bet · G401SoU35 · 1980-12-31 00:00:00 — om meritvärdet för läkare av tjänstgöring inomalkoholistvård och inom företagshälsovård I mofion 1979/80:1656 av RuneGustavsson m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begär översyn avmeritvärderingsreglerna vid tjänstgöring som alkoholläkare. I motion 1980/81:721 av StenSvensson (m) och () hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 2),att hos regeringen begär förslag fill ändrat meritvärderingssystemför företagshälsovårdsläkare, i enlighet med vad som anförts i motionen. Mofionen i övrigt (yrkandena 1 och 3), vari tas upp frågorom den framtida inriktningen av arbetsmiljöpolifiken och om informafionen omarbetsmiljölagstiftningen m. m., beräknas komma att behandlas avsocialutskottet . Läkarutbildningen och tillsättningen av läkartjänster Läkarnas grundutbildning och avslutas med läkarexamen. Efter grundutbildningenföljer som ett första led i läkarnas vidareutbildning allmäntjänstgöring (AT)på underläkartjänster , varav i kirurgi, imedicin, i psykiatri och i allmänläkarvård. Vidallmäntjänstgöringens slut erhålls legitimation som läkare. Härefter följerfortsatt vidareutbildning (FV), som tar till allmänläkarkompetens ochfrån fyra till till speciaHstkompetens, som kan erhållas iett 40-tal medicinska specialiteter. Verksamhetsområdena alkoholistvård ochföretagshälsovård räknas inte som specialiteter. Specialistutbildningenomfattar dels huvudutbildning om mellan tre och tjänstgöring som i allmänhetfullgörs helt inom speciaHteten, dels sidoutbildning om mellan ett halvt tjänstgöring som fullgörs inom verksamhetsområde som ärav betydelse för den sökta kompetensen. Även den fortsatta vidareutbildningenfullgörs på underläkartjänster. Förordnandena på underläkartjänster förallmäntjänstgöririg, för allmänläkarutbildning och för specialistutbildning ärutformade som s. k. blockförordnanden (AT-block resp. FV-block), som innefattarsamtliga erforderliga tjänstgöringar. Bestämmelser om allmäntjänstgöring för vinnande av legifimafion, SoU1980/81:35 2 allmänläkarkompetens och specialistkompetens finns i kungörelsen(1972:678) med tillämpningsföreskrifter till lagen (1960:408) om behörighet attutöva läkaryrket. Genom en av regeringen utfärdad förordning(1981:250) om ändring i nämnda kungörelse kommer fr. o. m. i årallmänläkarkompetens att förändras till specialistkompetens i allmänmedicin.För erhållande av specialistkompetens i allmänmedicin kommer att krävas fyraoch vidareutbildning. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tillsatte år 1979en kommitté som skall göra en översyn av grundutbildningen av läkare.Översynsarbetet avses resultera i en ny utbildningsplan och beräknas blislutfört under innevarande år. vidareutbildning (NLV) beslutade år1978 att sätta i gång en översyn av bestämmelserna om allmänläkarkompetens ochspecialistkompetens (NLV.s översynsutredning). Enligt de ursprungligadirektiven för översynen skulle man pröva möjligheten att införa en stegvisdifferentiering inom specialistutbildningen. Sedan denna fråga prövats i olikaarbetsgrupper har man låtit tanken på en i huvuddirektiven skisserad modell fören stegvis differenfiering falla. Utredningsarbetet har därefter fortsatt meramed utgångspunkt i att FV i första hand skall sikta till att ge nödvändigkompetens och fillräcklig bredd för läkarnas verksamhet inom primärsjukvårdenoch länssjukvården. NLV:s översynsutredning framlade sålunda ettförslag om att allmänläkarutbildningen skulle förlängas från fyra till fyra ochett halvt år. Detta förslag har utgjort grundval för ovannämnda ändring avallmänläkarkompetens till specialistkompetens i allmänmedicin. Översynen beträffande specialistutbildningen i övrigtberäknas kunna slutföras under innevarande är. Allmänläkarkompetens eller specialistkompetens utgör iprincip behörighetskrav för högre läkartjänster än underläkartjänster.Underläkartjänsterna skall vara förbehållna läkare som genomgårvidareutbildning (AT och FV). Läkarresurserna