bet · G401TU19 · 1980-12-31 00:00:00 — Upprustningenav får dock enligt föredraganden i enlighet med strukturplanensintentioner inte innebära att mera lönsamma och angelägna investeringar påandra delar av SJ;s bannät åsidosätts vilket skulle underminera SJ;s ställningsom affärsverk och dess möjligheter att tillgodose trafikbehoven påaffärsbanenätet samt riksnätet i övrigt. Även i fortsättningen kan såledesendast en begränsad del av SJ;s ordinarie investeringsmedel utnyttjas förändamålet. Under /82 anses sammanlagt 25 milj.kr. böra avsättas för investeringar på . Investeringsvolymen bördärefter i avvaktan på de närmaste årens trafikutveckling t. v. bibehållas pådenna nivå i fast penningvärde. Föredragandenunderstryker vidare att den nu angivna ökningstakten för investeringarna påinlandsbanan inte utesluter en ännu snabbare upp-rustningstakt. En viss del avde arbeten som kan bli aktuella synes nämligen vara av sådan karaktär attarbetslösa personer i berörda regioner kring banan kan ges sysselsättning.Föredraganden finner det särskilt angeläget att SJ när det gäller inlandsbananlikaväl som i fråga om övriga delar av bannätet har en hög beredskap för attsnabbt kunna sätta i gäng arbeten på olika delar av banan när detta är önskvärtur arbetsmarknadssynpunkt. Det förutsätts därför att SJ tillsammans medlänsarbetsnämnderna inventerar vilka arbeten som kan vara lämpliga att utförassom beredskapsarbeten för att därmed bidra till att upprustningen avinlandsbanan kan ske i snabbare takt. Det ankommer således på SJ att medbeaktande av möjligheterna att få vissa arbeten utförda som beredskapsarbetense till att upprustningen av totalt sett kan bedrivas sårationellt och sammanhängande som möjligt. Utskottetgodkänner för sin del vad föredraganden härom anfört samt finner underhänvisning till innebörden därav några särskilda framställningar i ämnet fränriksdagens sida av det slag motionärerna begärt ej påkallade. I motion 1980/81:765 (c) begärs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning ochutbyggnad av partiellt dubbelspär på . Redani betänkande /80; 10 framhöll utskoftet att det torde kunna förutsättasatt frågorna härom även aktualiseras inom ramen för den fortlöpandesysselsättningspolitiska, regionalpolitiska och trafikpolitiska planeringen.Utskottet erinrade också om tidigare beslut frän sida om en lösningav järnvägssituationen i Halmstadsområdet samt förutsatte att arbetena härmedsnarast påbörjas. Ibudgetpropositionen framhålls nu att tillhör de delar av SJ:sbannät där kapacitetsproblemen är så allvarliga att åtgärder måste vidtas inomen snar framtid. Förlängda mötesspår på stationerna samt anläggande avdubbelspår på de mest belastade delarna är nödvändiga åtgärder om trafikbehovenskall kunna tillgodoses. Somett led i utbyggnaden av har regeringen föreskrivitatt en omläggning av järnvägslinjen HalmstadGetinge får ske under vissaförutsättningar. Omläggningen skall finansieras dels med beredskapsmedel, delsav , statens vägverk och SJ. Den totala investeringsutgiftenför själva järnvägsomläggningen har beräknats till 127 milj. kr. i 1980/81 årspriser. Järnvägsomläggningen är också angelä- genmed hänsyn till de trafiksäkerhetsvinster som kan göras genom slopande av ett50-tal järnvägskorsningar inom . Arbetena kommer enligtpropositionen att startas så snart arbetsmarknadsläget enligt regeringensbedömning motiverar det. Utskottetfinner det alltjämt angeläget atl sä sker och vill i övrigt kraftigtunderstryka föredragandens uttalanden i frågan ävensom vad utskottet tidigareanfört. Med hänvisning härtill och då utskottet förutsätter att arbetenasnarast kommer till stånd bör motionen lämnas utan åtgärd från sida. I motion 1980/81: 1730 (s) yrkas att begäratt regeringen genom omdisponering av befinfiiga medel ställer erforderligaresurser till SJ:s förfogande för en omedelbar elektrifiering av bandelenKarlskrona-Kristianstad. Ipropositionen erinras i denna fråga om att regeringen gav SJ i uppdragatt undersöka de åtgärder som kan