bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:21 om den ekonomiska brottsligheten 1 detta betänkande behandlarutskottet motionerna 1979/80: 1120, 1979/ 80:1121, 1979/80:1864, 1980/81:234,1980/81:237, 1980/81: 1098 och 1980/ 81: 1577, samtliga gällande åtgärder motden ekonomiska brollslighelen. 1 motion 1979180:1120 av . (s) hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna vadsom i motionen anförs om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. 1 följande 14 punkter i motionen föresläs åtgärder somregeringen enligt motionärernas mening bör vidta som ett led i bekämpandet avden ekonomiska broUsligheten. Förslag till lagstiftning och organisatoriska insatser påskatteområdet i enlighet med förslag i särskilda motioner Vad som föreslagits under denna punkt gäller frågor somhar hänvisats till annat riksdagsutskott (jfr s. 8 i motionen saml SkU1979/80:27. 1979/ 80:35, 1980/81:3 och 1980/81:8). Ändradedirektiv till den kommitté som arbetar med att utreda valutaregleringen I anslutning lill punkterna 2 och 3 påpekar motionärernaall valutakontrollen är otillfredsställande. Enligl motionärerna ärmöjligheterna för stora både alt genom löpande betalningar föra valuta urlandet för ej godtagbara ändamål och alt via utländska bolag låta tillgångarsom rätteligen hade bort tas hem stanna i utlandet. 1 motionen understryks allkontrollåtgärder måste sättas in också av de valulavårdande myndigheterna,däribland . Enligt motionärerna bör det ankomma pä den utredning somser över valutaregleringen alt föreslå sådana ändringar som kan behövas ivalutalagsdftningen för atl möjliggöra en mera effektiv bekämpning av denekonomiska brollslighelen. Motionärerna framhåller alt utredningens direktiv idetta hänseende är otillräckliga. Organisatoriska insatser och förslag lill lagstiftningsom innebär en bättre samhällelig insyn i och kontroll av förelag som får lån eller bidrag från staten 1 motionen erinras under denna punkt att näringslivetunder senare år i allt högre grad har tagit i anspråk lån och bidrag frånstaten. För atl kontrollera att dessa medel används på bästa sätt och inlemissbrukas bör 1 1980/81. JuU1980/81:21 2 staten enligl motionärernas mening kunna uppställa somvillkor för län eller bidrag av viss storlek atl den får all behövlig insyn idel underslödda förelagels verksamhet. Motionärerna anför vidare atl staten ivissa fall bör utse styrelseledamot och revisor för förelaget, och härvidlagbör övervägas om inle aktiebolagslagstiflningen bör ändras så atl sådanstyrelseledamot eller revisor kan tillsättas utan atl bolagsstämma behöverhållas. Utredning om förelagsrevisorernas ställning ochuppgifter Till denna punkt anför motionärerna alt del i ett vidareperspektiv bör utredas om inle förelagsrevisorer generellt bör utses avopartiska organ och inrikta sig på en mera allmän bedömning av förelagsverksamhet i form av utvidgad förvaltningsrevision. I sammanhanget bör enligtmotionärerna också övervägas möjligheten atl av revisorerna kräva redovisningav hur företagel fullgör sina förpliktelser mol del allmänna. Utredning av frågan om all i vissa fall ålägga fysiskeller juridisk person som har ett bestämmande inflytande i annan juridisk person ett direkt ansvar för dennes skulder - s. k. ansvarsgenombrotl Motionärerna anför alt vid ekonomisk brottslighet som skerunder täckmantel av juridiska personer den brottslige enligl allmännarättsgrundsatser kan åläggas personligt skadeståndsansvar. För atl risker för skador skall kunna förebyggas böremellertid enligt motionärerna rörelse över huvud tagel inte fä bedrivas utanpersonligt ansvar, om inle den juridiska personen har ett tillräckligt egetkapital. Vidare framhåller motionärerna atl den begränsning av ansvaret för enjuridisk persons skulder som råder enligt gällande rätt i vissa fall framstårsom illa motiverad. Motionärerna pekar härvidlag på alt den juridiska personensform i mindre seriösa sammanhang används som etl instrument för att samla uppskulder och låta dem gä i graven med