bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Delkan här tilläggas att i årets budgetproposition föreslås att 27 nya tjänstertillförs för förstärkning av mervärdeskattekontrollen i de tre storstadslänen. Beträffandekronofogdeväsendet föreslås i årets budgetproposition atl kronofogdemyndigheternai Slockholm, och tilldelas särskilda medel, 1,5 milj. kr., föralt bekämpa den ekonomiska brottsligheten genom en effektivare indrivning avfrämst skatter och avgifter. I sammanhanget kan också nämnas del förslag lillny utsökningsbalk som f.n. behandlas av iagulskollel och som innebär ettytterligare steg i riktning mot ett effekdvare exekutionsförfarande. Enligten inom BRÅ utarbetad promemoria rörande regler om skyndsam handläggning avskattemål föreslås att förtursregler införs avseende mål JuU 1980/81:21 83 ellerärenden om skatter och avgifter, i fall då misstankar om skallebrollföreligger. Förslaget övervägs f n. inom . Ifråga om lagstiftningsåtgärder på skatteområdet vill utskottet särskilt peka påbevissäkringslagen, betalningssäkringslagen och lagen om skatteflykt. Dennalagstiftning innebär utan tvivel atl verksamma medel har åstadkommits för atltillgodose statens fiskaliska intressen, och den utgör enligt utskottets meningframträdande exempel på statsmakternas åtgärder mot skatteundandragande ochandra illojala förfaranden och därmed ett instrument i kampen mot denekonomiska brottsligheten. som delta konstateras kan emellertid inlebortses från alt de instrument som sålunda tillskapats både i den allmännadebatten och i mera fackbetonade sammanhang har diskuterats bl. a. frånrättssäkerhetssynpunkt. Enligl utskottets mening har angelägenheten av atteffektivisera samhällets insatser mol förfaranden av det slag det här är frågaom tvingat fram ett regelsystem som ligger invid gränsen till vad som kananses vara godtagbart. Mot denna bakgrund finner utskottet del välbetänkt atltillämpningen av såväl bevissäkringslagen som lagen mot skatteflykt skallutvärderas. Ifråga om övriga åtgärder på skalleområdet vill utskottet peka på de betydanderesursförstärkningar som tillförts och kommer att tillföras skatteväsendet.Såsom civilutskottet anför innebär också de insatser som gjorts och kommer atlgöras inom exekutionsväsendet all kronofogdemyndigheterna står bättre rustadei kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Vadgäller motionsönskemålet om snabbare skalleprocesser vill utskottet hänvisatill att förslag i detta avseende f. n. övervägs av regeringen. Vadnu har anförts leder utskottet till uppfattningen all det med anledning av denu aktuella önskemålen i motionerna 1864 och 1577 inte finns skäl till någonåtgärd från sida. Utskottetavstyrker bifall lill motionerna 1864 och 1577 i här behandlade delar. 1 motion 234 förespråkas bl. a. alt man böröverväga att skärpa straffen för gäldenärsbrolten. Frågor med anknytning tillgäldenärsbrolten berörs också i modonerna 1864 och 1577, vari begärs en vidgadkriminalisering av förberedelser till konkursbroltslighei och en skärpning avkonkurslagen. Debrotl som tradidonellt förknippas med konkurser är gäldenärsbrolten.Bestämmelser härom finns i 11 kap. . Gäldenårsbrotlen är oredlighetmol borgenärer, grov oredlighet mol borgenärer, vårdslöshet mot borgenärer,mannamån mol borgenärer och bokföringsbrotl. Ett brott som ligger närabokföringsbrotlet är försvårande av skattekontroll enligl 10 §skaltebrottslagen (1971:69). Föratl en gärning skall kunna bedömas som gäldenärsbrott krävs all den som begårgärningen är skuldsatt. Huvudfallet av oredlighet mot borgenä- JuU1980/81:21 84 rer är all gäldenären avhänder sig egendom av betydenhetoch därigenom försätter sig pä obestånd eller förvärrar sitt obestånd.Oredlighelsparagra-fen riktar sig också mol gäldenärer som vid konkurs eller ivissa andra situationer lämnar oriktiga uppgifter om tillgångar och skulder.Kriminaliseringen avser också gärningar som innebär alt konkursborgenärerundandras tillgångar. För oredlighet mol borgenärer är straffet fängelse ihögst