vidtas för att förbättra järnvägskommunikationernapå bandelen som ingår i riksnätet. Denna bandeluppfyller redan de standardkrav som enligt det trafikpolitiska beslutet är 1979ställs pä banor som skall ingå i riksnätet. SJredovisade sitt uppdrag och angav därvid vissa möjliga åtgärder. Enelektrifiering av banan skulle kosta ca 60 milj. kr. prisnivå ochförkorta restiden för personförande tåg med . Tillsammans med endel bangårdsombyggnader och viss "spärupprustning till en kostnad avyttedigare 60 milj. kr. skulle detta ge en restidsvinst av . För ca150 milj. kr. skulle restiden kunna förkortas med utanelektrifiering. Enligt SJ är investeringarna till ingen del företagsekonomisktlönsamma. Inomkommunikationsdepartementet har vidare, enligt propositionen, en bedömninggjorts av de samhällsekonomiska effekterna av en elektrifiering ochupprustning av bandelen med anledning av SJ:sutredning. Därvid har framkommit att en elektrifiering och upprustning ienlighet med de redovisade alternativen inte är samhällsekonomiskt motiverad.De fördelar som står att vinna i form av restidsvinster, bekvämlighet etc. stårsåledes inte i proportion till de investeringsutgifter som är nödvändiga.Föredraganden påpekar dock i sammanhanget att SJ planerar vissa nödvändigaupprustningsarbeten som kommer att medge en högsta hastighet för loktåg på 100km/tim. Vissa åtgärder sägs också kunna vara motiverade omsysselsättningssituationen i området kräver att särskilda insatser måstegöras. Ensådan situation föreligger enligt utskottets uppfattning redan. Med godkännandeav vad föredraganden i ämnet anfört förutsätter utskottet därför att åtgärderav angivet slag nu övervägs samt att regeringen låter pröva hur desammalämpligen bör verkställas. Utskottet är däremot inte berett att biträdamotionärernas yrkande att resurser för ändamålet ställstill SJ;s förfogande genom en omdisponering av befinfiiga medel och avstyrkerföljaktligen yrkandet härom. 1.4.2Övriga motionsledes aktualiserade upprustningsfrågor 1 fråga om de trafiksvaga bandelar, vilka i dentrafikpolitiska propositionen föreslagits bli föremål för prövning av fortsattpersontrafik resp. ytterligare utredning, ansåg , som förut nämnts,att i princip samtliga dessa borde bli föremål för ytterligare utredning inomramen för den fortsatta regionala trafikplaneringen. De huvudmän eller dekommuner som skulle komma att ingå i den organisation som enligt statsmakternasbeslut skall finnas för den lokala och regionala kollektivtrafiken i länen skulledärvid fä möjlighet att förutsättningslöst överväga vilka bandelar som skallingå i det framtida regionala och lokala persontrafiksystemet. Beträffandede bandelar där en nedläggningsprövning redan inletts i enlighet med tidigareriksdagsbeslut (/76:19, rskr 1975/76:209) skulle hinder dock ejföreligga för ett fullföljande av prövningen i enlighet med vad som föreslagitsi propositionen i detta avseende. Vidarefann att en stor del av de motionsledes framförda yrkandena omsärskild upprustning och/eller utbyggnader avsåg sådana bandelar eller var avsådan art att resultatet av de fortsatta utredningarna om olika bandelarsframtida funktion rimligen måste avvaktas innan ställning kunde tas tillförslagen. Detta innebar dock inte att statens ansvar för underhållet påberörda sträckor finge eftersättas. Deuttalanden som frän sida i samband därmed gjordes äger alltjämtgiltighet. Vid de bedömningar som skall ske beträffande olikainvesteringsobjekt måste vidare - med beaktande inte minst av det samhällsekonomiskaläget - noggranna bedömningar göras. Särskild hänsyn måste därvid tas tillindustrins och kollektivtrafikens behov. pågående utrednings- och förhandlingsarbete m.m. på området bör enligt utskottets uppfattning påskyndas och möjligtslutföras. I avvaktan pä resultatet härav och under hänvisning jämväl i övrigttill det anförda finner utskottet följande motionsyrkanden böra lämnas utan åtgärd. Detgäller motionerna 1980/81:454 (s) om upprustning av Västerdalsbanan,1980/81:576 (c) om