skall tilldelas de områden där debäst behövs. Tilldelningen sker på följande sätt. beslutar hurmånga AT-block som får finnas hos varje sjukvårdshuvudman. Fördelningen avFV-block och inrättandet av tjänster för läkare med allmänläkar- ellerspecialistutbildning (tjänster som avdelningsläkare och högre tjänster) skallske på grundval av för riket upprättat läkarfördelningsprogram, som upprättasav och fastställs av sjukvårdsdelegation. SoU1980/81:35 3 Vid tillsättning av stafiig tjänstskall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet. Dessa befordringsgrunder gäller i huvudsak även vid tillsättningav kommunala tjänster, där tillsättningen ankommer på statlig myndighet. Ifråga om andra kommunala tjänster äger kommunerna full frihet vidtillsättningar om inte särskilda författningar innehåller bestämmelser i ämnet.Sådana bestämmelser finns beträffande tillsättning av bl. a. tjänster somdistriktsläkare, överläkare, biträdande distriktsläkare, biträdande överläkareoch avdelningsläkare. Enligt bestämmelser i den till sjukvårdslagen (1962:242)anknutna sjukvårdskungörelsen (1972:676) skall vid tillsättning av dessatjänster särskilda sakkunniga uppföra på förslag de fyra med avseende åförtjänst och skicklighet främsta sökandena. har i anvisningartill vägledning för bedömning av de sökandes meriter i samband med tillsättningav vissa läkartjänster (MF 1973:33), vilka riktar sig fill sakkunniga som nunämnts, angivit att vid uppskattning av "förtjänsten" hänsyn skalltas endast till fullgjord tjänstgöringstid pä tjänst som är förenad med rätttill tjänstår eller som genom särskilt beslut av tillagtstjänstårsrätt. I anvisningarna framhålls i fråga om sammanvägning av meriterbl. a. att den sökandes meriter måste genomgående bedömas i förhållande tillden sökta tjänstens karaktär, dvs. dess medicinska verksamhetsområde, typ avtjänst (distriktsläkartjänst, överläkartjänst osv. ), tjänstens placering (vidcentrallasarett, normallasarett, vårdcentral etc.) dess uppgiftsinnehåll ochinriktning enligt annons etc. Det inneboende, redan i och för sig olika värdetav de skilda meriter sinsemellan, som den sökande kan åberopa, får på så sätt -sägs det i anvisningarna - också en skiftande valör beroende på vilken tjänstsom söks. Bedömningen vid sammanvägningen av meriter kan illustrerasmed det fallet att en läkare som kan åberopa tjänstgöringsmeriter inomalkoholistvård, företagshälsovård, allmän kirurgi och psykiatri söker annantjänst. Söker han en tjänst inom allmän kirurgi fär hans tjänstgöring inomdetta område det högsta meritvärdet medan hans övriga tjänstgöringar värderaslägre. Söker han en tjänst med uppgifter inom alkoholistvård som de mest framträdandevärderas tjänstgöringen inom alkoholistvård högst och de andra tjänstgöringarnalägre. Bestämmelser om tjänstårsberäkningför läkare finns i allmänna läkarin-strukfionen (1963:341). Enligt 9 § 1 mom.första stycket allmänna läkarinstruktionen får tjänstgöring som läkare ianställning, som avses i sjukvårdslagen (1962:242) och i 14 § hälsovårdsstadgan(1958:663) - dvs. stadsläkare- för vinnande av befordran tillgodoräknas som omanställningen innehafts hos staten, dvs. den medför automatiskt rätt tilltjänstårsberäkning. Enligt 9 §2 mom. allmänna läkarinstruktionen äger medge SoU1980/81:35 4 att såsom likvärdig med läkartjänstgöring i statens tjänsttillgodoräknas annan efter legifimafion fullgjord läkartjänstgöring än somavses i 1 mom. ävensom efter legitimation undergången särskild utbildning iläkaryrket. Enligt 9 § 3 mom. allmänna läkarinstruktionen kanlegitimerad läkare efter prövning av såsom likvärdig medläkartjänstgöring i statens tjänst tillgodoräknas viss tjänstgöring utom riket,som fullgjorts före legitimation. Till anställning som läkare som avses i sjukvårdslagenräknas anställning i sådan läkartjänst hos landstingskommun eller annan kommun,som får inrättas endast efter medgivande av . Krav på sådantmedgivande föreligger enligt bestämmelser i 31 § sjukvårdslagen samt i 17 och18 §§ sjukvårdskungörelsen för inrättande av tjänst för läkare i hälso-ochsjukvårdande verksamhet, som kräver en genomsnittlig arbetsfid av mera än 15timmar . Anställning i t. ex. sådan deltidstjänst som alkoholläkare,för vars inrättande medgivande krävs av , är således automatisktförenad med rätt till tjänstårsberäkning. En arbetsgrupp inom socialstyrelsen- som haft i uppdrag att bl. a. utreda möjligheten att förenkla behandlingen avärenden som rör tjänstårsrätt m. m. - överlämnade tillsocialstyrelsens verksledning en promemoria, vari bl. a. föreslogs att 9 § iallmänna läkarinstruktionen borde ersättas med en regel som innebär attsocialstyrelsen skall ha att utfärda de allmänna råd eller föreskrifter sombehövs för tillgodoräknande av meriter och för bedömning av sökandes meriter isamband med tillsättning av läkartjänster. Enligt arbetsgruppen borde grundenför bedömningen vara den som redan finns inskriven i ovannämnda anvisningar (MF1973:33), nämligen att varje tjänstgöring som en läkare redovisar har ettmeritvärde i sig i förhållande till tjänstgöringens innehåll men att dettavärde varierar alltefter den sökta tjänstens karaktär. Med stöd av ett bemyndigande avregeringen tillkallades utredningen (S 1980:11) om legitimations- ochbehörighetsbestämmelser för personal inom hälso- och sjukvården m. m. för attgöra en översyn av gällande legitimations-och andra behörighetsbestämmelser förpersonal inom hälso- och sjukvården m. m. Utredningen skall enligt direktivenför utredningsarbetet bl. a. överväga behovet av särskilda bestämmelser om behörighettill anställning inom den allmänna hälso- och sjukvården samttillsättningsbestämmelser. Ovannämnda inom utarbetade promemoria haröverlämnats till utredningen. SoU 1980/81:35 5 Meritvärdetför läkare av tjänstgöring inom alkoholistvård Imofion 1979/80:1656av m. fl. (c)framhålls bl. a. att det är alltför få läkare som är kunniga och intresseradeav att arbeta inom alkoholistvården. Ett av skälen till de stora svårigheternaatt rekrytera alkoholläkare, påpekas det, torde vara att meritvärdet avtjänstgöring som alkoholläkare är förhållandevis lågt utom när det gällertillsättning av tjänst inom alkoholistvården. Det finns enligt motionärernaanledning att aktualisera frågan om en översyn av meritvärderingsreglerna ivad gäller tjänstgöring som alkoholläkare för att därigenom bidra till attunderlätta rekryteringen av alkoholläkare. För öppen vård av alkoholmissbrukare finns ett hundratalalkoholpolikliniker som inrättats främst av nykterhetsnämnder. Läkarna viddessa kliniker är vanligen anställda för deltidstjänstgöring. För sluten vårdav alkoholmissbrukare finns vårdanstalter för alkoholmissbrukare samt några fåsärskilda alkoholkliniker, som inrättats vid sjukhus för somatisk ellerpsykiatrisk sjukvård. Öppenoch sluten vård av alkohplmissbmkare under medverkan av läkare ges härutöver istor omfattning inom den somafiska och psykiatriska sjukvårdsorganisationen. Tillgodoräkningav tjänstgöring inom alkoholistvård inom ramen för läkarnas vidareutbildning (AT och FV) Tjänstgöring inom allmänläkarvården och inom olikamedicinska specialiteter för vinnande av legifimafion, allmänläkarkompetensoch specialistkompetens tillgodoräknas enhgt vanliga regler. MöjHghet att tillgodoräkna tjänstgöring inom enhetsom är direkt inriktad på vård av alkoholmissbrukare finns emellertid f. n.enligt det följande. Förvinnande av lakar legiti mation vidareutbildning (NLV) harmedgivit att kravet på tre månaders tjänstgöring inom psykiatri inom läkarnasallmäntjänstgöring får fullgöras genom tjänstgöring vid alkoholklinik och vissaalkoholpolikli-niker. Avde allmänläkarvård, som skall ingå i läkarnas allmäntjänstgöring,får högst fullgöras inom valfri specialitet ellerinom annat förekommande medicinskt verksamhetsområde, t. ex. toxikomanvård(alkohol och/eller narkotika). SoU1980/81:35 6 För vinnande av allmänläkarkompetens För vinnande avallmänläkarkompetens krävs bl. a. nio