bet · G401JoU3 · 1980-12-31 00:00:00 — Vidare behövs mera utförligaregler för deras organisation och förvaltning än de som finns i nu gällandeförfattningar. De i propositionen framlagda lagförslagen är enligt utskottetsmening härvidlag väl avvägda. Detanförda innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkeravslagsyrkandet i motionen 1980/81:4. Det kan tilläggas att jakt-och viltvårdsberedningen,såsom närmare redovisas i det följande, f. n. JoU 1980/81:3 12 utrederproblem av det slag som enligt motionen hade bort bli föremål för åtgärderinnan nu förevarande lagförslag förelades . Enligt utskottets meningbör den omständigheten att vissa frågor pä jakt- och viltvårdsomrädet återståratt behandla självfallet inte innebära något hinder mot att reformer nugenomförs som bl. a. är ägnade att underiätta bildandet av jaktvårdsområden. Beredningensfortsatta överväganden föregrips inte härmed. Utskottet har funnit lämpligt att i dettasammanhang även behandla några under allmänna motionstiden väckta motionerrörande jakt- och viltvårdsfrågor. I tvä motioner, 1979/80; 213 och 1979/80; 1893,uttrycks farhågor för den snabba prisutvecklingen på jakträttsupplåtelser. Enfri prisbildning, styrd av tillgång och efterfrågan i förening med spekulativaintressen, har enligt motionärerna i många fall medfört helt orimliga priserpäjaktarrenden och korttidsupplåtelser av jakt. Särskilt kritiseras sädanaupplåtelseformer som innebär att markägare - ofta genom förmedling av mäklare -saluför jaktmöjligheter till mycket höga priser, varigenom många jägare förlorarmöjligheten att konkurrera om jaktmark som är belägen i deras hemtrakter.Enligt motionärerna bör dessa problem bli föremål för en ordentlig översyn medinriktning på förslag till åtgärder för att hejda prisutvecklingen påjaktarrenden. Andra frågor som enligt motionerna bör ses över ärjakträttsupplåtelserna över huvud taget, jakträttsarrendatorernas rättsligaställning, älgavgifterna m. m. Utskottet anser för sin del att motionärerna i sinbedömning av utvecklingen i fräga om jakträttsupplåtelser berör problem somförtjänar uppmärksamhet i det fortsatta utredningsarbetet pä jakt- och viltvärdens område. Som en utgångspunkt för överväganden i dessa frågor kankonstateras att en stor del av jägarkåren är hänvisad till att bedriva jakt påmarkområden som nyttjas mot vederlag i form av jaktarrende eller annanupplåtelseform. En prisutveckling päjaktarrenden som på lång sikt försvårareller omöjliggör för stora jägargmpper att delta i jakt- och viltvärden ärsjälvfallet frän många synpunkter olycklig. Detta gäller inte bara i fräga omfördelningen av antalet jakttillfällen. Också frän viltvårdssynpunkt torde ensnabb prisutveckling kunna få negafiva konsekvenser genom att jakttrycketsannolikt kan förväntas öka till följd av stigande arrendepriser. Detbör i sammanhanget framhållas att jakt- och viltvärdsberedningen i sitt slutbetänkande redovisar resultatet av en samladöversyn av jakt- och faunapolitiken samt framlägger förslag om en helt nyjaktlagstiftning. Beredningen kommer dä även att behandla frågan om jaktensomfattning samt dess sociala och ekonomiska värden. En arbetsgrupp inomberedningen sysslar redan nu med frågan om jäktar- JoU 1980/81:3 13 rendenoch prisutvecklingen på dessa. Ett omfattande statistiskt material kommer attläggas till gmnd för en kartläggning av bl. a. den prissättning som tillämpas. Utskottetanser sig mot angivna bakgrund kunna utgå från att motionärernas önskemål omen gmndlig översyn av främst olika frågor kring jakträttsupplåtelser m. m.kommer att tillgodoses utan att gör någon framställning härom. Vadbeträffar av motionärerna framförda synpunkter på älgjakten