järnvägslinjerna i län, yrkandena 2-5, 1980/81:992(s) och 1980/81:1352 (m), båda om upprustning av järnvägslinjenFalköping-Landeryd, 1980/81:1325 (s) om upprustning av JärnvägslinjenGårdsjö-Håkantorp och 1980/81; 1356 (m, fp) om Järnvägstrafiken i Södermanlandslän. Det gäller vidare motionerna 1980/81:1470 (s) i vadavser investeringar i Värmtands järnvägar - med undantag dock av inlandsbananoch NKIJ-banan som av utskottet behandlas i det följande, 1980/81; 1734 (c) och1980/ 81; 1493 (fp), båda i vad avser Järnvägslinjen , samt1980/ 81:1742 (m) om järnvägslinjen GöteneNossebro. TU1980/81:19 25 Det gäller likaledes motionerna1980/81:756 (vpk) om industrispår mellan och samt1980/81:569 (s) om elektrifiering av Fryksdalsbanan och 1980/81; 1470 (s) idenna del. Utskottet vill i anslutning härtilldock understryka föredragandens uttalande i årets budgetproposition att detäven på de övriga delar av det ersättningsberättigade bannätet - alltså utanförriksnätet - i vissa fall krävs investeringar på sträckor därtrafiken t. v. behålls. SJ har således också ett ansvar för att dessa banorunderhålls i erforderlig utsträckning. Investeringarna i och underhållet av de mest trafiksvagabandelama måste vidare enligt föredraganden avvägas med hänsyn till pågåendeeller planerad översyn av den framtida trafikeringen enligt det trafikpolitiskabeslutet. Härmed avses vad gäller persontrafiken de undersökningar som skallföretas av transportrådet och av de regionala trafikhuvudmännen. Det anseslämpligt att SJ och transporträdet samräder när det gäller planeringen avinvesteringar och störte underhållsarbeten på trafiksvaga bandelar som liggerutanför riksnätet. Föredraganden avser att senare föreslå regeringen attutfärda närmare föreskrifter för detta. Vad gäller godstrafiken avses denprövning som sker av de trafiksvagaste godsbanorna enligt den av riksdagenfastställda handläggningsordningen. Föredraganden erinrar slutligen om att SJ harkontakt med många företag för att närmare klarlägga förutsättningarna förjärnvägstransport på det ersättningsberättigade nätet. Det förutsätts ocksåatt SJ bygger ut denna kontaktverksamhet för att kunna öka transporterna ochdärmed intäkterna. Utskottet, som understryker vad föredraganden sålundaanfört, finner med hänvisning bl. a. härtill yrkandet i motion 1980/81; 1734(c) om underhållsmedel till järnvägslinjen EslövTomelilla inte påkalla någonsärskild åtgärd från sida. I motion 1980/81:229 (vpk) begärsatt hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för att överföraNordmark-Klarälvens Järnvågar (NKIJ) i statiig ägo och inordna företaget i detövriga järnvägsnätet. Även i motion 1980/81; 570 (s) begärs ett förstatligandeav NKlJ-banan. Önskemål härom framförs vidare i motion 1980/81:1470 (s). Utskottet vill med anledning härav erinra om att banan äri privat ägo och att först begäran gjorts hos regeringen om statensövertagande av viss del av banan. Under hänvisning härtill och då någonytterligare framställning i ärendet ej nu synes påkallad avstyrker utskottetyrkandena i fråga. I motion 1980/81:997 (vpk) begärsatt hos regeringen hemställer om förslag innebärande attmöjligheterna till ökade tåguppehåll i , i första hand vid stationernaBålsta, Alsike och /Skytttorp, klarläggs. I motion 1980/81; 1733 (c)yrkas att hos regering- enbegär att bättre motorvagnar sätts in på sträckan GävleLjusdal samt attmålsättningen för persontrafiken för orterna vid norra stambanan inomGävleborgs län anges till varannantimmesförbindelse med . I motion1980/81: 313 (c) slutiigen begärs att uttalar att de nya och modernamotorvagnar som SJ köpt in sätts i trafik omgående på bandelen föratt stimulera en ökad persontrafik. Utskottetanser emellertid att det närmast bör ankomma på SJ att i sin löpandedriftplanering och vid sin tur- och tidtabellsplanering m.m. pröva frågor avdet slag motionärerna sålunda aktualiserat. Under hänvisning härtill avstyrksyrkandena i fråga. 