bet · G401SkU8 · 1980-12-31 00:00:00 — För en sådan åtgärd talar såväl rättviseskäl som hänsynentill de lojala skattebetalarna. Beträffande de av MRR uttalade farhågorna för attgeneralklausulen kan få negativa effekter från rättssäkerhetssynpunkt villutskottet erinra om att svensk skattelagstiftning arbetar medgeneralklausuler i den meningen atl skentransaktioner underkänns och att avtaloch andra rättshandlingar i praxis bedöms efter sill verkliga innehåll. Syftetmed generalklausulen är i första hand atl åstadkomma en rättvis beskattning,inle ett hårdare beskatiningsresultat än det som skulle blivit följden av ett"normall" handlande, dvs. ett handlande som inte inneburitskatteflykt. Som MRR framhåller kan de rättshandlingar som företagils givelvisha lett lill civilrällsligl bindande förpliktelser för den skatlskyldige. Av 3S i förslaget lill lagom skatteflykt framgår att. om en taxering i enlighet medklausulen skulle leda lill oskäligt resultat, jämkning bör ske och laxeringenbestämmas till ett skäligt belopp. Sådan jämkning bör enligt propositionenkunna göras framför allt i sådana fall då den skallskyldige själv, direkt ellerindirekt, kan sägas ha blivit dubbelt beskattad. Som departementschefen framhåller torde medkontrahenlernasskatteförhållanden i regel inte påverkas av den skattskyldiges egentaxering. Även här kan emellertid - menar han - länkas fall där etthänsynstagande lill del sammanlagda skalteresultalel framstår som skäligt, ochdå bör också jämkning ske. SkU1980/81:8 15 Lagsliftnuigens ti/länipningsområde Av utskottels redogörelseframgår att expertgruppens förslag till allmän skatteflyktsklausul omfattade sågott som samtliga direkta skatter och sociala avgifter, medantillämpningsområdet enligt propositionen begränsats lill inkomst- ochförmögenhelsbeskattniiigen saml de särskilda skatter som kan sägas utgörakomplement lill inkomst- och förmögenhetsbeskattningen, nämligenulskiftningsskatlen och ersättningsskatten. Expertgruppens förstag omfattadeockså skenrättshandlingar, dvs. avtal som företas för skens skull och såledesulan att parterna har för avsikt att fullfölja dem, avtal som döljer faktiskarättsverkningar och civilrällsligl ogiltiga avtal som efterlevs av parterna,medan generalklausulen enligt propositionen uteslutande avser de egentligakringgåendefallen, dvs. de fall då en skatlskyldig. i avsikt alt uppnå ettvisst ekonomiskt resultat, uteslutande av skatteskal väljer ett förfarande somfrån kommersiella och andra liknande synpunkter framstår som en onödig omväg.Del bör understrykas all endast den omständigheten att ett förfarande ärinriktat på att uppnå en skalleförmån inle gör klausulen tillämplig.Förfarandet måste också med hänsyn lill det ekonomiska resultat som uppnåttsframstå som en omväg. Yrkandet i vpk-motionen 1980/81: 59 innebär atttillämpningsområdet i enlighet med expertgruppens förslag utvidgas til I attavse så gott som samtliga skatter och avgifter och atl klausulen blirtillämplig också på bl. a. skenrätlshandlingar och avtal med en annan innebördän som framgår av deras rubricering. Motionärerna anser det viktigt atlförfaranden som vid en tillämpning av generalklausulen inte anses kunna godtasvid den direkta beskattningen inte heller godkänns vid den indirektabeskattningen. De anser del också obefogat att begränsa tillämpningen till deegentliga kringgåendefallen och menar all klausulen med en sådan utformningkommer att kunna tillämpas endast undantagsvis. En av anledningarna till all tillämpningsområdet ipropositionen ansetts böra begränsas till i huvudsak inkomst- ochförmögenhetsbeskattningen saml utskiftnings- och ersällningsskatterna är attdet beträffande flertalet andra skaller och avgifter saknas möjlighet alt fåbindande förhandsbesked. Ett annat skäl har varit svårigheterna all på dessaskatter och avgifter föra över en klausul som är avpassad för den direktainkomst- och förmögenhetsbeskattningen. De vanligast förekommande fallen av skalleflykt torde f.n. otvivelaktigt gälla