bet · G401SoU23 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:23 om hälso- och sjukvården i krig m. m. 1980/81:57) I proposition 1980/81:57 om hälso-och sjukvården i krig m. m. har regeringen () föreslagitriksdagen att anta följande vid propositionen fogade lagförslag, nämligenförslag till 1. lag om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonalsamt veterinärper sonal m. m., 2. lag om ändringi lagen (1964:63) om beredskap samt 3. lag om ändringi allniänna tjänstepliktslagen (1959:83). De föreslagna lagarna föreslås trädai kraft . Förslaget fill lag om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt m. framläggs efter hörande av lagrådet. I den med anledning avpropositionen väckta motionen 1980/81:171 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om ökade insatser för sjukvården inom totalförsvaret. Yttrande från annat utskott På hemställan av socialutskottethar försvarsutskottet avgivit yttrande över propositionen och motionen.Yttrandet, FöU 1980/81:1 y, fogas vid betänkandet som bilaga 1. Enligt gällande bestämmelser skallhälso- och sjukvård i krig bedrivas inom tre organisationer: den civila hälso-och sjukvården, civilförsvaret och försvarsmakten. Civilförsvarets ochförsvarsmaktens verksamhet skall vara komplement till den civila hälso- ochsjukvården. För den civila hälso- och sjukvården i krig svarar huvudmännen förden offentliga hälso- och sjukvården - landstingskommunerna och de tre kommunersom inte tillhör landstingskommun. I lagen (1964:63) om beredskap har meddelatsbestämmelser om bl. a. vissa kommunala och landstingskommunala uppgifter underberedskapstillstånd, om förberedelser redan i fredsfid för att kommun och 1 1980/81. SoU1980/81:23 2 landstingskommun skall kunna fullgöra sina uppgifter underberedskapstillstånd, om kommuns och landstingskommuns krigsorganisation samtom statsbidrag till bl. a. planläggningskostnader för kommuner och landstingskommuner.Till lagen om beredskap är anknuten kommunala beredskapskungörelsen(1964:722). I fråga om hälso- och sjukvården gäller enligt 22 § lagen omkommunal beredskap bestämmelserna i lagen endast i den mån de inte strider motkrigssjukvårdslagen (1953:688) eller föreskrifter som har meddelats med stöd avkrigssjukvårdslagen. Enligt bestämmelser i krigssjukvårdslagen och den tilldenna knutna krigssjukvårdskungörelsen (1955:442) skall sjukvårdshuvudmännen ifred planlägga för en övergång till krigsorganisation och i krig ansvara fördriften av den civila hälso- och sjukvården. Länsstyrelserna skall svara förledningen av den civila hälso- och sjukvården i krig, dvs. besluta i frågor omutnyttjandet av behandlings- och vårdmöjligheterna, fördelningen avvårdpersonal m. m. inom länen. I krigssjukvårdslagen regleras även den civilaveterinärverksamheten i krig. Denna står under inseende av lantbruksstyrelsenoch . I gällande krigssjukvårdslagstiftning föreskrivs även entjänsteplikt för medicinalpersonal, dvs. skyldighet för den som ägeryrkeserfarenhet av hälso- och sjukvård eller veterinärverksamhet att i krigtjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvården eller den civila veterinärverksamheten. I krig skall enligt nuvarande lagstiftning omkrigssjukvården etableras tre statliga beslutsnivåer. Den lägre regionala nivånskall omfatta länen och försvarsområdena och den högre regionala nivån skallavse civil- och militärområdena. Den centrala nivån skall omfatta hela landet. På den lägre regionala nivån skall vara denhögsta civila totalförsvarsmyndigheten. Det skall åligga bl. a.att leda den civila hälso- och sjukvården i krig. Sjukvårdshuvudmännen skallsvara för drift och förvaltning av sjukvården. Pä högre regional nivå (civilområde) är i krigcivilbefälhavaren den högsta civila försvarsmyndigheten. För samverkan i krigpå sjukvårdsområdet mellan civilbefälhavaren och militärbefälhavaren skall ivarje civilområde finnas ett särskilt samarbetsorgan, den regionalasjukvårdsledningen. Centralt skall den civila hälso- och sjukvården i krigunder regeringen ledas av . För samverkan inom totalförsvaret påcentral nivå skall i krig finnas ett samarbetsorgan, den centralasjukvårdsledningen. Den slutna vården skall i krig meddelas vidberedskapssjukhus, som är i fred befinfiiga civila sjukhus för kroppssjukvårdeller särskilda civila sjukhus som upprättas vid krig eller krigsfara. Härjämteskall finnas sjukhärbärgen som är anknutna till beredskapssjukhus.Sjukhärbärgena avses för avvaktande och uppehållande vård samt för eftervård. För den öppna hälso- och sjukvården i krig skall riketvara indelat i krigssjukvårdsområden och dessa kan indelas ikrigssjukvårdsdistrikt. SoU1980/81:23 3 krigssjukvårdsområde skall bl. a. finnaskrigstjänsteläkare