:96 av konstitufionsutskottet, finansutskottet och skafteutskottet ibetänkandena KU 1980/81:9 (yrkande 12), FiU 1980/81:10 (yrkande 1 delvis), FiU1980/81:15 (yrkande 1 delvis samt yrkandena 2, 4-7 och 9-11) och SkU 1980/81:9(yrkandena 8 och 13-20). I avsnittet Åtgärder för att sparaenergi i näringslivet föreslås i propositionen vissa ändringar av grunderna förstöd till energibesparande åtgärder. Sådant stöd lämnas för åtgärder iföretagens byggnader, processer m. m. och åtgärder rörande små vattenkraftverksamt till prototyper och demonstrationsanläggningar. Vidare utgår stöd tillträdgårdsnäringen för olika energibesparande åtgärder. Sammanlagt har för dessaändamål 225 milj. kr. anvisats för /81. I proposifionen erinras om att stödet fillomställningsåtgärder i näringslivets byggnader och processanläggningar kommeratt trappas ner. Enligt de riktlinjer för energipolifiken som antogvåren 1980 skall stödet -med hänsyn till att oljeprishöjningarna under desenaste åren har medfört att den företagsekonomiska avkastningen av ochintresset för investeringar i oljebesparande syfte har ökat - successivt ändrainriktning och föras över till att genom information, utbildning och rådgivningfå näringslivet självt att ta ett ökande ansvar för att hushålla bättre medenergi. Föredragande statsrådet förordar nu att statsbidrag fillenergibesparande åtgärder i näringslivets byggnader och processer inte skallförekomma efter utgången NU1980/81:18 3 I detta sammanhang erinras om att stöd framöverkommer att lämnas från den avgiftsfinansierade fond för åtgärder som kanersätta olja, vilken föreslås i proposition 1980/81:49. Bidrag till åtgärder iträdgårdsnäringens byggnader och till åtgärder för mindre vattenkraftverkskall däremot kunna utgå även . Finansieringen avstödet till mindre vattenkraftverk liksom stödet till prototyper ochdemonstrationsanläggningar skall ske via oljeersättningsfonden. Ävenverksamheten med utbildnings- och rådgivningsåtgärder i energibesparande syfteavses fr. o. m. /82 bli finansierad från oljeersättningsfonden. Förslagen beräknas leda till en besparing om ca 40 milj.kr. under innevarande budgetår. För /82 skulle de innebära attanspråken på medel för energibesparande åtgärder m.m. över statsbudgetenminskas med sammanlagt 231 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Utskottet, som konstaterar att förslagen i propositioneninte har mött någon invändning, finner de förordade ändringarna av grunderna förstöd till energibesparande åtgärder inom näringslivet välgrundade. Riksdagenbör alltså godkänna dem. De tre motioner som utskottetbehandlar i detta sammanhang anknyter inte direkt till förslagen ipropositionen. I stället aktualiseras andra energipolitiska frågor.Principiella synpunkter på och förslag om energipolitikens framtida inriktningförs fram av socialdemokraterna i motion 1980/81:91. Utskottet behandlar i detföljande först förslagen i denna mofion och därefter det krav på attkärnkraftsreaktorerna 11 och 12 ej skall byggas som vänsterparfietkommunisterna för fram i motion 1980/81:96. Avslutningsvis tar utskottet uppmofion 1980/81:112, som rör ett speciellt utvecklingsprojekt. I motion 1980/81:91 föreslås en radkonkreta åtgärder för att minska beroende av importeradeoljeprodukter. Motionärerna refererar även utförligt de synpunkter och förslagom möjHgheterna att spara olja som elanvändningskommittén lagt fram ibetänkandet (Ds 11980:22) El och olja. Regeringen har vid flera tillfällenaviserat att förslag om energipolitiska riktlinjer kommer att föreläggasriksdagen . Mofionärerna kritiserar regeringen för attförsitta tid och efterlyser en handlingskraftig energipolitik. Flera av defrågor som tas upp i motionen har utskottet under innevarande år redanbehandlat vid två fillfällen (NU 1979/80:70, NU 1980 U:ly). Ett krav i motionen är att regeringen skallpresentera en plan och ett program för oljeersättning. I denna plan skullemålen för oljeersättning inom olika samhällssektorer på både kort och lång siktanges. Programmet bör, säger motionärerna, innefatta ett flertal styrmedel ochstimulansåtgärder, så att den önskade utvecklingen kan bli verklighet. NU 1980/81:18 4 Utskottet vill erinra om attoljeersättningsdelegafionen (OED) och statens industriverk harpresenterat