bör nämnas attstatens naturvårdsverk kommer att slutföra en utvärdering av denförsöksverksamhet med samordnad älgjakt som pägår t. o. m. . Medhänsyn till det anförda finner utskottet att mofionerna 1979/80:213 och1979/80; 1893 inte påkallar någon särskild åtgärd frän sida. I motionen 1979/80:308 föresläs vissa ändringar avstraffbestämmelserna i jaktstadgan (1938:279) som skulle innebära att ickeuppsätligt fällande av älg utöver medgiven tilldelning (licens) blevstraffritt. Sådana förseelser begås enligt motionen ofta i slutet på jakttidenoch under omständigheter som gör att överskridandet framstår som ursäktligt. Ikonsekvens härmed föreslås att den fällda älgen avräknas frän kommande årslicenstilldelning och att jakträttsinnehavaren ges möjlighet att inlösa älgenfrån staten för ett fastställt schablon värde. Utskotteterinrar om att jakt- och viltvärdsberedningen i ett delbetänkande (Ds Jo 1979:12) föreslagit vissa ändringar i jaktstadgan som bl. a. berör de i motionenåsyftade fallen. Beredningen konstaterar (s. 73) att överskridande av älglicensi de flesta fall är en följd av en serie olyckliga omständigheter. Att bedömaett oavsiktligt överskridande av licensen som olaga jakt, vilket är möjligtenligt 28 § 2 mom. andra stycket jaktstadgan, är därför enligt beredningens meningför strängt. Beredningen föreslår därför att bestämmelsen ändras så attpåföljden blir penningböter för den som av oaktsamhet under särskild jakttidfäller flera djur av sådant slag än tillståndet medger. Ett uppsätligtfällande av djur utöver vad som har medgetts i tillstånd enligt 13 och 14 §§jaktstadgan bör dock anses som olaga jakt. Detsamma bör gälla vid grovoaktsamhet. Beredningens förslagövervägs f. n. i . Utskottetföreslår att mofionen 1979/80: 308 i avbidan pä den fortsatta prövningen avberedningens förslag inte föranleder någon åtgärd från sida. I motionen 1979/80:551 krifiseras den jakt på salarsom bedrivs av jägare frän och utanför . a. att ett stort antal nyfödda sälungar klubbas ihjäl underdiperioden. Från nyfödda salar får man nämligen den mest eftertraktadesälpälsen, s.k. whitecoat. Det mest effektiva sättet att få stopp pä slakten avsalar är enligt motionärerna någon form av handelshinder. Man hemställer därföratt beslutar om förbud mot import av sälskinn. JoU 1980/81:3 14 Utskottet vill nämna att en motion med liknandekritiska synpunkter på säljakten behandlades i utskottets betänkande 1977/78:2.Enligt vad utskottet då anförde hade jakten på nyfödda sälungar orsakaten stark opinion bland allmänheten och främst inom vissa djurskyddsorganisationer.Kritiken hade i första hand åsyftat jaktmetoderna, men farhågor hade ocksä yppatsför att den tillåtna beskattningskvoten skulle vara sä stor att sälstammensfortbestånd var i fara. Utskottet utgick emellertid frän att frågan ombeskattning av sälstammen uppmärksammades i det nordiska samarbetet samt inomramen för det internationella samarbetet till skydd för utrotningshotadedjurarter. Motionen förklarades besvarad härmed. 1anslutning till den nu behandlade motionen bör nämnas att den (världsnaturfonden) träffat enöverenskommelse i hithörande frågor med Svenska pälsbranschens centralkommittéoch . Enligt denna förbinder sig pälshandelns representanteratt verka för att anslutna organisationers medlemmar endast saluför pälsvaroroch pälsplagg som härrör frän vissa särskilt angivna djurarter. En utgångspunktför överenskommelsen är att jakten på pälsbärande arter skall stå iöverensstämmelse med principerna för den svenska jakt- och viltvärden, vilketbl. a. utesluter jakt under yngeltid. I fråga om säljakten innebär detta attpäls från knubbsäl samt ungar av grönlandssäl ("whitecoat") och