företaget. Enligt motionärerna bör detövervägas om inle lagstiftningen bör ändras sä att en fysisk eller juridiskperson i vissa särpräglade undanlagssiluationer kan åläggas ett direkt ansvarför en juridisk persons skulder. Förslag lill lagstiftning på grundval avdepartementspromemorian (Ds Fi 1976:4) Ansvar för skall vid entreprenad m. m. som en åtgärd mot s. k. grå arbetskraft Under denna punkt anförs i motionen bl. a. atl sådanaföretag som anlitar entreprenörer och som tjänar pengar på att s. k. gråarbetskraft används bör göras i sista hand ansvariga för atl skall och socialaavgifter betalas för entreprenörens anställda. Förslag i den riktningen harredovisats i förenämnda departementspromemoria . Enligt motionärernabör förslag på grundval av promemorian föreläggas . Utredning av frågan om atl införa näringsförbud även iandra fall än vid konkursmissbruk JuU1980/81:21 3 Undersökning av möjligheterna att införaelableringskontroll i bran scher med stor ekonomisk brottslighet 1 anslutning till punkterna 8 och 9 föreslår motionärernaall iVågan om atl införa näringsförbud som sanktion mot ekonomisk brottslighetäven i andra fall än vid konkursmissbruk utreds. Motionärerna hänvisar lill attkonsumentverket i sin är 1977 framlagda rapport vidbilreparationer har föreslagit ett kontrollsystem för bilverkstäder, vilketbl.a. omfattar möjlighet lill näringsförbud för verksiadsägaie m.fl. viduppenbara missförhållanden i deras näringsulövning. Inom branscher eller näringsgrenar, där missbruk i form avskallebrolls-lighel och annan ekonomisk brottslighet har särskilt storutbredning, bör enligl motionärernas mening - om andra älgårder bedömsotillräckliga -införas elableringskontroll. Införande av bätlre samhällelig kontroll överkredilströmmarna och förstärkande av sarTrhällels inflytande i bankerna Motionärerna anför alt när ekonomisk kriminalitet riktasmot enskilda personer detta ofta sker inom ramen för en svart lånemarknad, därolika transaktioner avlöser varandra i en karusell som det efter hand blir omöjligtför de drabbade all överblicka. 1 en del fall torde bankerna lill följd av allde som drabbas har normala krediter kunna få en inblick i affärer av detta slagoch genom polisanmälningar eller pä annat sätt kunna bidra lill atl stoppalånekarusellen på ett tidigt stadium. Del finns också, anför motionärerna,anledning alt anta atl bankerna ibland har medverkat till spekulationsaffärermed fasligheter. Förslag till straffskärpningar för bl.a. brotl mol arbetarskydds- och miljöskyddslagsdftningen Under denna punkt anförs i modonen alt del i fråga omvissa typer av ekonomisk brottslighet behövs straffskärpningar. Främst gällerdetta i fråga om förfaranden som har lämnats utan mera kännbara påföljder,trots alt de är farliga för anställda eller kringboende som de kanvara myckel lönsamma. Som exempel nämner motionärerna broll mol arbetarskydds-och miljöskyddslagsdftningen. Dessa brotl bör enligl motionärerna i straffvärdejämställas med andra broll som äventyrar människors liv och hälsa. Förslag till lagstiftning om företagsböter som påföljdvid ekonomisk brottslighet Motionärerna framhåller att vid brott av den art sommiljöbrotten representerar bör företagel som sådant kunna åläggas ekonomiskasanktioner i form av förelagsböter, beräknade med hänsyn lagen bl. a. lill denvinst förelaget har berett sig genom det brottsliga förfarandet. Enligl motionärernasmening bör den överarbetning som inom justiliedeparlementel f. n. pågårbeträffande tidigare framlagda förslag i ämnet bedrivas skyndsamt. JuU1980/81:21 4 Organisatoriska insatser och förslag till lagstiftningi syfte alt intensifi era samarbetet mellan polis-, åklagar-, skalle- och kronofogdemyndig heter, och Härtill anför motionärerna att det är ungeläget med etlförbättrat samarbete mellan berörda myndigheter. Enligt motionärerna är delviktigt all regeringen som ett första steg i den riktningen skyndsamt vidtaråtgärder i enlighet med de förslag som en av riksåklagaren, ochriksskatteverket tillsall arbelsgr-upp