inkomst- och förmögenhetsbeskattningen. Behovet avingripanden är därför störst i fråga om dessa skatter. Även om det inbördessambandet mellan olika skatter och avgifter i och för sig kunde motivera enutvidgning av klausulens tillämpningsområde torde det. som departementschefenframhållit, inte vara möjligt att utan mer ingående utredning införa en rättlill förhandsbesked på hela skalle- och avgiftsområdet. Eftersom rätten tillförhandsbesked enlial utskottets menine måste anses ulizöra ett från SkU1980/81:8 16 rättssäkerhetssynpunkt betydelsefullt för alt inte säganödvändigt komplement lill en ny lagstiftning av den art som föreslås ipropositionen år utskottet inle berett atl - innan praktiska erfarenhetervunnits av klausulens tillämpning-förorda atl klausulen utvidgas till att avseandra skaller än dem som föreslås i propositionen. Utskottet vill erinra om attklausulen skall gälla i fråga om taxering till skatt. Genom anknytningen tilltaxeringen blir det möjligt all i förekommande fall ändra avgifter - exempelvisegenavgifter -som bestäms på grundval av taxeringen, om denna höjs medtillämpning av klausulen. Utskottet anser inte heller alt det finns skäl atl utvidgatillämpningsområdet utöver de rena kringgåendefallen. Skenrätlshandlingarunderkånns redan nu av skatledomstolarna, och avtal som döljer faktiskarättsverkningar bedöms efter sin verkliga innebörd. Civilrällsligl ogiltigaavtal bör enligt utskottels mening inte omfattas av en generalklausul motskatteflykt. Med del anförda avstyrker utskottet bifall lill motion1980/81: 59 i nu behandlade delar. Förutsättningar för tdlämpning av klausulen Enligt expertgruppens förslag tillskatteflykt krävdes för tillämpning av skatteflyktsklausulen att en eller flerarättshandlingar vari den skatlskyldige direkt eller indirekt medverkat beretthonom en "skatteförmån". Det skulle vidare "på grund avomständigheterna" vara "sannolikt" alt denna förmån utgjordehans "huvudsakliga fördel av rättshandlingen". Förmånen skulledessutom slå "i strid med lagstiftningens anda och mening", I propositionen har expertgruppens förslag så till vidamodifierats att "skatteförmån" ändrats till "icke oväsentligskatteförmån" och uttrycket "huvudsakliga fördel avrättshandlingen" bytts ut mol "del avgörande skälet förförfarandet". Som villkor gäller härutöver atl det av den skattskyldigevalda förfarandet framstår som en omväg i jämförelse med ett annat närmast lillhands liggande förfarande och atl en taxering på grundval av förstnämndaförfarande "klart skulle strida mol grunderna" för den bestämmelsesom den skattskyldige kringgått eller för de bestämmelser som skulle komma ifråga om den skattskyldiges förfarande lades till grund för beskattningen. socialdemokrater har med anledning avs-motionen 1979/80: 1590 yrkat att de nu angivna förutsättningarna förtillämpning av skalleflyklsklausulen lagfästs och utformas i enlighet medexpertgruppens förslag ined den ändringen all de som förutsättning förklausulens tillämplighet godtar att rättshandlingen för den skaltskyldigc skallha medfört en icke oväsentlig skatteförmån. Yrkandet i vpk-motionen 1980/81:59innebär alt expertgruppens förslag i motsvarande delar genomförs ulan ändring. En allmän skatleflyktsklausul utgör som tidigare nämnts ennyhet i svensk skattelagstiftning. Del är enligt utskottets mening därför angelägetatt gå fram med försiktighet när det gäller att reglera omfattningen av den nya SkU1980/81:8 17 lagstiftningen och förutsållningarna för dess tillämpning. En alltför allmän utformning av skalleflyktsklausulen kanuppenbarligen innebära en risk för alt rätlssäkerhetskrav äventyras.Tillämpningsområdet får å andra sidan inte göras så snävt all rimligaeffektivitetskrav åsidosätts. Såvitt utskottet kan bedöma innebär förslaget ipropositionen en rimlig avvägning mellan dessa båda intressen. mening föreligger inte några mer avgörande skillnader mellanförslaget i s-motionen och det i propositionen. I båda fallen förutsätts iprincip att den