utredningsmaterial och förslag om hur samhället skall främja enomställning av energipolitiken. I rapporten (Ds I 1980:23) Program för oljeersättningskisserar OED en plan för hur oljeberoendet fram kan minskas.Enligt OED bör samhället ställa krav på oljeersättning och skapa rimligaförutsättningar för dess genomförande. Att statsmakterna sankfionerar en sådanplan är, säger , nödvändigt för att beslut om energiinvesteringar skallfattas i kommunerna och inom näringslivet i den omfattning som OED åsyftar. Detär främst genom dessa beslut som planen kan förverkligas. Industriverkethar redovisat ett uppdrag som verket har erhållitfrån regeringen att göra en översyn av vissa frågor inom ramen för denkommunala energiplaneringen. I promemorian (SIND PM 1980:15) "Kommunalenergiplanering. Slutsatser och förslag till framtida inriktning" angerverket olika angelägna insatser och omfattningen av det statliga stöd som detbedömer som nödvändigt för att en effektiv energiplanering skallkomma fill stånd. Industriverkethar också publicerat en rapport (SIND 1980:17) "Energi på 80-taIet"I denna rapport behandlas den internationella oljemarknaden,energianvändningen, el- och fjärrvärmeproduktion och bränsleförsörjningen. Regeringensenergipolitik debatterades i . Isitt svar på en interpellafion (1980/81:34) av () omenergipolitiken anförde statsminister bl. a. attenergipo-Htiken även i fortsättningen måste inriktas på att skapa ett bättreenergisystem - ett energisystem som är mindre sårbart, som är mindre betungandeför landet, som ger god försörjningstrygghet, som är mer miljövänhgt än detnuvarande och som kännetecknas av ett ansvar mot framfida generationer. Hanmeddelade vidare att arbetet på att förbereda en proposition för hela energiområdetpågår som aviserat. Politiken för bl. a. olja, kol, vattenkraft och förnybaraenergikällor kommer att behandlas i denna proposition. Den kommer också attinnehålla ett program för såväl energihushållning som oljeersättning. Enviktig del av de kommande riktlinjerna för utredningen på energiområdet kommeralltså att gälla olika åtgärder för att minska vårt beroende av olja. Det ärenligt utskottets mening nödvändigt att kraftfulla åtgärder vidtas i dettasyfte. Av rapporten från framgår att delegationen bedömer det somnödvändigt att en plan för hur oljan kan ersättas läggs fast för att kommunernaoch näringsHvet i fillräcklig omfattning skall fatta beslut omenergiinvesteringar. Även industriverket påtalar i den i det föregående nämndapromemorian behovet av fortsatt planering på energiområdet. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att regeringen måste presentera enrikstäckande plan och ett program för oljeersättning. NU1980/81:18 5 bör precisera målen för oljeersättning inom olikasamhällssektorer på både kort och lång sikt. Programmet bör ange nödvändigastyrmedel och stimulansåtgärder för att sparmålen skall uppnås. I detta sammanhang vill utskottet även framhålla vikten avatt regeringen på olika sätt stimulerar kommunerna att bygga ut och förstärkaden kommunala energiplaneringen. Det är därför angeläget att överläggningarmellan regeringen och kommunerna kommer fill stånd. Vad utskottetanfört om plan och program för oljeersättning bör i ett uttalande geregeringen till känna som sin mening. Tre förslag i motionen syftar fill att försörjningen påoljeområdet skall tryggas. För att det svenska samhället skall kunna möta enallvarlig kris i oljeförsörjningen föreslås att en beredskapsplan för en akutoljeförsörjnings-kris utarbetas. Med anledning av ett liknande förslagvåren 1980 uttalade (NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410) att en analysbör göras av vilka hot vår oljeförsörjning är utsatt för, vilka effekter enbetydande minskning av oljetillförseln skulle få och vilka åtgärder som börvidtas för att minska de negativa verkningarna av en djupgående oljekris. Enligt vad utskottet har erfarit avser regeringen att inomkort tillkalla en utredare med uppgift bl. a. att analysera möjligheterna atttillgodose behov av i första hand importerad olja med hänsyn tillutvecklingen på de internafionella marknaderna. Utskottet förutsätter attutredaren kommer att behandla samtliga de frågor som utskottet i sitt uttalandefrån särskilt pekade på. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motionsyrkandet i nu nämnd del. Ett annat förslag är att regeringen skall prövaförutsättningarna för att förstärka den svenska oljeberedskapen genom attstaten i samarbete, eventuellt delägarskap, med ()bygger en s. k. katalytisk kracker för att tunga eldningsoljor inom landetskall kunna vidareförädlas till lätta oljeprodukter. OK bedriver f. n. ett projekt som rör förprojektering aven anläggning för katalytisk krackning vid (). De två övriga delägarna i - Svenska ochTexaco -har ännu inte tagit slutlig ställning till om de skall delta iprojektet. Det är fråga om en investering av ca (i 1979 årspriser). undersöker i samband med prognosverksamheten bl. a.frågan om den framtida marknaden för bensin. har tre gångerunder den senaste ettårsperioden (NU 1979/80:25, NU 1979/80:70, NU 1980 U:l y)behandlat motionsyrkanden som i huvudsak varit idenfiska med det som nuföreligger. Utskottet, som avstyrkt förslagen, har utgått från att regeringenutan anmaning av prövar möjligheterna att förstärka den svenskaoljeberedskapen genom statligt deltagande i en eventuell anläggning förkatalyfisk krackning. Socialdemokraterna i utskottet har reserverat sig tillförmån för motionsyrkandena. NU1980/81:18 6 hänvisar ånyo tillsitt tidigare ställningstagande och avstyrker mofionen i nu aktuell del. Även önskemålet att regeringen skall presentera förslagtill principbeslut om introduktion av metanol och etanol ingår som en del avmotionärernas program för att minska vårt beroende av olja. Motionärerna anföratt samfärdseln är nästan totalt beroende av olja och att en snabboljeersättning inom denna sektor är nödvändig för att inte allvarliga kriserskall uppstå . I detta sammanhang föreslår de även att regeringensnarast skall besluta om var en försöksanläggning för metanol skalllokaliseras. Dessa frågor har utskottet (NU 1979/80:35) behandlat våren1980. Härvid erinrade utskottet om att ett omfattande utredningsarbete rörandesyntetiska drivmedel pågår. Utskottet anförde vidare att det är nödvändigt attdet arbete som f. n. bedrivs kan leda fram till att syntetiska drivmedel meddet snaraste införs i . Ett program härför bör, sade utskottet, utandröjsmål upprättas i anslutning till pågående utredningar och verksamheten iövrigt rörande syntetiska drivmedel. gjorde i enlighet med utskottetsförslag ett uttalande av denna innebörd. I fråga om lokaliseringen av en försöksanläggning förmetanol erinrade utskottet om att regeringen beslutat attindustrins medverkan i ett projekt för förgasning av torv och ved förframställning av metanol skulle undersökas i detalj och att förhandlingar omfinansiering och lokalisering av anläggningen skulle inledas. Utskottetframhöll betydelsen av att detta arbete snabbt kan leda fram till att enfullskaleanläggning för metanol i huvudsak baserad på inhemska råvaror kommertill stånd. Enligt vad utskottet inhämtat kommer resultatet av dettaförhandlingsuppdrag att redovisas . Det tekniska underlag somerfordras för att man skall kunna ta slutlig ställning till uppbyggnaden av denplanerade demonstrationsanläggningen kommer dock inte att föreligga förräntidigast vid mitten av . I fråga om introduktion av alternativa drivmedel villutskottet erinra om att OED i rapporten (Ds 11980:19) Introduktion avalternativa drivmedel anför att det är väsentligt att statsmakterna tarställning till införande av alternativa drivmedel i . Dettaställningstagande bör enligt OED:s mening innebära principiellt val avhuvudlinje, beslut om och genomförande av ytterligare detaljutredningar samtförsök och förberedande introduktionsåtgärder under en begränsad tidsperiodefter vilken beslut om fullföljande, modifiering eller avbrytande avmetanolinförandet kan tas. I rapporten redovisar OED en plan för enintroduktion etappvis av alternativa drivmedel i . OED anser attintroduktionen av alternativa drivmedel skall inriktas på metanol. har redan en gång uttalat att ett programför introduktion av syntetiska drivmedel bör upprättas och att det ärbetydelsefullt att pågående överväganden om uppförande av enförgasningsanläggning snabbt kan leda till resultat. Regeringen bör alltså såsnart det nödvändiga NU1980/81:18 7 underlaget för ett beslut föreligger föreslå åtgärder förinförande av