och biträdande krigstjänsteläkare. Bestämmelser om krigsorganisationen m. m. av den civilaveterinärverksamheten finns i krigsveterinärkungörelsen (1966:768). Med stöd av ett bemyndigande av regeringen år 1976fillkallades utredningen (S 1976:05) om sjukvården i krig (USIK) för att utredafrågan om sjukvården i krig. Målsättningen för utredningsarbetet skulle enligtdirektiven för detta arbete vara att sjukvårdens fredsresurser i störstamöjliga ut.sträckning skall användas i krig samt att den i fred gällandesjukvårdslagstiftningen skall utgöra grunden för de bestämmelser som skallgälla i krig. I möjligaste mån skulle ett enhetligt ansvar för verksamheten ifred och krig eftersträvas. USIK avlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1978:83)Sjukvården i krig, vilket remissbehandlats. USIK har avgivit ett delbetänkande (Ds S1981:2) om skydd för sjukvården i krig. USIK erhöll genom tilläggsdirektiv är1979 i uppdrag att göra översyn av hur den fredstida yrkesutbildningen förpersonalen inom hälso- och sjukvården bäst skall komma totalförsvaret tillgodo. Detta uppdrag beräknas komma ätt redovisas . På grundval av förslag av USIK ibetänkandet om sjukvården i krig läggs i propositionen fram förslag omändringar av vad som gäller f. n. beträffande ansvar och ledning m. m. för hälso-och sjukvården i krig samt beträffande personalförsörjningen för hälso- ochsjukvården och för veterinärverksamheten i krig. De föreslagna ändringarnainnebär bl. a. följande. Med utgångspunkt i den s. k. totalförsvarsprincipenföreslås att ansvaret för ledningen av hälso- och sjukvården i krig på lägreregional nivå överflyttas från länsstyrelserna till sjukvårdshuvudmännen, somredan har driftansvaret. Totalförsvarsprincipen - som framfördes av 1974 årsförsvarsutredning (SOU 1976:5) och som bekräftades av (FöU1976/77:13 s. 17) - innebär att ansvar i fred för viss verksamhet bör följas avansvar för att förbereda, genomföra och leda samma verksamhet i krig. Den föreslagna ändringen beträffande ledningsansvaret förhälso- och sjukvården i krig avses inte rubba det ansvar och de befogenhetersom skall ha som länets högsta civila samordnande totalförsvarsmyndighet. föreslås i krig, utöver då kvarståendefredsuppgifter, ha rätt att besluta om förflyttning av personal, patienter ochförnödenheter samt i övrigt bestämma om de civila hälso- ochsjukvårdsresursernas utnyttjande. Detta innebär en viss utvidgning iförhållande till vad som gäller enligt SoU 1980/81:23 4 krigssjukvårdskungörelsen enligt vilken socialstyrelsensdispositionsrätt i krig till sjukvårdshuvudmännens sjukvårdsresurser ärbegränsad till medicinalpersonal, förnödenheter och vårdplatser. De regionala sjukvårdsledningarna och den centralasjukvårdsledningen föreslås avskaffade utan att ersättas av annan form avformaliserad samverkan. Enligt bestämmelser i krigssjukvårdskungörelsen harmilitär chef i krig möjlighet att i vissa fall meddela civila myndigheterföreskrifter om fullgörandet av dem åvilande uppgifter (militär direktivrätt).Bestämmelser av likartad innebörd finns i krigsveterinärkungörelsen.Föredragande statsrådet anser att den militära direktivrätten kan avskaffasbeträffande såväl hälso- och sjukvärden som veterinärverksamheten. Den personalkrets som skall omfattas av en tjänstepliktinom hälso- och sjukvården och veterinärverksamheten i krig föreslås bliutvidgad så att den även omfattar bl. a. administrafiv personal ochekonomipersonal. I propositionen påpekas mot bakgrund av förslaget omöverflyttning till sjukvårdshuvudmännen av ansvaret för ledningen av hälso- ochsjukvården i krig att det är nödvändigt att sjukvårdshuvudmännen åläggs ettmera aktivt planeringsansvar för verksamheten i krig. Mot bakgrund av vad som föreslås beträffandeledningsansvar m. m. saknas enligt propositionen skäl att bibehållakrigssjukvårdslagen. Några nya bestämmelser erfordras inte med hänsyn till attlagen om beredskap reglerar samtliga sjukvårdshuvudmännens uppgifter. Med utgångspunkt i att den i fred gällandesjukvårdslagstiftningen m. m. bör utgöra grunden för hälso- och sjukvården ikrig framläggs i propositionen för godkännande tre lagförslag,nämligen förslag till lag om ändring i lagen om beredskap, lag om tjänstepliktför hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. samt lag omändring i allmänna tjänstepliktslagen. De föreslagna lagarna föreslås träda ikraft . Förslaget till lag om ändring i lagen om kommunalberedskap innebär dels att 22 § - med hänvisning i fråga om hälso- ochsjukvården till bestämmelser i krigssjukvårdslagstiftningen - skall upphöra attgälla, dels att krigssjukvårdslagen skall upphöra att gälla, dels att i en nyparagraf, 16 a §, skall intas bestämmelser