1 motion 1980/81:1340 (fp) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna det fortsatta behovet av vagnslasttrafikvid järnvägsstationerna i , , och ienlighet med vad som anförts i motionen. Dåfrågorna härom, enligt vad utskottet inhämtat, efter särskild framställning f.n. bereds inom kan utskottet inte finna någonåtgärd från sida i ämnet påkallad och avstyrker därför motionen. Yrkandet i motionen 1980/81:997 (vpk) att viaduktöver motorvägen vid byggs och att den ned\a%da järnvägenEnköping-Uppsala rustas upp och äter sätts i trafik avstyrks likaledes avutskottet. Detsamma gäller yrkandet i motionen 1980/81:1339(s) om upprustning av nedlagda Järnvägsstationer m. m. 1.5Vissa taxe-, service- och bemanningsfrågor I motion 1980/81:455 (c) yrkas att riksdagenbeslutar att av regeringen begära åtgärder för att åstadkomma överensstämmelsemellan priset för malmtransporterna och SJ:s verkliga kostnader för denna delav sin verksamhet. Medanledning av budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80; 100 bil. 9) framlades iriksdagen motioner med innebörden att fraktavtalet mellan och SJ skulleomprövas. Motiveringen var att SJ;s intäkter i trafiken på skullevara orättmätigt stora. Utskottet anförde i sitt betänkande (TU 1979/80:10)bl.a. att varken regeringen eller bör ingripa i SJ:sprisöverenskommelser. Vidare uttalade utskottet att när det gällermalmbaneavtalet dock starkt skiljaktiga meningar synes föreligga i vad avsergrunderna för avtalet, såsom bedömningen av kapital- ochförtäntningskostnaderna för banan m.m. Utskottet anförde att det frånsamhällsekonomisk synpunkt är av vitalt intresse att transportförhållandenautformas så att de särskilda betingelser som råder i malmfälten tas till vara.Enligt utskottets mening borde därför en samhällsekonomiskt över- gripandebedömning av den nuvarande situationen komma till stånd. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Enligtvad som anförs i proposition 1980/81:128 - om vissa företag inomStatsföretagsgruppen - kommer att under hösten 1981framlägga förslag hur fraktkostnaderna kan reduceras för ;s malmtransporter.Avsikten är att denna reduktion skall påbörjas fr. o. m. . Vad gällertransportkostnaderna för är 1981 har dessa beaktats vid beräkningen av detförlusttäckningsbidrag som redovisas i proposition 1980/81:128. Vidaremå nämnas att enligt vad utskottet erfarit den norske samferdselsministern ochden svenska kommunikationsministern kommit överens om att låta göra enförutsättningslös analys av transporterna pä mellan ochNarvik. , De Norske Statsbaner och SJ skall tillsammans göra analysen ochbl. a. överväga en rationell organisation av hela transportkedjan frän gruvatill hamn. Möjligheterna att göra besparingar skall kartläggas. Analysenberäknas vara klar under detta år. Underhänvisning till det anförda finner utskottet motionen i fråga inte nu påkallanågon särskild åtgärd från sida. I motion 1980/81:465 (s) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om SJ;sta.xesättning. Framför alU från Nortlandshamnarnas sida hävdas enligtmotionärerna att SJ har utnyttjat de nya trafikpolitiska riktlinjerna för attmed en hård marginalkostnadsprissättning konkurtera med sjöfarten om massgods.Klart anses också vara att SJ numera arbetar med mycket stora rabatter pä godssom annars brukar fraktas sjöledes. I motionen lämnas en rad exempel härpå. Detär enligt motionen både frän trafikpolitisk och regionalpolitisk synpunktutomordentligt angeläget att man får en fraktprissättning som ger ensamhällsekonomiskt rikfig fördelning av godset mellan olika transportslag. Enobjektiv granskning av de principer för taxesättning som SJ tilllämpat och somblivit föremål för kritik från hamnarnas sida bör därför komma till stånd. Ensådan granskning kan lämpligen ske antingen inom ramen för den utredning omkustsjöfarten som regeringen tillsatt eller i annan form. Utskottetvill med anledning härav hänvisa till vad som i det föregående anförts om SJ;sprisöverenskommelser och företagets förmåga att konkurrera på lika villkor. Isammanhanget må dock erinras