lagt fram i promemorian Samordnadverksamhet mot den ekonomiska och den organiserade brollslighelen. Organisatoriska åtgärder för atl förslärka polisensinsatser mol den ekonomiska och den organiserade brollslighelen På grund av del samband som ofta finns mellan ekonomiskoch organiserad brottslighet och med hänsyn lill att utredningssvärighelernaofta är av likartad karaktär böi'. framhåller motionärerna, poliser ochåklagare som har lill särskild uppgift alt utreda den ekonomiska brollslighelenockså kunna sättas in mol organiserad br'oltslighel av mera iradilionelll slag.Bekämpandet av den organiserade brollslighelen är enligl motionärerna avstrategisk betydelse när det gäller atl hålla efter broUsligheten i stort,något som bör beaktas vid utformningen av polisens organisation pä området. I motion 1979/80:1121 av IvanSvanslröm m.fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, atl beslutar atlhos regeringen begära alt etl system med förelagsböler prövas (yrkande 4). 1 motionen erinras om att kampen mol den ekonomiskabrollslighelen har intensifierats. I sammanhanget pekarmotionärerna pä att del internationellt har blivit alllmera vanligt med straffför bolag och andra juridiska personer, och motionärerna framhåller att även ivårt land måste delta vapen mol den ekonomiska brottsligheten utnyttjas. Detförhällandet atl tveksamhet råder om de förslag i ämnel som föreligger fårenligt motionärernas uppfattning inle hindra all ett system som gör det möjligtatt utnyttja denna päföljdstyp tas fiam. 1 motion 1979/80:1864 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås att hemställer hos regeringen omskyndsamma förslag mol den ekonomiska brottsligheten i enlighet med vad somanförs i modonen. I motionen pekas pä en rad åtgärder som behöver vidtas ikampen mol den ekonomiska brollslighelen. Motionärerna anför bl. a. att detbehövs bättre resurser för och en annan prioritering av åklagares och taxeringsmyndighetersverksamhet för all utreda och angripa de ekonomiska brotten. Enligtmotionärerna behövs också brådskande åtgärder mol den typ av brottslighet sombegås i samband med näringsverksamhet och som består däri all verksamhetenbedrivs utan föregående anmälan om skatt- JuU1980/81:21 5 skyldighet för mervärdeskatt och ulan alt skaller ocharbetsgivaravgifter inbetalas. Modonärerna föreslår härvidlag alt skyldighetenatt registrera näringsverksamhet, skatteplikt för mervärdeskatt m.m. börförknippas med kännbara straff. Inom en rad branscher bör elableringskontrollinföras. Vidare anser motionärerna alt förberedelser lill konkursbroltsligheibör kriminaliseras i långt större utsträckning än f n. Som ett led i försvårandetav ekonomisk brottslighet förespråkar motionärerna en höjning av aktiebolagensaktiekapital. Vidare bör enligt motionärerna n'röjligheler-na lillansvarsgenombrotl för styrelseledamöter eller ägare i fåmansbolag underlättas.Slutligen pekar motionärerna på behovet av en allmän skallc-flyktsklausul. 1 motion 1980/81:234 av () och () hemställs alt som sin meningger regeringen lill känna vad som har anförts i motionen om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. 1 den del motionstexten, som också avser lill andrautskott remitterade motioner, berör juslilieulskotlets beredningsområdebehandlas bl. a. frågor om slraffskärpning. Motionärerna framhåller sålundaalt man bör överväga slraffskärpningar för gäldenärsbrott och för underlåtenhetall betala in källskatter. 1 motionen påtalas också behovet av att ännu flerkvalificerade tjänstemän utbildas i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. 1 den från näringsulskollel medeget yttrande överiåmnade inotionen 1980/81:237 av () ochLars-Erik () hemställs alt hos regeringen anhåller omutredning om införande av elableringskontroll enligl de riktlinjer som anförtsi den nämnda motionen 1980/81:234. 