bet · G401FöU21 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:21 om riktlinjer för energipolitiken såvitt avserhandelsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:90 bil. I betänkandet behandlas de förslagi proposition 1980/81:90 bilaga 3 rörande riktlinjer för energipolitiken såvittavser verksamhetsområde, som regeringen - efterföredragning av handelsministern, statsrådet - harförelagt . Förslagen gäller riktlinjer för ett reviderat program förberedskapslagring av råolja och oljeprodukter t. o. m. ,oljelagringsfondens användning saml vissa anslagsfrågor. I betänkandetbehandlas vidare motionerna 1980/81:245, 858, 1035 och 1216. Oljelagringsprogram m. m. Regeringen har i proposition1980/81:90 bilaga 3 - i del följande kallad energipropositionen - (s. 1-21)föreslagit att 1. godkänna derikflinjer för ett reviderat program för beredskapslagring av råolja ocholjeprodukter t. o. m. som föredragande statsrådet har förordat, 2. godkänna deändringar för oljelagringsfondens användning som föredragande statsrådet harförordat. beredskapslager av oljaför krigs- och avspärrningssituationer har byggts upp under fyra decennier.Delta har lill helt övervägande del skett i form av tvångslagring hos störresäljare och förbrukare av olja. Genom beslut av riksdag fastställdes ett programför lagring av mineraloljor . Programmet innebarall del fidigare systemet med lagring av viss procentuell andel av föregåendeårs försäljning ersattes av ett system med fasta lagringsmål för skildaoljeslag. Lagringsmålen fastställdes med beaktande av dels de mängder sombedömdes komma att erfordras i krig (krigsreserven), dels vad som kunde behövasmed hänsyn till tänkbara störningar i oljetillförseln under fred(försörjningsreserven). Krigsreserven skulle tillgodose behoven för totalförsvaretoch samhället i övrigt under krig. Försörjningsreservens storlek bestämdes tillvad som ansågs erforderligt för att trygga försörjningen medsvåra isförhållanden och beräknades motsvara behoven under en 1 1980/81. FöU1980/81:21 2 De lagringsskyldiga fick möjlighet attminska den mängd eldningsolja som skulle lagras, den s. k. vinterdispensen.Denna möjlighet kvarstår fortfarande. oljelagringsprogram övergickförsörjningsreserven till att vara en avspärrningsreserv och utökadesbetydligt. Avspärrningsreserven skulle vid ett totalt avbrott i tillförselnläcka en starkt beskuren konsumtion under en för alla oljeprodukter i principlika lång lidsperiod och hade en klart säkerhetspolitisk motivering. En fortsalt ökning av lagringen för avspärrning och krigskedde genom oljelagringsprogram, vilket sedermera förlängdes medett år. Enligt del oljelagringsprogram som genom 1977 årsförsvarsbeslut fastställdes för (prop. 1976/77:74, FöU1976/77:13, rskr 1976/77:311) skall som riktmärke för dimensioneringen avlagringen gälla del miljöunderlag som hade utnyttjats vid den planering som påförsök hade genomförts för det ekonomiska försvaret (FöU 1976/77:13 s. 99). Krigsreserven består i sin helhet av konsumlionsfärdigaprodukter. Utöver den helt övervägande delen tvångslagrade oljeprodukter ingåri denna reserv också vissa statligt lagrade flygdrivmedel m. m. Drivmedelförvaras i bombskyddade anläggningar i konsumtionsområdena. Krigsreserven aveldningsolja finns i anläggningar, vilkas lokalisering har beslämls avberedskapsmässiga överväganden. I del nu löpande oljelagringsprogrammel avses avavspärrningsreserven hållas i form av råolja. I övrigt utgörsavspärrningsreserven av olika oljeprodukter. Råoljan och en mindre deloljeprodukter lagras genom överstyrelsens för ekonomiskt försvar (ÖEF) försorg.I övrigt tillämpas tvångslagring. Ett första steg i planeringen avoljeförsörjningsberedskapen för fredskriser togs då beslötatt staten skulle lagra 3 milj. m-* råolja för fredskriser (prop. 1973:194, FöU1973:27, rskr 1973:366). Oljelagringsprogrammel för innebaren kraftig