syntetiska drivmedel i . Den bör också besluta omuppförande och lokalisering av en försöksanläggning. Utskottet vill betona attdet är angeläget att beslutsunderlaget snabbt färdigställs så att ett beslutkan fattas möjligt. bör göra ett uttalande fill regeringen avdenna innebörd. Motionärerna begär vidare att regeringen skallpresentera rikthnjer för användning av kol i samt förslag till deåtgärder som behövs för att dessa riktlinjer skall förverkligas. I motionenuttalas att kol till en del kommer att bli ett alternativ för att ersätta olja.Det är därför viktigt, säger motionärerna, att forskning om och utveckling avbl. a. bättre reningsteknik får erforderliga resurser. Motionärerna åberoparden socialdemokratiska partimotionen 1979/80:2056, där det bl. a. sägs att detär mofiverat att vänta med beslut om en kraffig kolintroduktion i vårtland. I samma motion uttalas att elproduktion genom kolkondenskraftverk överhuvud ej bör komma i fråga och att en massiv satsning på koleldadekraftvärmeverk bör undvikas. I motion 1980/81:91 anförs vidare att det ärangeläget att regeringen lägger fram förslag om hur den svenskaimporten av kol skall ske. I rapporten (Ds 11979:9) Förutsättningar för ökadkolanvändning i har OED bedömt i vilken utsträckning kol kanintroduceras och vilka hinder för kolanvändning som föreligger. OED lämnar dockinte något förslag i kvantitativa termer. OED tar inte heller ställning tillfrågan om det är önskvärt med en omfattande kolanvändning eller om en sådanerfordras för energiförsörjningen. Kolets roll i den svenska energiförsörjningen berördes idet tidigare nämnda interpellationssvaret. Statsminister anförde attdet enligt hans mening finns anledning att vara försikfig med att föra in kol idet svenska energisystemet. Kol bör, sade han, användas där inhemska bränsleninte är ett lämpligt substitut för olja. Det är också nödvändigt attberättigade miljökrav tillgodoses vid kolanvändning. Vidare förklaradestatsministern att regeringens syn i denna fråga kommer att redovisas i denaviserade energipropositionen. Uppenbarligen föreligger det inte några störremeningsskiljakfigheter i fråga om introduktion av kol i . Det tycks rådaenighet om att kol kommer att spela en större roll för den svenskabränsleförsörjningen än vad varit fallet. Samfidigt understryker manatt en kraftig satsning på kol bör undvikas inte minst av hänsyn till miljön.Den ökade användningen och importen av kol kommer, som motionärerna påpekar,otvivelaktigt att föra med sig en rad problem. Med hänsyn bl. a. tillkommunernas energiplanering är det angeläget att regeringen drar upp riktlinjeroch presenterar en plan för den roll som kol bör spela i vår energiförsörjning.Utskottet föreslår att gör ett uttalande av denna innebörd. Enligt ytterligare ett yrkande bör regeringen låtautarbeta en plan för utvecklingen av den svenska raffinaderiverksamheten ochden petrokemis- NU1980/81:18 8 Motionärerna säger att planen bör syfta bl.a. till att minska vårt beroende av import av förädlade oljeprodukter och attäven i övrigt öka vår energipolitiska handlingsfrihet. De anser att fortsattaenergipolitiska överläggningar med skulle underlättas väsentligt om detfanns ett klart utformat program för den svenska petrokemiska industrinsutveckling. Denna fråga behandlade utskottet (NU 1980 U:l y) i september 1980.Utskottet hänvisade härvid till de förslag som lagts fram i betänkandet (SOU1976:59) Petroindustrin i - petrokemisk industri. Vidare erinradeutskottet om att det pågår överläggningar på departemental nivå mellan Norgeoch om samarbete på energiområdet och att överläggningar förekommermellan berörda företag. Detta samarbete har ytterligare byggts ut. Tvåarbetsgrupper har tillsatts av de svenska och norska industridepartementen.Dessa grupper skall närmare analysera förutsättningarna för dels ett utvidgatsvensk-norskt samarbete i forsknings- och utvecklingsfrågor, dels ett särskiltprogram för svensk-norsk exportsamverkan. På anmodan av Nordiska ministerrådethar den nordiska ämbetsmannakommittén för industri- och energipolitik tillsatten särskild utredning för att klarlägga möjligheter och former för ett nordisktsamarbete på om utnyttjande av eventuella olje- och gasfyndigheterutanför . I detta sammanhang skall även det samarbete