skatlskyldige genom ett visst förfarande uppnått ettbeskatiningsresultat som är förmånligare än vad som är normall i jämförligasituationer.Att skatteförmånen i det ena fallet skall ha utgjort denskattskyldiges huvudsakliga fördel av och i det andra fallet del avgörandeskälet för delta förfarande kan inte heller sägas innebära någon påtagligskillnad. Prövningen av lagstiftningens intentioner skall enligtförslaget i s-motionen. som i denna del överensstämmer med expertgruppens, skemed utgångspunkt i lagstiftningens anda och mening men enligt propositionen medledning av de bestämmelser som kringgåtts eller de bestämmelser som ärtillämpliga på det av den skallskyldige valda förfarandet. Vid remissbehandlingen av expertgruppens förslag riktadesfrån flera håll kritik mot uttrycket "lagstiftningens anda ochmening", bl. a. med hånvisning lill att de besvärliga tolkningsproblemsom klausulen med en sådan utformning kunde ge upphov till. innebar risk förfiskala aktioner som byggde på en felaktig uppfattning om en bestämmelsesinnebörd. I sammanhanget pekades också på att det fanns olika slag avförarbeten, skilda lagtolkningsmetoder och uttalanden och att det var förenatmed stora svårigheter alt rent praktiskt kombinera och sammanställa skildatyper av förarbeten till en enhetlig "vilja och mening". En allmän skatleflyktsklausul måste - som utskottettidigare framhållit -konstrueras så alt inte rättssäkerhetsintressel äventyras.Den utformning klausulen erhållit i propositionen tillgodoser enligt utskottetsmening delta syfte bättre än expertgruppens förslag. Skaltedomstolarnasprövning av frågan huruvida skattebestämmelse kringgåtts skall enligtpropositionen kunna avse inte bara grunderna lorden regel som kringgåtts utanockså syftet med den eller de bestämmelser som den skattskyldige faktisktutnyttjat. Detta ger såvitt utskottet kan bedöma skatledomstolarna rimligamöjligheter atl ingripa mot olika skatteflyklsförfaranden. Även en prövning aven rättshandlings förenlighet med "lagstiftningens anda och mening"torde för övrigt i flertalet fall komma atl begränsas till att avse grundernaför och syftet med den kringgångna och den faktiskt utnyttjade regeln. Med del anförda anser utskottet sig böra godta attförutsättningarna för klausulens tillämpning utformas i enlighet medpropositionens förslag. Utskottet vill i sammanhanget ånyo erinra om alllagstiftningen om ceneralklausul är lidsbeeränsad och atl den skall utvärderasfrån rättssaker- SkU1980/81:8 18 Som departementschefen framhåller kan delkomma alt finnas anledning all mot bakgrund av rättsutvecklingen påskatleflyklsom-rådel pröva klausulens tillämpningsområde när erfarenheter harvunnits av den praktiska tillämpningen. Processuella frågor, ikraftträdande m.m. I vpk-motionen 1980/81: 59 har framställtsyrkanden som innebär väsentliga utvidgningar av skatteflyklsklausulsreglernainte bara i förhållande till propositionen ulan också jämfört medexpertgruppens förslag. Motionärerna framhåller bl. a. atl del inte finns skälatt medge anstånd med inbetalning av skatt enbart därför att skatten påförtsmed stöd av skalleflyklsklausulen. De anser inte heller att det finns anledningatt göra lagstiftningen tidsbegränsad eller att i mål om klausulens tillämpningbryta den normala instansordningen. Även skalleflyklsmålen bör således enligtmotionärerna prövas av taxeringsnämnd som första instans. Frågor av nu angiven art bör enligt utskottets meningprövas i samband med den aviserade utvärderingen av skalteflyktsklausulen. 1 avvaktan på en sådan utvärdering bör lagstiftningen varatidsbegränsad. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion 1980/81:59även i nu angivna delar. Inle heller i övrigt bör motionen föranleda någonriksdagens åtgärd. Skalleflyklsklausulen öppnar möjlighetatt vid laxeringen underkänna i och för sig rikliga rättshandlingar, om deingår i ett förfarande som innebär kringgående av skatlebestämmelse. 