månaders tjänstgöring inomallmänläkarvård eller valfri specialitet. Här föreligger emellertid möjlighetatt fullgöra detta krav genom tjänstgöring inom annat förekommande medicinsktverksamhetsområde, t. ex. toxikomanvård. NLV har medgivit att tre månaders tjänstgöring inomtoxikomanvård får tillgodoräknas som del av utbildningsavsnittet allmänpsykiatri () för allmänläkarkompetens under förutsättning att ATi psykiatri inte har fullgjorts vid alkoholklinik utan inom allmän psykiatri. För vinnande av specialistkompetens Huvudutbildningen förspecialistkompetens i allmän psykiatri omfattar tre och ett halvt årstjänstgöring inom specialiteten, av vilken tid emellertid högst fårbytas ut mot tjänstgöring inom toxikomanvård. I huvudutbildningen för specialistkompetens i barn- ochungdomspsykiatri skall ingå bl. a. tjänstgöring inom allmän psykiatri,av vilken tid emellertid högst får bytas ut mot tjänstgöring inomtoxikomanvård. I huvudutbildningen för specialistkompetens irättspsykiatri skall bl. a. ingå tjänstgöring inom allmän psykiatri, avvilken fid emellertid högst får bytas ut mot tjänstgöring inomtoxikomanvård. NLV har medgivit att bl. a. tremånaders tjänstgöring vid khnik för alkoholsjukdomar får fillgodoräknas som delav sidoutbildningen för specialiteten allmän internmedicin under förutsättningatt AT i psykiatri har fullgjorts vid annan psykiatrisk klinik än klinik föralkoholsjukdomar. NLV har vidare medgivit att tre månaders tjänstgöring inomtoxikomanvård får tillgodoräknas som del av sidoutbildningen för specialitetensocialmedicin under förutsättning att AT i psykiatri har fullgjorts vid annanpsykiatrisk klinik än klinik för alkoholsjukdomar. Socialdepartementetssjukvårdsdelegation har och gett i uppdrag attutreda frågor om främjande av rekryteringen av psykiatrer till hälso- och sjukvården.För utredningsarbetet har tillsatt en särskild arbetsgrupp -arbetsgruppen för rekrytering av psykiatrer. Arbetsgruppen avgav i fjoldelrapporten inom psykiatrin- Utgångspunkter samt vissaåtgärder för att förbättra rekryteringen av psykiatrer. Arbetsgruppen avseratt innevarande år avge sin slutrapport. SoU1980/81:35 7 1975 väckt motion begärdesatt alkoholistvård skulle ges ställning som medicinsk specialitet ellersubspecialitet och att tjänstgöring inom alkoholistvård skulle ges högremeritvärde än det dåvarande för alla läkare. inhämtade yttranden över motionen fränsocialstyrelsen. , , samt . Inte någon av dessaremissinstanser tillstyrkte motionsyrkandena. , ochLandstingsförbundet ansåg att det var tveksamt om alkoholistvården kundeuppfylla kravet på avgränsning mot andra specialiteter för att den skulle kunnafå ställning som specialitet. och ville inte tillstyrka inrättande av särskild specialitet iberoendesjukdomar - vilken specialitet skulle omfatta bl. a. alkoholsjukdomar -utan föreslog att särskilda behörighetsvillkor skulle fastställas föröverordnade läkare inom beroendesjukdomar och att utredning skulle göras orninnehållet i och organisationen av vården av beroendesjukdomar. I meritvärderingsfrågan påpekade ochLandstingsförbundet att sökandes meriter enligt gällande anvisningar skullebedömas i förhållande fill den sökta tjänstens karaktär och att detta innebaratt inom verksamhetsområden där vård av alkoholsjuka förekom tjänstgöring inomalkoholistvård fillmättes stort meritvärde. På förslag av utskottet i betänkande SoU 1975/76:18 avslogriksdagen motionen. Utskottet anförde bl. a. följande. Mot bakgrund av vadremissinstanserna sålunda påpekat kan socialutskottet inte fillstyrka attalkoholistvården skall ges ställning som specialitet. Det torde emellertidfinnas också andra möjligheter att sfimulera läkare fill tjänstgöring inomalkoholistvård än genom inrättande av specialitet för detta verksamhetsområde.Tillgodoräkning av tjänstgöring inom alkoholistvård i större omfattning än förnärvarande inom läkarnas vidareutbildning kan vara en möjlighet i dettahänseende. En annan kan vara att låta införa särskilda