utbyggnad av fredskrislagringen. Denna lagring avsågs till 80 %beslå av råolja. Resten skulle utgöras av färdigprodukter. För all finansiera uppbyggnaden av beredskapslager avråolja och petroleumprodukter inrättades oljelagringsfonden. Fonden ärräntelös och förvaltas av . Till fonden förs huvuddelen avinkomsterna av en särskild beredskapsavgift som las ul av konsumenterna isamband med köp av olja och bensin. tillsatte handelsministern en kommittémed uppgifl alt se över oljelagringsprogrammel för . k. konirollsiation hadeförutsatts när programmet fastställdes. Kommittén som antog namnet 19 oljelagringskommiltéhar till regeringen överlämnat delbelänkandet (SOU 1980:41) Olja i kristid.Ell sammandrag av förslaget har fogats till FöU1980/81:21 3 propositionen som bilaga 3.1. En sammanställning av remissyttrandenfinns i bilaga 3.2. Det reviderade oljelagringsprogram som föreslås ipropositionen har utarbetats på grundval av oljelagringskommitténsdelbetänkande. Handelsministern kommenterarinledningsvis några av de förutsättningar för lagringsprogrammet somoljelagringskommittén har granskat och som ingående diskuterats avremissinstanserna (s. 4-8). Mot denna bakgrund lägger han fram förslag tillett reviderat oljelagringsprogram t. o. m. (s. 8-19). Han förordar ocksåviss ändring av oljelagringsfondens användning (s. 19-20). Beträffande förutsättningarna för ell reviderat oljelags ri n g s p r o g r a m berör handelsministern bl. a. o risker för störningar ioljetillförseln o kostnader för råolja och oljeprodukter o nya prognoser förenergianvändningen o försörjningsplanen på energiområdet. Vid behandlingen av fö rs I age 1 lill lagringsprogramuppehåller han sig vid o särskildreserv för alt täcka osäkerheter i förutsättningarna o sammansättning avberedskapslager o behov av beredskapslager o lagringsanläggningar oåterbetalning av rörlig kredit o den s.k. vinlerdispensen o oljeavgifl och vitesföreläggande outnyttjande av kommersiella lager och av beredskapslager o finansieringen. Vårt land är för sin försörjningstarkt beroende av import av råolja och oljeprodukter. Importen sker och kommerunder överskådlig tid all lill stor del ske genom tillförsel från avlägsna ochpolitiskt inslabila områden. har ända sedan söktgardera sig mot denna sårbarhet genom att beredskapslagra olja. Sedan år 1958har lagringen skett enligt riktlinjer i olika oljelagringsprogram som riksdagenhar fastställt. Program- men har i allmänhet omfattatlidsperioder . Det nu gällande oljelagringsprogrammel fastställdessamtidigt som log ställning till totalförsvarels fortsattainriktning för perioden /78- 1981/82. En sådan samordning var naturligeftersom försvarsbeslut inte endast som tidigare försvarsbeslut avsåginriktningen 1* 1980/81. FöU1980/81:21 4 av det militära försvaret och civilförsvaret ulan ocksåinnefaliade rikflinjer för det ekonomiska försvaret och av vissa delar avövrigt totalförsvar. Oljelagringsprogrammel fastställdes att gälla t. o. m. år1984. Del kom alltså att sträcka sig utöver tidsperioden för försvarsbeslutet.Skälen till detta var all programmet förutsatte stora kostnader och tidskrävandebyggnadsarbeten. Ulskollel finner det naturligt att oljelagringen - som nusker - övervägs i anslutning till de samlade riktlinjer för vårenergiförsörjning som regeringen behandlar i proposition 1980/81:90.Oljelagringskommittén har i sitt arbete samrått med försvarskommitlé.Nästa försvarsbeslut kan emellertid komma att innehålla ställningstaganden sompåverkar oljelagringsprogram-mets utformning. Handelsministern framhåller t.ex. alt de krisfall - krig, avspärrning och fredskris - som man i planeringenför oljelagringen har utgått ifrån kommer att prövas i samband medövervägandena om totalförsvarets utveckling . Utskottet delar därförhandelsministerns uppfattning all det bl. a. med hänsyn lill kommande försvarsbeslutbör göras en yUerligare