1 propositionen föreslås ett tillägg i taxeringslagen.Tillägget (114aS) innebär att en eftertaxeringsmöjlighet öppnas i samband medsådan rättelse av taxering soiVi påkallas av lagen om skalleflykt. Denna möjlighet till eftertaxering i generalklausulsfallenhar föranlett kritik från och Stockholmshandelskammare. Organisationerna framhåller i en gemensam skrivelse tillutskottet alt ett visst förfarande genom den föreslagna ordningen kommer atlkunna angripas även sedan klausulen varit tillämplig . och delta trotsall beskall-ningsmyndigheierna vid den ordinarie laxeringen fått alla uppgifterkorrekt redovisade i deklarationen. Prövningen av skatleflyktsklausulen skall enligt förslageti första hand ankomma på länsrätt. Med hånsyn hårtill och då ettskatteflyklsförfarande i många fall kan omfatta transaktioner tordei många fall alla omständigheter av betydelse för åsältande av en riktigtaxering inte vara kända vid det ordinarie taxeringstillfället. Delta tordevara det avgörande skälet för att en särskild eftertaxeringsmöjlighet ansettserforderlig för sådana fall där taxering åsälls med stöd av klausulen. Somframhållits av lagrådet vid dess behandling av propositionen torde SkU1980/81:8 19 skatteflyktsklausulens praktiska betydelse komma altavsevärt försvagas om utrymmet för dess tillämpning vid eftertaxering bliralltför begränsat. Utskottet vill erinra om att det förhållandet atteftertaxering påförs med stöd av klausulen inle innebär alt skattetillägg skallpåföras. Härför krävs enligt vanliga regler att den skattskyldige länmaloriklig information lill skattemyndigheterna enligt de regler som gäller förskattetillägg och atl någon av eftergifisgrunderna inle kan åberopas. Utskottet anser sig med det anförda böra godtapropositionens förslag om eftertaxering i skatteklausulsfallen. Organisationerna tar också upp frågan om möjligheterna altmed bindande verkan i skattehänseende låta en transaktion gå åter i de fallskatteflyktsklausulen visar sig tillämplig på ett visst förfarande. De begärutredning och förslag i frågan till . Ett av de viktigaste syftena med skalleflyklsklausulen ärenligt utskottets mening dess allmänpreventiva funktion. En rätt lill återgångav skatteflykts-transaktioner på vilka klausulen är tillämplig kommer med storsannolikhet att eliminera den effekten och öppna möjligheter lill spekulation.Någon sådan rätt bör därför, i avvaktan på atl närmare erfarenheter vunnits avklausulen, inte införas. De övriga frågor som tagits upp i organisationernasskrivelse avser förhandsbesked och ersättning för rättegångskostnader i målrörande skatleklausulen. Utskottet förutsätter atl dessa och övriga avorganisationerna behandlade frågor kommer atl aktualiseras vid den kommandeutvärderingen av den nya lagstiftningen och anser därför atl skrivelsen inleheller i dessa delar bör föranleda någon åtgärd. Förhandsbeskeden bör, somorganisationerna påpekar, handläggas snabbi. Enligt utskottets mening är detmed hänsyn lill värdet för de skallskyldiga av alt kimna följa utvecklingen avpraxis på skatteflyktsområdet också angeläget att man. så långt det år möjligt,ger offentlighet åt principfrågor i ärenden avseende skatteklausulen. Skatteflykt med internationell anknytning I s-motionen 1979/80: 1590framhåller motionärerna alt möjligheterna atl komma lill rätta medinternationell skatteflykt, även med den i propositionen föreslagnaskalleflyklsklausulen, kommer alt vara otillräckliga. Delta sammanhänger- menarde - med kontrollproblem och med svårigheterna all bedöma om betalningar till utlandetutgör avdragsgill omkostnad i förvärvskälla. Socialdemokraterna i utskottet har med anledning av nämndamotion begärt ett tillägg lill lagen om skatteflykt av innehåll att vissasårskilt uppräknade ersiittningar från fysisk person eller fåmansförelag iSverige till mottauare i ett låcskaiteland skall anses avdraoseilla iförviirvskälla endast SkU 1980/81:8 20 om det visas alt betalningen varit nödvändig avaffärsmässiga eller likartade skäl. Ett förslag av i huvudsak nu angiven innebörd har nyligenlagts fram av brottsförebyggande rådet (BRÅ PM 1980: 3) som ett led i dessuppdrag alt se över lagstiftningen mot organiserad och ekonomisk brottslighet.URÅ;s förslag innebår också att man vid s. k. omfaktureringsaffårer medlågskat-teländer slopar kravet på bevisad intressegemenskap mellan den iSverige skatlskyldige företagaren och det utländska mellanledet. BRÅ:s förslag är f. n. föremål för remissbehandling. 