1 den sistnämnda motionen anförs i nu akuelll avseende bl.a. alt samhället inle får tveka att införa elableringskontroll pä sädanaområden och inom sådana näringsgrenar som hotas av oseriös och brottsligverksamhet. Motionärerna förespråkar vidare all som villkor för etablering avförelag bör fordras grundläggande kompelens all driva förelag. Bland de branscher som är särskilt utsatta för ekonomiskbrottslighet och där någon form av elableringskontroll år motiverad nämnermotionärerna i första hand reslaurangnäringen samt entreprenad- och byggnadsindustrin.Enligt motionärerna finns också andra näringar där elableringskontroll ärpåkallad. Del är därför nödvändigt all kartlägga vilka områden av näringslivetsom måste omfattas av någon form av etahieringskontroll. 1 del sammanhanget börenligl motionärerna också prövas bl. a. frågan om eriäggande av garantibeloppvid nyetablering av torelag. JuU1980/81:21 6 1 den likaledes frännäringsutskotlel med nyssnämnda yttrande överlämnade motionen 1980/81:1098 avLars Ulander m. fl. (s) hemställs alt begär all regeringen snarastlämnar förslag om elableringskontroll och branschregister enligl motionensintentioner. Motionärerna förespråkar all det införselableringskontroll av framför allt enmansföretag. En sådan elableringskontrollbör enligl motionärerna syfta lill alt skapa ett samhälleligt inflytande överetableringens omfattning och inriktning som den innebär en prövningav enskild persons lämplighet som företagare och arbetsgivare. Motionärernaförespråkar också atl branschregister upprättas för sådana branscher därmissbruket av den fria etableringsrätlen är mest utbrett. I motion 1980/81:1577 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås atl hos regeringen hemställer all etlåtgärdsprogram mol den ekonomiska brottsligheten skyndsamt läggs fram ienlighet med vad som anförs i motionen. Enligl vad som påpekas i motionen bör etl åtgärdsprogramomfatta bl. a. lagstiftning om elableringskontroll. skärpning av konkurslagen,skärpta åtgärder mot kapitalflykt ur landet, lagstiftning för alt motverkaförekomsten av grå arbetskraft och åtgärder för all förhindra medvetenförhalning av skatteprocesser. Motionärerna förespråkar vidare alt bestämmelserinförs om alt endast förelag som fullgör sina skyldigheter anlitas av statenoch kommunerna. Begreppet ekonomisk brottslighethar inte någon strikt slralTrätlslig avgränsning, och det finns olikauppfattningar om innebörden av begreppet. Under uttrycket ekonomiskbrottslighet ryms en rad företeelser av skilda slag. Enligt den beskrivning av begreppet som debrottsbekämpande myndigheterna, dvs. i första hand polis- ochåklagarmyndigheterna, använder bör till ekonomisk brottslighet riiknas försloch främst sådan kriminalitet som har ekonomisk som direkt motiv.Härutöver skall brottsligheten för alt betraktas som ekonomisk kriminalitet haen kontinuerlig karaktär, bedrivas på etl systematiskt sätt och förövas inomramen för näringsverksamhet som i sig inte är kriminaliserad men som i detenskilda fallet utgör själva grunden för de kriminella handlingarna. De ekonomiska brotten anses ofta vara av kvalificerad arti den meningen all de enskilda brotten har stor omfattning, rör storasamhälleliga värden eller drabbar grupper av enskilda. Brotten är i regel svåraalt uppdaga och beivra. Som exempel på vad som brukar hänföras till ekono- JuU1980/81:21 7 misk brottslighet i här avsedd mening kan nämnas brott somskattebedrägerier, valulabrott. bedrägerier och gäldenärsbrott. Till den ekonomiska brottsligheten anses inle höra den s.k. organiserade brottsligheten. Med organiserad brottslighet avses i allmänhetsådana brotl som vissa grövre narkotikabrott, koppleri i form av organiseradprostitution, organiserad häleriverksamhet och illegalt spel ochsprilulskänkning i klubbverksamhet. Ekonomisk brottslighet anses inle heller omfattaförmögenhelsbrotl av traditionellt slag som begås av enskilda personer utan allbrotten har något samband med näringsverksamhet. Frågan om den organiserade och den ekonomiskabrollslighelen har och i olika sammanhang tilldragit sig alltstörre uppmärksamhet. Såväl från statsmakternas sida som från flera olikamyndigheter på rättsvårdens område har åtgärder vidtagits i syfte alleffektivisera samhällets åtgärder mot de aktuella företeelserna. I detföljande skall lämnas en kort redogörelse för vissa åtgärder pä området . lade en inomrikspolisstyrelsen tillsatt arbetsgrupp fram en rapport med förslag lillåtgärder mot organiserad och ekonomisk brottslighet. 