översyn av oljelagringsprogrammel före utgången av år1983. Andra faktorer som talar för en sådan åtgärd är-som handelsministernockså framhåller - osäkerheten bl. a. om den framtida energikonsumtionen ochenergitillförseln. Lagringen av råolja skulle enligt del nu gällandeoljelagringsprogrammel uppgå lill totalt 9,6 milj. m-*. Fram lill sommaren 1980hade endast 2 milj. m' råolja inlagrals. Handelsministern räknar med en markantnedgång i behovet alt lagra råolja i förhållande till målet i det nu gällandeoljelagringsprogrammel. Enligt hans beräkningar behöver det lagras 6,5 milj. mråolja. har förordat ett ännu lägre lagringsmål, 5,1milj. Skillnaden mellan oljelagringskommitténs och handelsministerns uppfattningberor bl. a. på deras olika syn på hur tillgångarna i de kommersiella lagrenskall beräknas. Med handelsministerns beräkningar - som ulskollel anser sigkunna godla - kommer de lagerutrymmen för råolja som redan är lillgängligaeller håller på all färdigställas all bli utnyttjade. Utskottet anser dettillfredsställande alt gjorda investeringar på detta sätt kommer alt utnyttjastill fullo. I propositionen behandlas även vissa andra ändringar avden statliga beredskapslagringen av olja (s. 12-13). I syfle all anpassaIvångslagringen lill föreliggande behov förordar handelsministern också vissaförändringar av dess sammansättning (s. 11). a. ökar behovet av tvångslagerpå grund av en ändring i den s.k. vinterdispensen som föreslås i propositionen(s. 15-16). Utskottet kan godta även dessa förändringar av det gällandeoljelagringsprogrammel liksom den tidsplan för genomförandet av det revideradeprogrammet som handelsministern föreslår. Den innebär att den statliga delen avoljelagringsprogrammel är avslutad före utgången av . Ominlagringsperioden av marknadsmässiga eller statsfinansiella skäl behöverutsträckas något får detta ske längst lill utgången av . FöU1980/81:21 5 huvuddelen av tvångslagren avses också vara genomförd föreutgången av 1986. Kostnaderna för den statliga oljelagringen ,beräknade till ca 5 200 milj. kr. i prislägel , avses finansierasöver oljelagringsfonden. För andra investeringar, främst köp avpetrokemikalier, beräknar man behöva disponera omkring 1 000 milj. kr. Denna bedöms tillföras 7 000 milj. kr. t. o. m. december1984. Den ändrade sammansättningen av ivångslagringen innebär investeringskostnaderför de lagringsskyldiga som uppgår till 548. milj. kr. netto i samma prisläge.Deras driftkostnader för lagringen beräknas till 84 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot vad handelsministern anförrörande finansieringen av del reviderade oljelagringsprogrammel men vill isammanhanget understryka osäkerheten i kostnadsberäkningarna på grund av allutvecklingen av oljepriserna är oviss. Del bör i sammanhanget också beaktas attoljelagringsfonden avses las i anspråk för återbetalning av rörliga krediter(prop. 1980/81:90 bil. 3 s. 15). Ett senare förslag om lagring av gasbensin(prop. 1980/81:100 bil. 14 s. 118) kan också komma alt beröra fonden. Utskottet har inle heller i övrigt något all erinra motvad handelsministern har anförl om ett reviderat program för beredskapslagringav råolja och oljeprodukter. Ulskollel övergår nu lill alt behandla handelsministernsförslag om utnyttjande av oljelagringsfonden. uppdrog åt regeringen att närmareöverväga om del är lämpligt och medför besparingar all låta driftkostnader föroljelagring helt eller delvis bestridas från oljelagringsfonden. Därvid bordesärskilt beaktas principiella och budgeltekniska synpunkter (FöU 1980/81:10,rskr 1980/81:69). Handelsministern anför i propositionen alt han anser delvara principiellt riktigt all driftkostnaderna för oljelagringen - med undanlagför räntor - i likhet med investeringarna får bestridas överoljelagringsfonden. Utskottet biträder del utvidgade nyttjande avoljelagringsfonden som handelsministern