om att trafikpolitiska beslut innebar attvid de trafikpolitiska övervägandena större hänsyn än tidigare skall tas tillde samhällsekonomiska aspekterna. Utskottet förutsätter vidare att vissa av dei motionen aktualiserade frågorna kommer att uppmärksammas i samband medutrednings- och beredningsarbetet om kustsjöfarten m. m. samt om sjöfartensroll i trafikpolitiken. Under hänvisning härtill finner utskottetmotionärernas yrkande inte nu böra föranleda någon åtgärd ochavstyrker därför motionen. I motion 1980/81:453 (c) yrkas att hosregeringen anhåller om förslag om utformning av regler för rörelsehindrade attfå utnyttja/öri/a-klassvagn på järnväg utan extra tillägg. Utskottetvill med anledning härav erinra om att enligt förslagen i proposition1978/79:99 om en ny trafikpolitik beslöt att samtligafärdmedel och terminaler successivt skall handikappanpassas.Handikappanpassningen av kollektivtrafiken föreskrevs i en särskildlag. Det nyinrättade transporträdet fick i uppgift att planera, initiera ochfölja upp handikappanpassningen samt svara för en samordnande normgivning.Samtidigt inrättades pä försök för av tre är en ny transporttjänst förvissa mycket gravt handikappade, benämnd riksfärdtjänst. Syftetmed riksfärdtjänsten är att en särskild grupp som från kommunikationssynpunktär mycket gravt handikappad skall ges möjlighet att göra längre resor inomlandet. Enresa inom ramen för riksfärdtjänsten förutsätts i normalfallet ske medreguljärt fjärrtrafikmedel. Den handikappade resenären betalar själv vad enjärnvägsbiljett i andra klass för samma sträcka skulle kosta oavsett färdsätt.Anslutningsresor i hem- och besökskommuner sker vanligen med kommunalfärdtjänst som resenären edägger avgift för enligt gällande regler för denkommunala färdtjänsten. per är har anvisats av för försöksverksamheten. Dessa medelär främst avsedda att täcka skillnaden mellan den faktiska kostnaden fördistansresan och priset för en järnvägsbiljett i andra klass. Syftetmed försöksverksamheten är att ge ett förbättrat beslutsunderiag inför ettslutligt ställningstagande till ett system med riksfärdtjänst. En särskildnämnd, riksfärdtjänstnämnden har ansvaret för försöksverksamheten. Nämndenhar fastställt vissa rikUinjer för försöksverksamheten. Av dessa framgår vilkasom är berättigade till riksfärdtjänst, hur tillstånd meddelas, hur resornaorganiseras och hur kostnaderna fördelas m. m. Fr. o. m. kommer vidareden lokala och regionala kollektivtrafiken i flertalet län att samordnas av engemensam huvudman. Härigenom skapas möjligheter att anknyta den kommunalafärdtjänsten till trafikplaneringen i övrigt. Motionärernasönskemål synes sålunda redan tillgodosett varför motionen inte bör föranledanågon åtgärd. Dä utskottet förutsätter att i förenämndaverksamhet även uppmärksammas den i motion 1980/81; 1335 (s) upptagna fråganom avgiftsfri polletlering av handikapphjälpmedel synes inte heller dennamotion böra påkalla någon åtgärd från sida. Detsamma gäller yrkandet i motionen 1980/81; 1344(m) om att SJ vid den fortsatta handikappanpassningen av trafiken utökar ochförbättrar En sådan utökning pågår f ö. redan nu enligt vad utskotteterfarit. I motion 1980/81:753 (s) begärs att riksdagenuttalar sig för bättre service inom SJ för hörselskadade resenärer. Imotion 1980/81:999 (vpk) begärs att uttalar sig för en utökning avservicen från AB Trafikrestauranger i enlighet med vad som anförs i motionensamt begär förslag av regeringen härom. Vidare yrkas att hosregeringen begär förslag om personalförstärkning pä tågen för uppehållande avbättre ordning. Imotion 1980/81:1331 (m) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av bättre service pä tågen,utflyttning av städverksamheten till lämpliga järnvägsorter i landet ochöverlåtelse av städverksamheten till entreprenörer. I sitt betänkande /79:18 pekade utskottet päbetydelsen av att även andra åtgärder förutom taxeätgärder - vidtas för attåstadkomma ett mer effektivt utnyttjande av järnvägen och öka dessattraktivitet och