bet · G401SfU2 · 1980-12-31 00:00:00 — om återbetalning av äldre studielån I motion 1979/80:1640 av LennartPettersson (s) hemställs att anhåller att regeringen vidtar åtgärderför alt förbättra ålerbetalningsvillko-ren för dem som har äldre studielån ochför att uppnå större rättvisa i förhållande till de villkor som gäller föråterbetalning av studiemedel. Ulskollel har inhämtat yttrande över motionen fråncentrala studiestöds-nämnden (CSN) som i sin lur har inhämtat yttrande frånpostgirot. Enligl beslut av riksdagsammanfördes de centrala bestämmelserna i tidigare sludiesocialaförfattningar, bl. a. sludiemedelsförordningen och studiehjälpsreglementet,till en gemensam studiestödslag. överfördes elever pågymnasieskolan och andra gymnasiala skolor från sludiehjälpssystemel tillstudiemedelssystemet, vilket senare system tidigare varit förbehålletstuderande vid eftergymnasiala läroanstalter. De äldre eleverna i gymnasialutbildning hade dock intagit en särställning inom studiehjälpsreglemenlel såtill vida all deras studiehjälp utgått i form av ett förhöjt studiebidrag ochstudielån. Studielånet uppgick vid ingången av till högst . Genom särskilda övergångsbestämmelser gjordesstudiehjälpsreglementets bestämmelser om återbetalning av studielåntillämpliga även för framliden i vad avsåg redan beviljade studielån. Vid mjukades bestämmelserna föråterbetalning av studiemedel upp. I samband därmed fick de som erhållitstudielån enligt studiehjälpsreglementel vid vuxensludier på gymnasial nivåmöjlighet att omvandla lånen till studiemedel vid 1976, 1977 resp. 1978 årsingång. En förutsättning var all skuldbeloppet vid omvandlingstillfälletuppgick fill för dem, som dessutom hade studiemedel att återbetala, ettbasbelopp och för övriga tre fjärdedels basbelopp. Återbetalningsreglerna inom studiemedelssystemet bygger påprincipen alt återbetalningen skall ske i fast penningvärde. Studiemedlen, somåterbetalas med årliga avgifter, räknas upp med högsl genom ellregleringstal. I gengäld är studiemedlen räntefria. För studielånen enligtstudiehjälpsreglementel sker däremot inte någon uppräkning, utan lånen löpermed ränta, f. n. När det gäller villkoren för återbetalning finnsskillnader mellan de båda stödformerna. Den avgift som studiemedelstaga- 1 1980/81. SfU 1980/81:2 2 renskall erlägga vid återbetalningen är relaterad till inkomst och förmögenhet.För studielåntagaren, som återbetalar enligt en fastställd amorterings-plan somsträcker sig över högst , sker en individuell prövning av anstånd medamortering eller ränta. I regel medges inle anstånd med bådadera samtidigt.Möjligheterna till avskrivning är också generösare inom studiemedelssystemet. Återbetalningenav studiemedlen administreras av CSN medan återbetalningen av studielånenadministreras av postgirot.. CSN, som inhämtat postgirots yttrande, anser ilikhet med postgirot all frågan om förbättrade ålerbelalningsvillkor för densom har äldre studielån bör hänskjutas fill studiestödsulredningen (U 1975:16).Enligt CSN:s mening är det inte lämpligt att nu aktualisera en genomgripandeändring av reglerna för studielånen som skulle ändra deras karaktär avräntelån. En sådan ändring skulle av många uppfattas som en försämring. Lånenär dessutom under snabb avveckling. Ett alternativ är emellertid all låtastudielånlagarna frivilligt överföra studielånen till studiemedel enligl generösareregler än de som gällde . Denna fråga kan enligl CSN las upp tillny förutsättningslös prövning. Vidare bör detaljförändringar iåterbetalningsreglerna för studielån såsom förbättrade anslåndsregler ochändrade avskrivningsregler, bl. a. avskrivning och avskrivningav räntedelen, övervägas. Före den 1 juH 1973 erhöll äldre elever i gymnasialoch motsvarande utbildning studiestöd i form av studielån enligt bestämmelser idåvarande studiehjälpsreglementel. Fr. o. m. nämnda datum utgår studiestöd lillelever i gymnasial utbildning i form av studiemedel enligl sammabestämmelser som gäller för elever i eftergymnasial utbildning. Studielånenåterbetalas enligt fastställd amorleringsplan med lika stora årliga belopp.Lånen löper med ränta. Studiemedlen återbetalas med årliga avgifter.Studiemedlen är räntefria men skuldbeloppet räknas upp med högst 3,2 %.För såväl studielånen som studiemedlen finns särskilda bestämmelser om anståndmed betalning och avskrivning av skuldbelopp. Motionärenpekar på att anstånds- och avskrivningsreglerna för studielånen är betydligtoförmånligare än de som gäUer inom studiemedelssystemet. Konsekvenserna avvillkoren för återbetalning av de äldre studielånen är i många fall såallvarliga att de inte kan anses socialt acceptabla. Motionären framhållerockså att återbetalningen av studielånen är betydligt oförmånligare förlåginkomsttagare än för höginkomsttagare. Han begär därför åtgärder i syfte attförbättra ålerbetalningsvillkoren för studielånen och SfU1980/81:2 3 uppnå större rättvisa i förhållande till de villkor somgäller för återbetalning av studiemedel. Utskottet ansluter sig lill CSN:s uppfattning all engenomgripande ändring av reglerna för studielånen som skulle ändra deraskaraktär av räntelån inte bör ske. Däremot anser utskottet att del finnsanledning för regeringen att låta -1, ex. CSN - utreda möjligheterna att ändravillkoren för återbetalning av lånen så att de bättre anpassas fill vad som gällerinom studiemedelssystemet. Det kan därvid också finnas anledning överväga ominte möjligheter ånyo bör ges alt frivilligt överföra studielån tillstudiemedel. Med det anförda, vilket bör ges regeringen till känna,anser utskottet syftet med motionen tillgodosett. alt med anledning avmotion 1979/80:1640 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (e) och (). GOTAB65571 18(1