1 arbetsgruppen ingickföreträdare för , . , de lokalapolismyndigheterna samt kriminologisk expertis. till grund för en framställning lill regeringen omåtgärder mot den ifrågavarande brottsligheten. hemställdehärvid atl regeringen skulle dels besluta all särskilda polisiära enheterinrättas i . och polisdistrikt för altbekämpa organiserad och ekonomisk brottslighet, dels i samband medbudgetarbetet la upp frågan om prioriteringen mellan den traditionellabrollslighelen. narkodkabrotlslighelen samt den organiserade och ekonomiskabrottsligheten, dels föranstalta om en övergripande granskning avlagstiftningsfrågor på ifrågavarande brotts-område. I beslut den uppdrog chefen förjustitiedeparlemenlel åt brottsförebyggande rådet (BRÅ) atl närmare övervägafrågorna angående former och riktlinjer för en sådan övergripande granskning avberörd lagstiftning som hade aktualiserat. BRÅ:s överväganden med anledning av regeringens uppdrag BRÄ redovisade i yttrande lillregeringen resultatet av sitt nämnda uppdrag. 1 yttrandetframhöll BRÄ bl. a. atl del från rättssäkerhetssynpunkt är viktigt allslraffria beteenden, som ibland i den allmänna debatten hänförts till denekonomiska brottsligheten, behandlas som slraffria så länge de intekriminaliserats. Enligt BRÄ stod del klart atl man efter en kartläggning ochvärdering av företeelser som varken strider JuU1980/81:21 8 mot straffrättsliga eller andra normer kan komma fram tillatt de bör' förebyggas och motverkas exempelvis genom lagstiftning. 1 yttrandet pekade BRÄ på de svårigheter som ärförknippade med alt genom en övergripande översyn av lagstiftningen fånga uppföreteelser på skilda områden och av sä olika beskaffenhet som det rör sig om.BRÅ framhöll vidare atl arbetet med en lagstiflningsöversyn borde bedrivas inomBRÄ. För arbetet föreslog BRÅ en organisation beslående av en huvudgrupp(styrgrupp) med övergripande funkdon saml tre arbetsgrupper. 1 styrgruppenborde finnas företrädare för varje riksdagsparti. PM av en av riksåklagaren tillsatt arbetsgrupp tillsatteriksåklagaren en arbetsgrupp med irppdrag atl undersöka möjligheterna att inomvarje åklagarregion skapa bättre förul-sätlningar för atl bekämpa denkvalificerade ekonomiska br-otlslighelen. Arbetsgruppen redovisade resultatetav sitt arbete i en promemoria . I promemorian föreslogs bl. a.etl utbildningsprogram för 25 åklagare. Utbildningen skulle avse handläggningav kvalificerade ekonomiska brottmål. Den aktuella utbildningen för åklagare genomfördes underåren 1978-1979. Resursförstärkningar för polisväsendet m. m. I beslut den 8 december 1977uppdrog regeringen åt BRÅ all föranstalta om den översyn av lagstiftningen motden organiserade och den ekonomiska brottsligheten som hadeaktualiserat. 1 beslutet förutskickades atl vissa av väcktafrågor om åtgärder och insatser mol den aktuella brottsligheten av meraorganisatorisk natur skulle behandlas i samband med budgetarbetet. 1 budgetpropositionen för /79 (prop.1977/78: 100. bilaga 5) log chefen för justitiedeparlemenlel upporganisatoriska spörsmål och prioriteringsfrågor med anknytning lill denorganiserade och den ekonomiska brollslighelen. a. beräknades medel förökad utbildning av 40 poliser i anledning av satsningen mot denna typ avbrottslighet. Vidare föreslogs i propositionen 35 nya polismansljänsler förbekämpande av denna brottslighet. Genom beslut i regleringsbrev hade /78 inrättats 20 nya tjänster tor utredning av ekonomiskbrottslighet. När det gällde frågan om hur resurserna borde fördelasmellan insatser mol traditionell brottslighet och bl. a. ekonomisk brottslighetuttalade departementschefen atl del främst fick ankomma på den lokalapolisorganisationen att bedöma pä vilka