eller vid grovt brott fängelse i lägst och högst sexår. Huvudfallet av vårdslöshet mot borgenärer är altgäldenären fortsätter sin rörelse och därvid förbrukar avsevärda medel ulanmotsvarande nytta för rörelsen eller lever slösaktigt eller vidtar annan sådanåtgärd och därigenom framkallar eller försvårar obestånd. Straffet är fängelsei högst . Brottet mannamån mol borgenärer lar sikte på situationersom innebär atl en gäldenär gynnar en viss borgenär. Även för detta brollstadgas ett straff av fängelse i högst . Bokföringsbrotl, för vilket straffet är böter ellerfängelse i högst , innebär alt en gäldenär åsidosätter sinbokföringsskyldighet på ett sådanl sätt att ställningen och rörelsens gång intekan i huvudsak bedömas med ledning av bokföringen. Åtal för bokföringsbrotl får ske bara om gäldenären harkommit i konkurs, fält eller erbjudit ackord eller inställt sina betalningarinom från del att brottet begicks. För brottet försvårande av skattekontroll döms den somåsidosätter bokföringsskyldighet m. m. och därigenom allvarligt försvårarmyndigheternas kontroll vid beräkning eller uppbörd av skatt eller avgifter.Straffet är böter eller fängelse i högst . Enligl är vissa broll straffbara redan påförberedelsestadiet. Inget av de brott som har behandlats nu är dockstraffbelagt pä förberedelsestadiet. Riksåklagaren har är 1979 till BRÅ lämnat etl förslag omskärpning av straffladtuderna för mera kvalificerade fall av bokföringsbrotloch försvårande av skattekontroll. BRÅ har därefter i sin översyn av lagstiftningen molorganiserad och ekonomisk brottslighet behandlat dessa brott i en nyligenframlagd promemoria. I promemorian föreslås bl. a. att det kriminaliseradeområdet för bokföringsbrott utvidgas och alt den särskilda ålalsregeln utgår.Promemorian, som f. n. övervägs i , innehåller också förslaglill slraffskärpningar. När det gäller straffsatserna för broll som innefattarekonomisk kriminalitet skall här erinras om det som tidigare under avsnittetMiljöbrotl sagts om fängelsestraffkommilténs översynsarbele på området. Utskottet vill framhålla atl reglerna om gäldenärsbrottutgör en väsentlig del av det straffrättsliga reaklionssystemel mot denekonomiska brollslighelen. Som framgår av del sagda har frågan om alländra beslämmel- JuU 1980/81:21 85 sernaför gäldenärsbrott i den riktning som förespråkas i motionerna nyligenaktualiserats för regeringen. 1 avvaktan på resultatet av regeringensöverväganden i saken finner utskottet del inle påkallat med någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionsönskemålen. Utskottetavstyrker bifall dll modonerna 234, 1864 och 1577 i nu berörda delar. Under detta avsnitt behandlas några i ärendetåterstående frågor som tas upp i motionerna 1864 och 1577. Det gäller begäran imotion 1864 om införande av straffansvar för den som underlåter atl registrerasig för mervärdeskatt samt önskemålet i motion 1577 om atl endast företag somfullgör sina skyldigheter mot del allmänna anlitas av staten och kommunerna. Densom är redovisningsskyldig för mervärdeskatt skall enligt lagen (1968:430) ommervärdeskatt anmäla sig för registrering hos . Några föreskrifterom påföljder för den som inle anmäler sig finns inle. När det gäller andraskyldigheter enligt lagen finns dock regler om olika sanktioner;förseningsavgift för den som inte i rätt tid lämnar deklaration förmervärdeskatt, skalletillägg bl. a. i fall då skall vid utebliven deklarationfastställs efter skälig grund. Även enligl skaltebrottslagen (1971:69) finnsmöjlighet atl ingripa mol den som inte fullgör sina skyldigheter enligl lagenom mervärdeskatt. För skattebedrägeri kan sålunda den dömas som i avsikt attskatt inte skall påföras underlåter atl avge deklaration och därigenomföranleder att inget belopp påförs honom. Regeringenhar aviserat alt en proposition om förbättrad kontroll av mervärdeskattenkommer atl lämnas under innevarande . I denna kommer bl. a. frågor omregistrering av skallskyldiga alt behandlas. Medhänsyn till atl sålunda kan förvänta en proposition