ungarav storsal ("blueback") inte får saluföras av anslutnaorganisationers medlemmar. mening bör den verksamhet som fill skydd för vissa djurarter bedrivsinom världsnaturfonden och andra organisationer kunna ge resultat somstår i överensstämmelse med motionärernas syften. Utskottet är f. n. inteberett att föreslå så långtgående åtgärder som avses i motionen 1979/80: 551.Motionen avstyrks således. Enligt motionen 1979/80:927 har sälstammen ökatlängs och orsakat problem för där verksamma yrkesfiskare. Eninventering av sälstammarna bör göras och åtgärder vidtas för att hällastammarna på en rimlig nivå, framhåller motionären. Utskottetfår erinra om den möjlighet till skyddsjakt som föreligger till förmän föryrkesfiskets intressen enligt 14 § 2 mom. jaktlagen. Där sägs att den som vidyrkesfiske tillfälligtvis påträffar säl får döda och behälla djuret oberoendeav vem jakträtten tillkommer. Vidare bör nämnas att nyligenfastställt grunder för ersättning vid viltskador (prop. 1979/80: III, JoU1979/80: 36). I detta sammanhang konstaterades att sälskador t. ex. pä vissaplatser på vållat problem för enskilda yrkesfiskare. Ersättningborde därför enligt riksdagsbeslutet kunna utgå för sädana viltskador om detär uppenbart oskäligt att den skadedrabbade själv svarar för kostnaden. har meddelats av regeringen i förordningen (1980:400) omersättning vid vissa viltskador, m. m. Eninventering av sälstammen har genomförts genom ochnaturhistoriska försorg. JoU1980/81:3 15 ren 1979 och kommer att utvärderas. Utskottet utgår frånatt vidare överväganden rörande sälstammens utveckling kommer att ske medvederbörligt beaktande av såväl naturvärdens som yrkesfiskets intressen. Någotsärskilt påpekande härom frän sida torde inte vara påkallat. Utskottetföreslår med hänvisning till det anförda att motionen 1979/ 80:927 inteföranleder någon vidare åtgärd. Effekterna av s.k.fågelskyddsområden diskuteras i motionen 1979/ 80:929. Enligt motionärernainrättades många sädana områden utan den nödvändiga kännedomen om de lokalaförhållandena. a. på grund härav har många fågelarter inte fått det skyddsom åsyftades med åtgärderna i fräga. Motionen utmynnar i en hemställan attberörda länsstyrelser får i uppdrag att se över och utvärdera effekterna avfågelskyddsområden. Utskottet delar självfallet motionärernas uppfattning omdet angelägna i att förordnanden av åsyftat slag får största möjliga effektsåvitt avser skyddet för djurlivet. Enligt naturvårdslagstiftningen ankommerdet dock i första hand på och vederbörande länsstyrelse attbesluta i hithörande frågor. Fortlöpande bedömningar rörande effekterna avbeslutade åtgärder torde utgöra ett naturligt led i naturvärdsarbetet hosberörda myndigheter. Något initiativ frän sida med anledning avmotionen 1979/80:929 synes därför inte påkallat. 1. beträffandeyrkande om avslag pä propositionen 1979/80: 180 att avslår motionen1980/81:4, 2. att riksdagenantar förslaget till lag om jaktvårdsomräden, 3. att riksdagenantar förslaget till lag om ändring i lagen (1938:274) om rätt till jakt, 4. beträffande enöversyn av vissa jaktfrågor m. m. att lämnar motionerna 1979/80:213och 1979/80:1893 utan vidare åtgärd, 5. beträffandeändring i jaktstadgans ansvarsregler m. m. att lämnar motionen1979/80: 308 utan vidare åtgärd, 6. beträffandeimportförbud för sälskinn att lämnar motionen 1979/80:551 utanvidare åtgärd, 7. beträffandesälstammens utveckling att lämnar motionen 1979/80:927 utan vidareåtgärd. JoU 1980/81:3 16 8. beträffande effekterna av fägelskyddsområden attriksdagen lämnar motionen 1979/80:929 utan vidare åtgärd. Närvarande:Einar (), i (), (), BöijeStensson (fp), (), (), (), (), (), (). (), (), (), ()och ().