förordar. Frågan om oljelagringsfondensutnyttjande för driftkostnader inom andra delprogram har ulskollel behandlat ibetänkande FöU 1980/81:20. Medhänvisning lill del anförda hemställer utskottet 1. att godkänner deriktlinjer för ett reviderat program för beredskapslagring av råolja och oljeprodukter t. o. m. som föredragande statsrådet har förordat, 2. att godkänner deändringar för oljelagringsfondens användning som föredragande statsrådet har förordat. FöU1980/81:21 6 Regeringen har i proposition1980/81:90 bilaga 3 föreslagit att till Drift av beredskapslager /82 anvisa ytterligare . (s. 21-22). Vidare har regeringen beträffande Beredskapslagring ochindustriella åtgärder (s. 22-24) föreslagit 1. att bemyndiga regeringen attbesluta om byggnadsarbeten för förrådsanläggningar inom de kostnadsramar sornföredragande statsrådet har förordat, 2. godkänna ett mellan överstyrelsenför ekonomiskt försvar och Svenska träffat samarbetsavtal i vadavser rätt för överstyrelsen att vid upphandling anlita annan leverantör. Med anledning av den genomförda översynenav det löpande oljelagringsprogrammel anmälde handelsministern ibudgetpropositionen att huvuddelen av delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m. inte behandlades där. Regeringen skulle, uppgav han. återkomma med förslagom den fortsatta utbyggnaden av oljelagringen i den aviserade propositionen omden framlida energipolitiken. Utskottet har tidigare, vid behandlingen av förslag omekonomiskt försvar i budgetpropositionen, tillstyrkt att pä förslagsanslagetDrift av beredskapslager för /82 förs upp . (FöU1980/81:20). Handelsministern anmäler i energipropositionen behov avytterHgare medel för nästa budgetår för driften av beredskapslager inomdelprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. Han beräknar detta ytterligarebehov till . Därvid har han utgått från alt alla driftkostnaderför oljelagringen utom räntekostnader enligt hans, av utskottet i detföregående godtagna, förslag skall finansieras av medel frånoljelagringsfonden. Dessa driftkostnader beräknas lill ca 17,7 milj. kr. Utskottet biträder regeringens förslag om ytterligaremedel för drift av beredskapslager. Anslagel Drift av beredskapslager bör förasupp med (138 680 000 -f 244 412 000) . Utskottet har vid behandlingen av det ekonomiska försvareti sitt belänkande FöU 1980/81:20 föreslagit att under ett nyttreservationsanslag Beredskapslagring och industriella åtgärder för budgetåret1981/82 skall anvisa . De ökade kostnader (1 .) somuppkommer vid ett genomförande av förslagen i energipropositionen avses läckasav medel ur oljelagringsfonden. Några medel utöver dem som utskottet redan hartillstyrkt behöver alltså inle föras upp på anslagel för FöU1980/81:21 7 I betänkande FöU 1980/81:20 biträddeulskollel belräffande beredskapslagring och industriella åtgärder ettbemyndigande för regeringen all besluta om vissa byggnadsarbeten. Ienergipropositionen begär regeringen ett ytterligare bemyndigande av sammaslag. Också delta biträds av utskottet. Utskottet lämnar i det följande förslaglill beslut om dessa bemyndiganden i ett sammanhang. Utskottet har ingen erinran mot det samarbelsavlal mellanÖEF och Svenska som har underställts för godkännande. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. alt riksdagenmed bifall till proposition 1980/81:100 och med avslag på motion 1980/81:1495,yrkande 1, fill Drift av beredskapslager för /82 anvisar ettförslagsanslag av , 2. attriksdagen beträffande Beredskapslagring och industriella åtgärder a. bemyndigarregeringen alt besluta om byggnadsarbeten för förrådsanläggningar inom de kostnadsramar som föredragande statsrådet har förordat i proposition 1980/81:100 bilaga 14 och proposition 1980/81:90 bilaga 3, b. godkännerett mellan överstyrelsen för ekonomiskt försvar och Svenska träffat samarbelsavlal såvitt avser rätt för överstyrelsen alt vid upphandling anlita annan leveran tör. Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 1980/81:245 av m. fl. (s) vari yrkas altriksdagen beslutar alt hos regeringen begära en förnyad prövning av frågan ombyggandet av en oljelagringsanläggning i . 1980/81:858 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om att den planeradeoljelagringsanläggningen i kommer lill stånd och att medelför en fortsalt utbyggnad av industriområdet ställs lill förfogande. 1980/81:1035 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförtsom installation av värmepannor för torv- och/eller fliseldning i oljeeldadevärmekraftverk för att förbättra och' förbilliga beredskapen inför eventuellavspärrning. 1980/81:1216 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för attutarbeta nya ransoneringsmetoder för villaolja i enlighet med vad som anförts imotionen. Motionerna 245 (s) och 858 (vpk)gäller inrättande av ell beredskapslager för olja i på Upplandskuslen.Frågan har tidigare behandlats av utskottet i betänkande FöU 1979/80:14 (s. 6)med anledning av motion 1979/80:619 som också rörde ell sådant lager. Utskottetredogjorde i betänkandet för frågans tidigare handläggning. Regeringenbeslutade att en tilltänkt lageranläggning inle skulle byggas.Som svar på en interpellation i om skälet för detta beslut angavdåvarande handelsministern all regeringen hade funnit all enlokalisering av ett beredskapslager av olja till var klart olämpligfrån försvarssynpunkt. Utskottet fann inte tillräcklig anledning allifrågasälta denna regeringens bedömning. avslog motionen på förslagav utskottet. I motion 245 yrkas att beslutar att hosregeringen begära en ny prövning av frågan om byggandet av enoljelagringsanläggning i . Skälet till att ånyo ta upp frågan angermotionärerna vara all ell planerat industriområde genom regeringens ochriksdagens avslag inte kunnat komma lill stånd. Trots höjda statsbidrag har detnämligen visat sig att kostnaderna för detta blir dubbelt så höga som om detbyggs i samband med att man bygger ett bergrum för olja. Ett annat skäl att ta upp ärendet till ny prövning ärenligt motionärerna all de motiv som har åberopats för avslag enligt derasuppfattning synes vara förhastade. Det finns, sammanfattar de, inte någonnegativ inställning från militärt håll lill projektet även om det skullemedföra någon liten operativ nackdel. Även i motion 858 yrkas att den planerade oljelagringsanläggningeni kommer lill stånd och att medel för en fortsatt utbyggnadav ifrågavarande industriområde ställs till förfogande. Motionären anser att demilitära invändningarna mot projektet med ännu större giltighet måste ha kunnatanföras mot det närbelägna kärnkraftbygget i Forsmark. Om detta kraftverksbyggekunde genomföras borde, anser motionären, också Hargs-hamnsprojektel kunnaförverkligas. Utskottet kan inte tillstyrka att det uppförs enoljelagringsanläggning i . Utöver tidigare anförda skäl för sittställningstagande vill utskottet peka på det reviderade oljelagringsprogram somhar behandlats i del föregående. Del innebär en minskning av målen'förberedskapslagring av olja. Något behov av en anläggning i för statligoljelagring kommer inte all finnas. Även nu framförda motionsyrkanden om enoljeanläggning i bör därför avslås av . I motion 1216 (fp) ullalarmotionärerna att del inte förefaller finnas några godtagbara metoder föroljeransonering för villauppvärmning, färdiga att användas i ett snabbiuppkommet krisläge. Enligt vadutskottet har inhämtat är ett system för ransonering av FöU1980/81:21 9 eldningsolja till hushåll utarbetat i sina huvuddrag. Detbygger på en kvotering i handelsledet genom oljebranschens försorg. Systemetinnebär i stort sett alt varje fastighet ges en tilldelning som svarar motfaslighetens tidigare förbrukning av eldningsolja reducerad med hänsyn lillföreskriven ransoneringsnivå. Tilldelningen erhålls från