med förslag omförbättringar av mervärdeskattekonlrollen finns det enligl utskottets meninginte skäl till någon åtgärd frän sida med anledning av önskemålen idelta hänseende i motion 1864. Utskottet avstyrker därför bifall lill motioneni denna del. Vissafrågor om slatlig och upphandling belyses i en färsk promemoria(1980:6) från BRÅ; det gäller närmast frågan om all upphandling inte bör skefrån sådana näringsidkare som har brusdt i sina förpliktelser mot det allmänna.1 flera motioner väckta under den allmänna motionstiden framförs önskemålom alt ändra reglerna om upphandling i den riktning som anges i promemorianfrån BRÅ. Dessa motioner behandlas av finansutskottet. 1 yttrande tillfinansutskottet över några av de aktuella motionerna uttalar näringsulskottet(NU 1980/81:5 y) all del kan vara ett effektivt medel mol de icke seriösaförelagen atl vid en anbudsprövning beakta anbudsgivarens förhållanden iskatte- och avgiftshänseende. Näringsulskottet förklarar sig därför vara förall frågan om lämpliga änd- JuU1980/81:21 86 ringar i reglerna för den statliga upphandlingen närmareövervägs av regeringen. I avbidan på finansutskottets prövning av de aktuellamotionerna om ändring i upphandlingsreglerna saknas anledning förjustitieutskottet att nu uttala sig i denna fråga. Utskottet avstyrker bifalltill motion 1577 i nu berörd del. 1. beträffandevalutakontrollen m.m. attriksdagen avslår motion 1979/80:1120 i denna del och motion 1980/81:1577 idenna del, 2. beträffandekontroll avförelag som får statligt slöd att avslår motion 1979/80:1120 i denna del, 3. beträffandeföretagsrevisorernas ställning och uppgifter att avslår motion1979/80: 1120 i denna del, attriksdagen avslår motion 1979/80:1120 i denna del och motion 1979/80: 1864 idenna del, 5. beträffandehöjning av gränsen för aktiekapital atlriksdagen avslår motion 1979/80: 1864 i denna del, 6. beträffandegrå arbetskraft attriksdagen avslår motion 1979/80: 1120 i denna del och motion 1980/81: 1577 idenna del, attriksdagen avslår motion 1979/80: 1120 i denna del, 8. beträffandeetableringskontroll m.m. attriksdagen avslår motion 1979/80:1120 i denna del, motion 1979/80:1864 i dennadel, motion 1980/81:237, motion 1980/ 81:1098 och motion 1980/81:1577 i dennadel. 9. beträffande kontroll överkredilströmmarna m. m. atl avslår motion 1979/80: 1120 i denna del, atlriksdagen avslår motion 1979/80:1120 i denna del, 11. beträffande/öre/a5/)ö/er attriksdagen avslår motion 1979/80: 1120 i denna del och motion 1979/80: 1121 idenna del (yrkande 4), 12. beträffande samarbetet medan polis,åklagare m.fl. aft avslår motion 1979/80: 1120 i denna del, 13. beträffande/t>ri/flr/:n(ng avpolisens organisation m. m. attriksdagen avslår motion 1979/80: 1120 i denna del och motion 1980/81:234 idenna del. JuU1980/81:21 87 14. beträffande skaileflyktsklausul attriksdagen avslår motion 1979/80:1864 i denna del, 15. beträffande resursförstärkningarför skattemyndigheterna att avslår motion 1979/80:1864 i denna del, 16. beträffande/örn/rsreg/er/or vissaskattemål m. in. att avslår motion 1980/81:1577 i denna del, 17. beträffande gäldenärsbrott m. in. attriksdagen avslår motion 1979/80: 1864 i denna del, motion 1980/81: 234 i dennadel och motion 1980/81: 1577 i denna del, attriksdagen avslår motion 1979/80: 1864 i denna del, 19. beträffandestatlig och upphandling attriksdagen avslår motion 1980/81:1577 i denna del. Slockholm På justitieutskottets vägnarBERTIL Närvarande: (), (), ÄkePolslam (c), (), i (fp), (),(), i (s), (), HelgeKlöver (s), (), (), (), () och (). Li.sa (), (), (), (), i (s),() och () har avgett följandereservationer. Reservanterna anser atl den del avutskottets yttrande som börjar på s. 63 med "Mot bakgrund" och slutarpå s. 65 med "vitala samhällsintressen" bort ha följande lydelse: Såsom har nämnts i det föregående har den ekonomiskakriminaliteten i en mycket stor omfattning, och skadeverkningarna församhället är betydande. I sammanhanget vill utskottet peka på atl framväxten avden ekonomiska kriminaliteten