1avvaktan på resultatet av BRÅ;s utredning är utskottet inte berett bifallas-ledamöternas lagsliftningsyrkande. Utskottet avstyrker också motion 1979/80;1590 i motsvarande del. () framhåller imotion 1980/81; 58 att skatleflyktsklausulen enligt hans mening bör kunna tillämpastill fördel inle bara för staten utan också för den enskilde och alt således enskatlskyldig i vissa situationer bör kunna begära all få en åtgärd bedömd, intemed utgångspunkt i ett faktiskt handlande utan med ledning av hur han borthandla för att uppnå det för honom gynnsammaste resultatet i skattehänseende.Motionären begår utredning av förutsättningarna för en sådan "omvänd"generalklausul. En klausul med den av motionären angivna utformningenkommer enligt utskollels mening med nödvändighet att medföra oöverstigligasvårigheter i den praktiska tillämpningen och måste därför anses orealistisk.Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottet har slutligen att taställning till motion 1979/80: 794 av m. fl. (s). varimotionärerna begär alt regeringen skall vidta åtgärder som syftar till skärptkontroll av vissa företagare. I motionen tas upp frågor som har samband med dens. k. grå arbetskraften. Utskottet vill med anledning härav erinra om all ettbelänkande (Ds Fi 1976: 4) med förslag till lagstiftning i syfte att förbättrakontroll och uppbörd av skatt och socialförsäkringsavgifter hos entreprenöreroch andra uppdragstagare som utför arbete på annans arbetsplats f. n. årföremål för prövning inom budgeldepartementet. Proposition i ämnet kan enligtuppgift väntas bli förelagd vid detta . Motionen bör enligt utskottets mening därför inleföranleda någon åtgärd, och utskottet avstyrker följaktligen bifall till den. Mol de delar av propositionen somutskottet inte tagit upp lill särskild behandlins har utskottet inle funnitanlednins lill erinran. SkU1980/81:8 21 1. beträffande förslag lill allmänskatleflyktsklausul atl avslår motion 1979/80: 1865, atlriksdagen bifaller proposition 1980/81: 17 och avslår motion 1980/81: 59 imotsvarande del, atlriksdagen bifaller propositionen och avslår motionerna 1979/80: 1590 och1980/81: 59, båda i motsvarande del, 4. beträffandeskatteflykt med inlernaiionell anknytning altriksdagen avslår motion 1979/80: 1590 i molsvar.ande del. 5. beträffande enomvänd generalklausul att avslår motion 1980/81: 58, 6. beträffandeåtgärder mol skattefusk attriksdagen avslår motion 1979/80: 794. attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen lill a. lagmot skatteflykt, b. lagom ändring i förordningen (1931: 442) om förhandsbe sked i taxeringsfrågor. c. lagom ändring i taxeringslagen (1956: 623), d. lagom ändring i uppbördslagen (1953: 272). Närvarande: (). StigJosefson (c). (), förste vice talmannen (),i (s), (), (), (), (), (). () och i (c)*. *Ei närvarande vid betänkandets iustering. och (alla s) har lill betänkandet focal tre reservationer. SkU1980/81:8 22 Utformningen (mom. 3) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 16 med "En allmän" och slutar på s. 18 med"praktiska tillämpningen" bort ha följande lydelse: En allmän skatteflyktsklausul måste enligt utskottetsmening utformas så all elementära rätlssäkerhetskrav inle träds för när. Skallå andra sidan en sådan klausul kunna tillgodose någorlunda rimligaeffektivitetskrav måste del, såvitt utskottet kan bedöma, vara olämpligt att gebestämmelserna en alltför snäv avfattning och ett alltför exakt innehåll. Meden sådan utformning av reglerna minskar man nämligen skaltedomstolarnas möjligheterlill analog laglillämpning. Som departementschefen framhåller i propositionen tordejust