som diskuterasmellan det norska statliga oljebolaget , Svenska och tas med i bilden. Utskottet sade sig räkna med att de aktuellafrågorna skulle komma att beröras i regeringens kommande energipolitiskaförslag. Med hänvisning härtill avstyrktes mofionsyrkandet. Häremot reserveradesig det socialdemokratiska partiets företrädare. Utskottet utgår från att de här aktuella frågorna nogaföljs av berörda myndigheter och inom och att de kommer attberöras i den kommande energipolitiska propositionen. Med hänvisning till vadsom anförts avstyrker utskottet det nu ifrågavarande yrkandet i motion 1980/81:91. Ett annat krav i motionen är att skall begäraatt regeringen verkställer tidigare riksdagsbeslut om ettutvecklingsbolag på energiområdet. uttalade sig för att tresamhällsägda utvecklingsbolag för områdena energi, miljövård och teknik skulleinrättas. För vart och ett av bolagen anslogs 5 milj. kr. som grundkapital.Motionärerna hänvisar nu till detta riksdagsbeslut. I motionen 1980/81:84förordar samma motionärer att skall uttala sig för att femutvecklingsbolag - de tre nämnda och två för utbildningsområdet och förmedicinsk teknik - inrättas under innevarande budgetår. Som grundkapital förbolagen föreslås anvisa ett anslag om totalt 25 milj. kr. Dessaförslag behandlar utskottet i betänkandet (NU 1980/81:17) över de motioner pådet industripolitiska området som har väckts med anledning av proposifion1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. NU1980/81:18 9 och senast idet tidigare nämnda interpellationssvaret har redovisats att regeringen kommeratt behandla frågan om inrättande av ett utvecklingsbolag på energiområdet iden aviserade energipropositionen. Med hänsyn härtill finner utskottet attriksdagen inte har anledning att nu göra någon framställning till regeringen idetta ämne. En effektiv och samordnad teknikupphandling är en viktigdel i arbetet för att introducera förnybara energikällor på marknaden.Mofionärerna önskar därför att regeringen skall föreslå att ettupphandlingsbolag för energiteknik inrättas. I detta bolag skulle staten ochkommunerna ha ett dominerande inflytande. Motionärerna tänker sig att bolagetskall hjälpa bl. a. mindre kommuner med en samordnad upphandling av produktermed god kvalitet. Otvivelaktigt kan, som utskottet också framhåller ibetänkandet 1980/ 81:17, offentlig teknikupphandling sfimulera utveckling avprodukter och system. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att detär viktigt att skapa en god kontakt mellan beställare och tillverkare för atthärigenom främja marknadsföringen av förnybara energikällor. På detta områdehar inte minst kommunala samverkansorgan en vikfig uppgift att fylla som företrädareför stora konsumenter av olika tekniksystem. Utskottet utgår från att frågan omupphandling av ny teknik uppmärksammas vid beredningen av förslag ominrättande av utvecklingsbolaget för energiteknik. Ett särskilt uttalande frånriksdagen i denna fråga synes inte påkallat. Ett yrkande går ut på att skall begära attregeringen verkställer tidigare riksdagsbeslut om beskattning avövervinster i vattenkraftsproduktionen. Motionärerna erinrar om att riksdagentidigare på utskottets förslag (NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410) uttaladesig för att energiskattekommittén (B 1979:06) skulle ta upp frågan ombeskattning av s. k. övervinster i vattenkraftsproduktionen. Utskottetförutsatte även att regeringen på grundval av kommitténs överväganden skyndsamtskulle utarbeta förslag om den närmare utformningen av en särskild skatt pådessa vinster. Moderata samlingspartiets representanter reserverade sig mot attkommitténs förslag föregreps på detta sätt. uppdrag när det gäller de s. k.övervinsterna vid viss kraftproduktion har vidgats genom filläggsdirektiv somregeringen har lämnat (Dir. 1980:73). Kommittén skall enhgt dessadirektiv presentera tekniska modeller för hur ett ingripande mot sådana övervinsterkan vara utformat. Det är enligt utskottets mening angeläget att kommitténsnarast behandlar denna fråga, så att regeringen snabbt kan presentera ettförslag för . Utskottet konstaterar att motionärernas önskemål ärtillgodosett och att det alltså inte finns någon anledning för att nugöra någon framställning i ämnet till regeringen.