och andra illojala förfaranden på området harvarit särskilt påtaglig som frågan omåtgärder mot avarter av delta slag aktualiserats i särskilt genom JuU 1980/81:21 88 initiadvfrån socialdemokratiskt håll. Enligt utskottets mening torde den ekonomiskabrottsligheten nu utgöra ett av vår tids största kriminalpolitiska problem.Såsom anförs i motionerna anser utskollel del därför ytterst angeläget attsamhället sätter in kraftfulla åtgärder pä alla områden för all motverka denekonomiska kriminaliteten. Visseriigen kan det sägas all åtgärder i denriktningen har kommit lill stånd, men utskollel nödgas konstatera att dessaåtgärder har varit klart otillräckliga; utvecklingen har inle kunnat hejdas.Enligt utskottets mening är situationen så allvarlig atl betydligt effektivareåtgärder än de vidtagna erfordras; hela samhället, myndigheter,förelag, organisationer och enskilda medborgare måste engageras i enmålmedveten satsning. Iansträngningarna att bekämpa den ekonomiska brottsligheten intar givetvispolisens arbete en framträdande roll. Likväl har enligl utskottets meningpolisväsendet inle tillförts de resurser som är nödvändiga för atl göra detpolisiära arbetet pä området verkningsfullt. Bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten har fått slå tillbaka för arbetet med t. ex. förmö-genhetsbrottslighelav mer traditionellt slag. Den särskilda organisation för bekämpande av denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten som tillskapats har inle byggtsut i den takt som hade varit önskvärd. Den kritik som i enlighet med det sagdakan riktas mol all polisen inte tillförts tillräckliga resurser gäller i höggrad också i fråga om resurserna för skalte-och avgiftskonlrollen. Föratl komma åt den ekonomiska kriminaliteten krävs inle bara resurs förstärkningar utan också en ändamålsenlig utformning av den lagstiftning som kan motverka den ekonomiska kriminaliteten och andra illojala förfa randen på området. I detta sammanhang fyller BRÅ:s arbete på en övergri pande översyn av lagstiftningen mol den organiserade och den ekonomiska brottsligheten en betydelsefull funktion. Förändamålet har inom BRÅ byggts upp en organisation som i sina huvuddrag bestårav en styrgrupp med pariamentariskt inflytande och ett antal arbetsgrupper.Dessa har efter hand redovisat resultatet av sitt arbete på olika områden.Redovisningen har skett främst i form av promemorior vari har lagts framförslag till ändrad eller ny lagstiftning eller till andra åtgärder. Förslagenfrån BRÅ har enligl utskollets mening varit ändamålsenliga och de borde därföri allt väsentligt ha genomförts. Så har dock inte blivit fallet. Även omflertalet av förslagen frän BRÅ har legal lill grund för lagstiftning har dennadock i icke oväsentliga avseenden avvikit från BRÅ:s förslag. Delta har lettlill alt den genomförda lagstiftningen inte i erforderlig mån fyller sitt syfteatt motverka den kriminalitet det här gäller. Här kan nämnas l.ex. atl BRÅ:sförslag i en promemoria (1978:2) om revisorers verksamhet inte har genomförts ialla delar. Ett annat av BRÅ framlagt förslag (1978:6) rörande förlursregler ivissa skaltemål har över huvud laget inte föranlett åtgärder. Även de av BRÅföreslagna (1979:5) ändringarna i aktiebolagslagen har i viktiga delar integenomförts. JuU 1980/81:21 89 sammanhangvill utskottet också uttrycka kritik mot atl det i vissa fall har uppståttbetydande tidsutdräkt från det atl BRÅ:s förslag lagts fram lill dess attriksdagen förelagts förslag till lagstiftning grundade på BRÅ:s arbete. Ikampen mot den ekonomiska brottsligheten krävs inte bara förstärkningar avresurserna för berörda myndigheter och kraftfulla åtgärder pålagstiftningssidan ulan också ett smidigt och väl fungerande samarbete mellande myndigheter som är engagerade pä området. I detta avseende föreligger i dagvissa svårigheter som bl. a. har sin gmnd i bestämmelserna i den nyasekretesslagen. Även på detta område bedrivs arbete inom BRÅ. 1 sammanhangetvill utskottet understryka vikten av all en kommande