konkurtensförmåga, i fråga om såväl person- som godstrafik.För att kunna vidta erforderliga förbättringar av banstandarden, öka trafik-och driftsäkerheten, anskaffa lok, vagnar och godshanteringsutrustning, moderniseraoch bygga ut stationer och godsterminaler m.m. krävdes emellertidinvesteringsmedel. Andraåtgärder som inte vore primärt beroende av tillgången på sådana medel voret. ex. ökat samarbete med andra trafikföretag, förstärkt marknadsföring ochförbättringar av servicen beträffande såväl person- som godstrafiken. När detgäller persontrafiken underströk utskottet bl.a. betydelsen av att resenärernahar tillgäng till klimatskyddade vänt-utrymmen och kan fä trafikinformation m.m. även på tider då stationerna är obemannade. Enklare och mera lättlästatidtabeller och en förbättrad tidtabellsanpassning mellan olika trafikmedelvore exempel på andra åtgärder som minskar väntetider och ökar de kollektivatrafikmedlens attraktivitet. Tillförut nämnda slag av åtgärder kan även räknas de önskemål om bättre service förhörselskadade, bättre restaurangservice och förbättrad städning samtupprättande av en bättre ordning på tågen som tagits upp i nu berörda motioner. Utskottethar senast i sitt betänkande /80; 10 understrukit vikten av att servicenpä SJ i skilda hänseenden förbättras. Beträffande här aktualiserade frågor måvidare nämnas att enligt vad utskottet erfarit en översyn f n. pågår avinformationsservicen pä stationer och i tåg. Beträffande ordningen pä tågenförs överläggningar med polis- och militärmyndigheterna. Städningsverksamhetenär i stor utsträckning redan utflyttad frän och ett omfattandesamarbete med störte entreprenör pä området pågår, innebärande förhyrning avföretagets tjänster. Utskottet finner det alltjämt angeläget attservicefrågoma tillmäts största vikt. Framför allt gäller detta upprätthållandeav ordningen på tågen och motverkande av de med förekommande fall avalkoholförtäring på dessa förenade ölägenheterna för den resande allmänheten.Utskottet förutsätter därför att SJ med än större uppmärksamhet och kraftföljer utvecklingen på området samt vidtar härav föranledda åtgärder. Underhänvisning till det anförda finner utskottet någon särskild framställning iämnet från sida f. n. dock ej erforderlig och avstyrker därföryrkandena i fråga. Detsamma gäller yrkandet i motion 1980/81:999 (vpk)om skärpning av gällande bestämmelser om förbud mot alkoholförtäring på tåg. I motion 1980/81; 999 (vpk) yrkas att riksdagenuttalar sig för förbättrade resevillkor för allergiker i enlighet med vad somanförts i motionen. Motionärerna framhåller därvid att enligt tidigaregällande bestämmelser hundar fick medtas endast i andra klass rökkupé. I dagfår hundar och andra sällskapsdjur åka i alla resandevagnar utom ligg- ochsovvagnar. SJ har alltså enligt motionärerna försämrat möjligheterna förallergiker att resa utan att fä besvär. Andra trafikgrenar försöker förbättradessa möjligheter, exempelvis SL i . Motionärerna föreslår därför attspeciella kupéer för allergiker inrättas i likhet med vad som genomförts av SL.Även i motion 1980/81:1351 (fp) begärs av liknande skäl återinförande av regelnatt husdjur pä tågen endast skall få medföras i rökkupéer. anser frågorna härom böra tillmätas störte vikt än . Hundaroch andra sällskapsdjur får ej annat än i undantagsfall medtas i ligg- ochsovvagnar. Tågpersonalen torde vidare i förekommande fall vara behjälplig viderforderligt platsbyte i tågen. Utskottet förutsätter emellertid att SJ ävenfortsättningsvis vederbörligen uppmärksammar frågorna härom. Dånågon särskild framställning frän sida ej synes erforderlig avstyrksdock yrkandena härom. I särskild ordning torde få prövas den i motion1980/81:209 (vpk) upptagna frågan om tvåbemanning av lok - i första hand pånattågen - som inrymmer högst betydande ekonomiska aspekter och främst får sessom en avtals- och förhandlingsfråga närmast berörda parter emellan. Utskottetutgår också från att frågan härom övervägs även i sammanhang medsäkerhetsfrågorna.