behörighetsvillkor föröverordnade läkartjänster inom alkoholistvård. Med hänsyn till de svårigheteralkoholistvården har att rekrytera läkare med adekvat utbildning ocherforderlig erfarenhet bör det för och som ansvarar för sådana frågor om vidareutbildning, som inteankommer på - vara angeläget att följa läkarsituationen inomalkoholistvården och vidta åtgärder som kan vara ägnade att stimulerarekrytering till detta område. Under hänvisning till det anförda och då tjänstgöring inomalkoholistvård - såsom och påpekat - redanenligt gällande anvisningar tillmäts stort meritvärde inom verksamhetsområdendär värd av alkoholsjuka förekommer bör enligt utskottets mening motionen inteföranleda någon åtgärd. SoU 1980/81:35 8 En med ovannämnda motion likartad motionbehandlades av socialutskottet /. På förslag avutskottet i betänkande SoU 1976/77:24 avslog motionen. Utskottethänvisade till vad utskottet anfört i 1975/betänkande. Utskottetpåpekade att läkarbristen inom alkoholistvården var mycket besvärande ochbelyste detta förhållande med uppgifter om vakanssituafionen beträffandeläkartjänsterna vid Mariamottagningarna i . Utskottet anfördehärutöver bl. a. följande. Särskilda åtgärder för att stimuleraläkarrekryteringen till alkoholistvården är ofrånkomliga. Med hänsyn till vadsom ovan anförts i speeialitetsfrå-gan torde man inte kunna räkna med attsärskild specialitet i alkoholistvård inrättas. Andra åtgärder- bland demsådana som utskottet pekade - bör därför övervägas. Ansvaret härförligger på och vidareutbildning. Nämndenbeslutade att en översyn skall ske av bestämmelserna om kravför allmänläkarkompetens och specialistkompetens. Vad utskottet anfört omangelägenheten av att rekryteringen av läkare till alkoholistvården stimulerasmotiverar enligt utskottets mening att alkoholistvårdens rekryteringsproblemsärskilt beaktas i detta översynsarbete. Utskottet förutsätter att så sker. Frågorna om specialitet och meritvärde togs återupp i motioner som väcktes /. På förslag avsocialutskottet i betänkande SoU 1977/78:27 avslog motionerna.Utskottet erinrade om vad utskottet anfört vid den fidigare behandlingen avlikartade motioner samt underströk angelägenheten av att nämndens för läkaresvidareutbildning översyn av bestämmelserna om krav för allmänläkarkompetens ochspecialistkompetens bedrevs snabbt. Meritvärdetför läkare av tjänstgöring inom företagshälsovård I motion 1980/81:721 av () och BengtWittbom (m) anförs bl. a. att rekryteringen till företagshälsovården bör frånsocialstyrelsen stimuleras med aktiv utildning och anpassatmeritvärderingssystem. Det påpekas i motionen att en viktig omständighet somhämmar företagshälsovårdens fortsatta utveckling är att meritvärderingen kangöra läkare mindre benägna att söka tjänster inom företagshälsovården.Regeringen bör, sägs det, initiera en översyn av gällandemeritvärderingsbestämmelser med avsikt att göra det lika meriterande för läkareatt inneha tjänst inom fristående företagshälsovård som det är att innehamotsvarande arbetsuppgifter inom den offentliga sjukvården och börgöra ett uttalande av denna innebörd. SoU1980/81:35 9 Tillgodoräkning av tjänstgöring inom företagshälsovårdinom ramen för läkarnas fortsatta vidareutbildning (FV) I vidareutbildningen tillallmänläkarkompetens skall, som nämnts ovan, bl. a. ingå nio månaderstjänstgöring inom allmänläkarvård eller valfri specialitet. I socialstyrelsenskungörelse (SOSFS (M) 1979:51) med föreskrifter och anvisningar omvidareutbildning av läkare har bl. a, föreskrivits att som tjänstgöring inomavsnittet i allmänläkarvård får efter särskild prövning av NLV) tillgodoräknas tjänstgöring inom företagshälsovård.Vidare har NLV beslutat att tjänstgöring inom företagshälsovård fårfillgodoräknas som valfri del av utbildning för allmänläkarkompetens upp fillett halvt år, under förutsättning att tjänstgöringen har fullgjorts vid enhetmed mer än en anställd läkare. I vidareutbildningen till specialistkompetens iyrkesmedicin har