lagstiftning ominformationsutbyte och anmälningsskyldighet mellan myndigheter utformas så attkampen mot den ekonomiska brottsligheten verkligen främjas. Del bör därförredan nu slås fast att inlegrilelsskyddsaspek-terna inte får lägga avgörandehinder i vägen när det gäller information rörande näringsidkares förhållandenoch över huvud taget när det gäller uppgifter som rör ekonomiska förhållandenav betydelse i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. uttalat måste samhället sätta in kraftfulla åtgärder på allaonrlråden mot den ekonomiska brottsligheten. Det är viktigt all alla berördafhyndigheter deltar i detta arbete. Väl så viktigt är att också folkrörelserna,särskilt fackföreningsrörelsen, engagerar sig i strävandena alt motverka denekonomiska brottsligheten. Givetvis har också näringslivet en funktion attfylla i detta sammanhang. Del yttersta ansvaret för att bekämpa den ekonomiskakriminaliteten rnåste dock ligga på regeringen, som också måste leda ochsamordna arbetet. Somexempel på åtgärder som bör komma i fråga kan nämnas att straffen för ekonomiskkriminalitet måste bestämmas så att de upplevs som rättvisa i jämförelse medstraffen för brottslighet av traditionell art. Enligt utskottets mening är straffsatserna i många fall alltför låga. Arbetet inom BRÅ och inomförmögenhetsbrottsutredningen och fängelsestraffkommittén bör därför bedrivasbl. a. med sikte på att åstadkomma straffskärpningar för ekonomiskkriminalitet. Viktigtär att det rättsliga förfarandet kan genomföras så snabbi all straffet kommer inära anknytning till brottet. Här föreligger enligt utskottets mening storabrister när det gäller ekonomisk brottslighet. Dröjsmålen underförundersökningssladiel i mål om ekonomisk brottslighet samt med behandling avskattemål och skattebrott är oacceptabla. Detsamma gäller beträffandeförfarandet på exempelvis arbetsmiljöområdel. Enligtutskottels mening är det beträffande denna brottslighet - liksom beträffandeall annan brottslighet - viktigt med förebyggande åtgärder. Sådana åtgärder kant. ex. vara att man bygger in den samhälleliga kontrollen i fråga ombeskattning, valutairansaktioner etc. i förelagen. Ekonomisk verksamhet måstedärför drivas i sådana former och kunna från samhäl- JuU 1980/81:21 90 letssida så planeras och kontrolleras alt möjligheter atl skapa sig medillegala metoder motverkas i största möjliga ulslräckning. I sammanhanget villutskottet understryka att skattesystemet härvidlag har en central betydelse.Detta bör ges en sådan utformning och etl sådanl innehåll att etlskatteundandragande i olika former effektivt kan förhindras. Härskall också understrykas betydelsen av att skatte- och uppbördsmyndigheternages de resurser som krävs för att kontrollen skall bli mer effektiv.Verksamheten bör i första hand riktas in mol områden där stora möjligheterfinns lill skatteflykt. Branschvisa kontroller har visat sig vara en bra metodför att avslöja skattefusk. Sådana bör komma till användning i ökadutsträckning. Samverkan och utbyte av informationer mellan olika myndigheter ärofta ett verksamt medel att förebygga skattebrott. Härvid är användningen avden moderna datatekniken ett betydelsefullt hjälpmedel. Den personligaintegriteten skall respekteras men får, såsom sagts, inte bli enskyddsmantel för atl försvåra insynen i ekonomisk verksamhet som innefattarbl. a. skattebrott. Utformningenav lagregler om bolag och andra juridiska personer är av central betydelse närdel gäller atl förebygga ekonomisk brottslighet. Den grundläggandeföretagsformen i vårt land är aktiebolaget. Detta är en form som bl. a.underlättar de anställdas deltagande i företagets ledning. Del medför atlverksamhet av större betydelse, som inte sker inom ramen förföreningsrörelserna, bör drivas i aktiebolagsform. måste större kravän f. n. ställas på sådana bolag för atl motverka risker för anställda och förallmänna och enskilda fordringsägare. Det behövs större inflytande för deanställda i förelagens ledning, större eget kapital, mer kvalificerad