ordinarieoljeleverantör, som regel ulan ansökan. För fastighetsägare som anser autilldelningen inle är tillräcklig finns möjlighet all ansöka om jämkning ellerbehovsprövad extra tilldelning. Som framgår av redogörelsen finns en beredskap förransonering av villaolja. Utskottet anser därför att motion 1216 bör avslås. I detta sammanhang vill ulskollel erinra om sina tidigareuttalanden all del är viktigt att man så långt möjligt har rättvisa utgångspunkterom man tvingas påbjuda inskränkningar av olika slag (FöU 1973:29 s. 2 och FöU1974:10 s. 1). Normall sparsamma förbrukare bör självfallet inte drabbassärskilt. kommun har, enligt vad somuppges i motion 1980/81:1035 (s), byggt om sitt oljeeldade fjärrvärmeverk såatt det också kan eldas med inhemska bränslen. De praktiska, beredskapsmässigaoch ekonomiska erfarenheter som har vunnits genom projektet bedöms vara goda.Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att övriga oljeeldade fjärrvärmeverk ilandet åläggs alt installera värmepanna för torv- och/eller fliseldning i syfteatt förbättra och förbilliga beredskapen inför en eventuell avspärrning. Det innebär självfallet en förbättring av vår beredskap påenergiområdet om en del av den energiproduktion som f. n. är beroende av olja istället baseras på eldning av inhemska bränslen. En övergång till sådanabränslen blir främst beroende av prisutvecklingen för olika slag av bränsle ochproduktionens belägenhet i förhållande lill var de inhemska bränslena slår aUfå. Förberedelser för omställning av oljebaseradenergiproduktion ökar beredskapen inför avspärrningar och fredskriser och kanförbilliga en prismoliverad övergång lill inhemska bränslen. Frånberedskapssynpunkt är del önskvärt alt stora anläggningar som fjärrvärmeverkvidtar sådana förberedelser. Del bör i så fall helst ske när anläggningarnabyggs eller renoveras. Utskottet vill peka på att handelsministern i proposition1980/81:90 (bil. 3 s. 8) anmäler ett par frågor som också gäller eldning medinhemska bränslen. I del sammanhanget uppger han all i det ekonomiskaförsvarets perspektiv-studie del 2 har föreslagits viss planering vid landetsfjärrvärmeverk för omställning lill sådana bränslen. Han erinrar vidare om allperspeklivstudien utgör en del av underlaget försvarsbeslut. Utskottet anser att denna fråga bör behandlas i sambandmed nästa försvarsbeslut och kan därför inte tillstyrka att bifallermotion 1035. FöU 1980/81:21 10 Med hänvisning lill det anförda hemställer ulskollel 1. au riksdagenavslår motionerna 1980/81:245 och 1980/81:858 om en oljelagringsanläggning iHargshamn, 2. att riksdagenavslår mofion 1980/81:1216 om ransonering av villaolja, 3. att riksdagenavslår motion 1980/81:1035 om användning av inhemska bränslen i fjärrvärmeverk. På försvarsulskoilels vägnar PER Närvarande: Per (), (), GudrunSundström (s), (), (), (), GötheKnutson (m), (), (), (),(), Margil () och (). Anslagsfrågor (punkt 2) , ,, , och (alla s)anser - under förutsättning av bifall fill reservationen i försvarsulskoilelsbelänkande FöU 1980/81:20 - dels att den del av utskottetsanförande som på s. 6 börjar "Utskottet har 'fidigare" och slutar"(FöU 1980/81:20)" bon ha följande lydelse: I reservafionen till utskottets betänkande FöU 1980/81:20uttalas all förslagsanslaget Drift av beredskapslager för /81bör föras upp med . har bifallit denna reservation. dels all den del av utskottetsanförande som på s. 6 börjar "Utskottet biträder" och slutar"." bon ha följande lydelse: Utskottet biträder regeringens förslag ienergipropositionen om ytterligare medel för drift av beredskapslager. AnslagelDrift av beredskapslager bör föras upp med (134 680 000 + 244 412 000) . deb att utskottets hemställan (s.7) i moment 1 bort ha följande lydelse: 1. att med avslag påproposition 1980/81:100 och med bifall fill motion 1495, yrkande 1, lill Driftav beredskapslager för /82 anvisar ett förslagsanslag av .