arter av brottslighet resurserna iförsta hand borde sältas in. Inrättandet av nya tjänster för särskilda ändamålinnebar dock enligt departementschefen etl uttryck för uppfattningen atlinsatserna mol den avsedda brottsligheten borde prioriteras. Departementschefentog i sammanhanget också upp frågan om samarbe- JuU1980/81:21 9 tet mellan polisen och skattemyndigheterna. Han framhöllhärvid det angelägna i alt delta samarbete fördjupades. Departementschefen vardock inte beredd att då lägga läst bestämda samarbetsformer på området utanansåg all del borde ankomma på . riksåklagaren och rikspolisstyrelsenall gemensamt finna lämpliga samarbetsformer. I sitt av godkända betänkande i ämneltillstyrkte justideutskottet propositionen såvitt nu är i fråga (JuU1977/78:27). De inledda resursförstärkningarna till polisen fortsatteunder /80. För bekämpande av den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten tillfördes polisen sålunda 33 nya tjänster (prop. 1978/79: 100.bilaga 5, JuU 1978/79: 28). I budgetpropositionen framhöll departementschefenatl frågan om all i vissa distrikt inrätta särskilda enheter (ekonomiskarollar) för den aktuella brottsligheten skulle komma att las upp i samband medatt regleringsbrev utfärdades. För innevarande budgetår föreslogs i budgetpropositionen(prop. 1979/ 80: 100. bilaga 5) all 16 nya polismansljänsler skulle inrättasför insatser mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Tjänsternaföreslogs bli organiserade i ekonomiska rollar, vars inrättande påbörjats. - 1sitt av godkända belänkande i ämnel tillstyrkte justilieutskottelförslaget i propositionen (JuU 1979/80: 24). Av det anförda följer att polisen med början /78 har tillförts tillhopa 104 polismansljänsler för bekämpandeav den organiserade och den ekonomiska brollslighelen. En särskildorganisation för ändamålet har - förutom vid - tillskapats ide tre storstäderna och på ytteriigare fem orter i landet. 1 budgetpropositionen för nästa budgetär (prop. 1980/81:100, bilaga 5) föreslås all resurserna inom polisväsendet fördelas om så altytterligare 16 polismän sätts in för att bekämpa den organiserade och denekonomiska brottsligheten. Fyra nya rollar föreslås bli inrättade för dennaverksanähet. Vad gäller prioriteringsfrågorna erinras i åretsbudgetproposition om att det ytterst ankommer på den lokala polisorganisationenalt bedöma mol vilka slags brott tillgängliga resurser i första hand skallsällas in. Departementschefen pekar emellertid i sammanhanget på all man börprioritera kampen mot narkotikabrottsligheten och mol den organiserade och denekonomiska brottsligheten. För åklagarväsendets del har för /82 medelberäknats för alt ytterligare högst 12 åklagare får genomgåsärskild utbildning (prop. 1980/81: 100, bilaga 5. punkt C, JuU 23). Som förut har sagts uppdrogregeringen ål BRÅ atl föranstalta om en övergripande översyn avlagstiftningen mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. I enlighetmed regeringens uppdrag har del inom BRÅ byggts upp en JuU1980/81:21 10 organisation som i sina huvuddrag beslår av en styrgrupp medpariamentariskt inflytande och olika enskilda arbetsgrupper. I dessa ingår ihuvudsak företrädare för de myndigheter som berörs samt experter. Arbetsgrupperna inom BRÅ har efter hand redovisatresultatet av sill arbete på olika områden. Redovisningen har skett främst iform av promemorior vari har lagts fram förslag till ändrad eller nylagstiftning eller lill andra åtgärder. Här skall översiktligt redovisas deförslag som BRÅ sålunda har lagt fram. I syfte all öka möjligheterna aft beivra den organiseradehäleriverksamheten föreslog BRÅ i en promemoria (1978: I) skärpta bestämmelser mot sakhäleri.Lagstiftning grundad på denna promemoria beslutades av under våren1980 (prop. 1979/80:66, JuU 26, rskr 183). På begäran har regeringendärefter beslutat låta utreda de civilrätlsliga reglerna om godtrosförvärv isyfte att ytterligare motverka håleribrotts-ligheKJu 1980:06; direktiven, se1981 års kommitléberältelse, del 11 s. 31).