revisionoch revisorer i aktiebolagen som utses av samhället och ges en oberoendeställning. Revisorerna måste bli skyldiga att redovisa de anmärkningar som kangöras mot förelagens sätt att fullgöra sina skyldigheter mot samhället.Särskilda krav på insyn måste ställas på privata företag som arbetar medsamhällsstöd. Bådei samband med annan brottslighet, l.ex. skallebroll och konkursbrottslighet,och i mer normal affärsverksamhet förekommer att vinster förs ur landet påolagliga vägar eller aldrig tas hem. Det är stora värden som på så sätt förs urlandet. Olika metoder alt låta pengar vandra ur landet måste kartläggas ocheffektivt motmedel utarbetas. Valutakontrollen måste förstärkas. Denekonomiska kriminaliteten är i hög grad en internationell företeelse. Utskottetanser att det behövs ett internadonelh samarbete på området, och från svensksida bör därför tas initiativ som kan förbättra samarbetet över gränserna;bör t. ex. verka för alt del arbete på området som bedrivs inomEuroparådet påskyndas. Medtanke på bl. a. de stora samhällsekonomiska och kriminalpolitiska intressen somhär berörs får samhällets ansträngningar atl bemästra den ekonomiskakriminaliteten - om det visar sig nödvändigt - inle hindras av JuU 1980/81:21 91 t.ex. skilda civilrättsliga och näringsrätlsliga principer med rötter i ettäldre, kapitalistiskt samhällssystem. Omfattande missbruk av l.ex. den friaetableringsrälten inom vissa branscher bör föranleda att utnyttjandet av dennarätt bättre kontrolleras. En allmän strävan härvidlag måste naturligtvis varaatt de seriösa förelagen och de seriösa näringsidkarna inte drabbas på etlotillbörligt sätt. Deregler som riktar sig mot den ekonomiska kriminaliteten måste givelvisutformas med beaktande av rättmätiga rättssäkerhetskrav. Det förtjänarhärvidlag att framhållas atl det också är ett rättssäkerhetskrav alt begångnabrott verkligen beivras och att detta sker ulan onödiga dröjsmål. Denbedömning av de olika motionsspörsmålen som utskollel gör i det följande skallses inte bara mol bakgmnd av den kritik som utskottet riktat mol brister irådande ordning hänförliga till de borgerliga regeringarnas ovilja tillhandling ulan också mot bakgrund av vad utskottet sagt om avvägningenmellan olika samhällsintressen. 2.Valutakontrollen m. m. (mom. 1) dels att den del av utskottets yttrande på s. 66som börjar med "Valula-transakdoner av" och slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion 1120 all valuta-brottsligheten ärett allvarligt problem, och utskottet anser det mycket angeläget allvalutabrott förebyggs och beivras. Såsom framförs av minoriteten ifinansutskottet har samhället inte en tillfredsställande kontroll överbetalningarna dll och från utlandet. Denna kontroll måste förbättras bl. a.genom att de valutakontrollerande myndigheterna ges omedelbara resursförstärkningar.Enligt utskottets mening bör del ankomma på riksbanksfullmäktige attföranstalta om de personalförstärkningar och omdisponeringar som entillfredsställande kontroll av valutarörelserna föranleder. Föratt förbättra de valulavårdande myndigheternas kontrollmöjligheter krävs ocksåatl de berörda myndigheterna samordnar sina insatser på området. Lika viktigtär enligl utskottels mening att åstadkomma ett förstärkt och fördjupatsamarbete mellan myndigheterna. Härvidlag utgår utskottet från att förslag iämnet läggs fram av BRÅ och att dessa förslag om de kräverlagstiftning - föreläggs möjligt. Närdet sedan gäller den i motion 1120 berörda frågan om valutakommitténs arbetekan utskottet konstatera att direktiven till kommittén - tvärt emot vad somframstår som påkallat - närmast syftar till en liberalisering av nuvarandevalutareglering. Såsom minoriteten i finansutskottet anför går direktiven ut påatt myndighetemas kontrollmöjligheter skall begränsas. Enligt utskottets meningbör del vara möjligt att med reladvt enkla JuU 1980/81:21 92 medelförbättra den nuvarande valutakontrollen. Den högt utvecklade datateknik somtillämpas i banksystemet kan här erbjuda goda möjligheter.