ambitionen atl ge skattereglerna ett så exakt innehåll som möjligt utgöraen av orsakerna till skalteflyktsproblematiken. I den mån nya former avskatteflykt framkommer, måste nya speciella skalleflyktsregler tillskapas, ochall sannolikhet talar för att lagstiftaren aldrig kommer att kunna förutse ochreglera alla länkbara skaiteflyklssilualioner. Utskottet är väl medvetet om svårigheterna all utforma enklausul som tillgodoser rimliga effektivitetskrav utan atl äventyrarättssäkerheten. Enligt utskottets mening har man emellertid i propositionenvalt en utformning som i hög grad kommer all begränsa lagstiftningenseffektivitet och de med klausulen avsedda effekterna. Mot propositionens förslag till generalklausul kan enligtutskottets mening riktas samma kritik som mol speciallagstiftningen motskatteflykt. Propositionen innebär nämligen att ett förfarande skall kunnaunderkännas endast under den uttryckliga förutsättningen alt enskatlebestämmelse kringgås. Härutöver skall vissa - enligt utskottets meningalltför snävt utformade - rekvisit vara uppfyllda. Med en sådanlagstiftningsteknik är risken uppenbarligen betydande för att ävenskatteflyktsklausulen - liksom speciallagstiftningen på området - kommer altkunna kringgås. I vart fall torde skatledomslolarnas möjligheter atl medtillämpning av klausulen bekämpa skatteflykt bli mycket begränsade, vilket f.ö.bestyrks av ett försök att tillämpa klausulen på olika, kändaskatteflyktssituationer. Det förslag som utformats av en expertgrupp inomföretagsskallebered-ningen och som - om man bortser från tillämpningsområdet -i princip överensstämmer med det förslag som ställts av socialdemokraterna iutskottet är, såvitt utskottet kan bedöma, från allmänpreventiv synpunktförenat med uppenbara fördelar, främst därigenom all det genom en generellareutformning ger skatledomstolarna större möjligheter atl ingripa mot klara fallav kringgående ulan att för den skull göra avkall på rättssäkerheten. Utskottetanser sig därför och mot bakgrund av att förhandsbesked skall kunna ges i frågor som avser tillämpningen av SkU1980/81:8 23 klausulen böra förorda alt denna utformas i enlighet medsistnämnda förslag. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om altlagstiftningen om generalklausul skall utvärderas. Som departementschefenframhåller i propositionen kan del komma alt finnas anledning atl mot bakgrundav rättsutvecklingen på skatieflyktsområdet pröva behovet av en utvidgning avklausulens tillämpningsområde. I del följande kommer utskottet något att kommenteraförutsättningarna för tillämpningen av klausulen enligt utskottets förslag. 1 första hand krävs att den skallskyldige varit aktiv föralt uppnå en skatteförmån. Han skall ha ingått en ellerflera avtal eller haföretagit en eller flera rättshandlingar. Dessa skall ensamma eller tillsammansmed en eller flera andra rättshandlingar i vilka han direkt eller indirektmedverkat ha berett honom en icke oväsentlig förmån i skattehänseende. Delmåste föreligga ett orsakssammanhang mellan del av den skattskyldige valdaförfarandet och skalleförmånen. Ett rent faktiskt orsakssammanhang är härtillräckligt, dvs. atl beskaltningsresullatel skulle ha blivit ett annat ochmindre förmånligt om rättshandlingen inte förelagils utan den skattskyldige istället agerat på det sått som lagstiftaren förutsatt. Förmånen skall dessutompå sannolika grunder utgöra den skatlskyldiges huvudsakliga fördel avrättshandlingen. Detta innebär att transaktioner som även med bortseende frånskattesynpunklerna är välmotiverade frän företagsekonomiska ellerprivalekonomiska synpunkter faller utanför tillämpningen. Att sådanatransaktioner är fördelaktiga även i skattehänseende medför givetvis inle utan vidareall de skall anses ha tillkommit i skatteflyktssyfte. Om däremot denhuvudsakliga fördelen är en skatteförmån och om det förfarande varigenom dennaförmån uppnåtts framstår som konstlat och - bortsett frän skatteeffekten - sommeningslöst skall klausulen kunna tillämpas.