inrymts en möjlighet att tillgodoräkna tjänstgöring inomföretagshälsovård. Med hänsyn till rekryteringsläget och utbyggnadsbehovet inomyrkesmedicin har NLV fastställt generella dispensregler förspecialistkompetens i yrkesmedicin. I utbildningen skall bl. a. ingå två årstjänstgöring inom valfri specialitet, av vilken tid högst får bytas utmot tjänstgöring inom företagshälsovård. Den tillkallade utredningen(A 1976:01) om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten - 1976års företagshälsovårdsutredning - som avlämnade delbetänkandet (SOU1980:22) Utbyggnad av yrkesmedicinen skall enligt direktiven förutredningsarbetet pröva bl. a. frågan om en ändamålsenlig fördelning ochplanering av läkarresurserna inom företagshälsovården. Enligt vad utskottetinhämtat kommer utredningen också att göra beräkningar som avser behovet avföretagsläkare samt att behandla frågor om ineritvärde för läkare avtjänstgöring inom företagshälsovården. I en /riksmöteväckt motion anfördes att svårigheter föreligger att rekrytera läkare ochsjuksköterskor till företagshälsovården och att en av anledningarna till dettaär att dessa personalkategorier inte som merit får fillgodoräkna sig tiden förarbete inom företagshälsovård som har enskild huvudman när de söker statligeller landstingskommunal tjänst. I mofionen begärdes att 1976 årsföretagshälsovårdsutredning skulle få i uppdrag att se över frågan omförtjänstberäkning vid övergång från privat till statlig ellerlandstingskommunal tjänst. SoU1980/81:35 10 1 sitt av godkändabetänkande SoU 1976/77:33 avstyrkte socialutskottet motionen. Utskottethänvisade till att företagshälsovårdsutredning enligt vad utskottetinhämtat skulle komma att ta upp meritvärderingsfrågan. 1 sitt av godkändabetänkande SoU 1979/80:7 - vari socialutskottet behandlade en motion ommeritvärdering av tjänstgöring som skolläkare och socialläkare hoskommuner-framhöll utskottet bl. a. att det är motiverat att man övervägerfrågan om hur rekrytering av läkare till företagshälsovården skall stimuleras. I de två motioner som behandlas idetta betänkande tas upp frågor om meritvärdet för läkare av tjänstgöring inomalkoholistvård resp. inom företagshälsovård. Som bakgrund till behandlingen av motionerna lämnas nedanen översiktlig redogörelse för vad som allmänt gäller om läkarnas utbildningoch om fillsättning av läkartjänster (närmare redogörelser härför finns på s.1-1). Läkarnas grundutbildning och avslutas med läkarexamen. Efter grundutbildningen följer som ett första led iläkarnas vidareutbildning allmäntjänstgöring(AT) på underläkartjänster inom de medicinskaverksamhetsområdena/specialiteterna kirurgi, medicin, psykiatri och allmänläkarvårdunder sammanlagt 21 månader. Efter fullgjord AT erhålls legitimation somläkare. Efter AT följer fortsatt vidareutbildning (FV) fillallmänläkarkompetens eller till specialistkompetens, som kan erhållas i ett40-tal specialiteter (dock varken i alkoholistvård eller i företagshälsovård).FV sker genom tjänstgöring på underläkartjänster inom olika medicinskaverksamhetsområden och av sammanlagt mellan fyra och fem och etthalvt år, allt beroende på den kompetens som avses. Här kan nämnas att från ochmed förändras allmänläkarkompetens - med viss utökning av fidenför FV - till specialistkompetens i allmänmedicin. Förordnandena på underläkartjänster för AT och för FV ärutformade som s. k. blockförordnanden (AT-block resp. FV-block), som innefattarsamtliga för AT resp. FV erforderliga tjänstgöringar. Sjukvårdshuvudmänneninrättar och utformar AT- och FV-blocken. Inom universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) pågår enöversyn av läkarnas grundutbildning och inom NLV) en översyn av specialistutbildningen (NLV:söversynsutredning). SoU1980/81:35 11 Vid tillsättning av stafiigaläkartjänster och med enstaka undantag högre landstingskommunala ochprimärkommunala läkartjänster i läkardistrikt och vid sjukhus skallbefordringsgrunderna vara sökandes förtjänst och skicklighet.