om statsbidrag tillsjukvårdshuvudmännen för kostnader för omställning av hälso- och sjukvårdentill krigsförhållanden m. m. som motsvarar bestämmelser härom som f. n. finns ikrigssjukvårdslagen. I den föreslagna lagen om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. ges bestämmelser om denförändrade tjänsteplikt för sådan personal som föreslås i propositionen. Ilagförslaget har även tagits in bestämmelser i övrigt om den civilaveterinärverksamheten, som f. n. finns i krigssjukvårdslagen. Förslaget fill lag om ändring i allmännatjänstepliktslagen innehåller redaktionella ändringar och följdändringar medanledning av de båda ovannämnda lagförslagen. SoU1980/81:23 5 I propositionen framhålls attregeringen måste få meddela särskilda bestämmelser om bl. a. hälso- ochsjukvården i krig som tar över bestämmelser om sjukvården i fred. Det erinrasom att en ny lagstiftning om sjukvården i fred förbereds på grundval av förslagsom hälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) framlagt i betänkandet (SOU1979:78) Mål och medel för hälso- och sjukvården och framhålls att avsikten äratt i sistnämnda sammanhang ta upp frågan om rätt för regeringen att meddelaföreskrifter som tar över lagsfiftningen om sjukvården i fred. I motion 1980/81:171 (s) anförs i fråga om propositionenatt den kan accepteras i de organisatoriska och administrativa delarna.Motionärerna påpekar att genom överflyttning av ledningsansvaret för sjukvårdeni krig från länsstyrelserna fill sjukvårdshuvudmännen det blir naturligt attstörre hänsyn tas fill beredskapsaspekterna vid den fortsatta utbyggnaden avfredssjukvården. tillstyrker i sitt yttrande i ärendetförslaget om överflyttning av ledningsansvaret för sjukvården i krig tillsjukvårdshuvudmännen men vill - i likhet med vad som görs i propositionen -understryka att ändringen inte rubbar ansvar och befogenhetersom länets högsta civila samordnande totalförsvarsmyndighet. Försvarsutskottethar inte funnit anledning till erinran mot vad som anförs i propositionen om enutvidgad tjänsteplikt för sjukvårdspersonal m. fl. eller mot vad som i övrigtanförs eller föreslås i proposifionen. Som framhålls i proposifionen har en radreformer genomförts inom sjukvårdssektorn som stärkt sjukvårdshuvudmännensställning. Samfidigt som sjukvårdshuvudmännens verksamhet ökat har deraslednings- och förvaltningssystem utvecklats. Detta har medfört helt andraförutsättningar för sjukvårdshuvudmännen att ansvara för ledningen avsjukvården i krig än de som gällde när krigssjukvärdslagen kom till. Detförtjänar här framhållas att det hos sjukvårdshuvudmännen finns en medicinskkatastrofberedskap som av försvarskommitté (Fö 1978:02) - i kommitténsi februari avgivna betänkande (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret (s. 216) - bedöms ha stort värde för sjukvården i krig genom attden bl. a. har en organisation för ledning. Mot nu nämnda bakgrund har socialutskottet inte något atterinra mot att ansvaret för ledningen av den civila hälso- och sjukvården ikrig på lägre regional nivå överflyttas från länsstyrelserna tillsjukvårdshuvudmännen. Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra motvad som anförs i propositionen och mot de framlagda lagförslagen. Utskottettillstyrker således propositionen. Angående ökade insatser för sjukvården inom totalförsvaret I mofion 1980/81:171 (s) påpekasbl. a. att sjukvården med hänsyn fill försörjningen med utrustning,förbrukningsmateriel och läkemedel m. m. SoU1980/81:23 6 torde vara en av de svagaste länkarna i totalförsvaret. Omtotalförsvaret rätt skall kunna fylla sin uppgift krävs enligt motionärerna attväsentligt större insatser görs inom sjukvården. Motionärerna understryker attökad statlig medverkan - i fråga om övergripande planering, utbildning ochförsörjning med utrustning, läkemedel, förbrukningsmateriel samt andra viktigavaror beträffande vilka vårt land kan bli helt importberoende - är nödvändig omvi skall få en också i kris och krig väl fungerande sjukvård, som människornahar förtroende för. Detta bör enligt motionärerna vara en utgångspunkt vid detfortsatta utredningsarbetet som skall ske inför nästa försvarsbeslut ochmofionärerna begär att som sin mening skall ge regeringen till kännavad som anförs i motionen om ökade insatser för "sjukvården inomtotalförsvaret. Förstärkning av den övergripande planeringen försjukvården i krig. uppgifter i fråga om krigsorganisationenför hälso- och sjukvården har omfattat bl. a. ledning, övervakning ochsamordning av den regionala och lokala planläggningen, krigsplacering ochutbildning av medicinalpersonal samt anskaffning och lagring av materiel. Vidtvä av byråer har handlagts uteslutande beredskapsfrågor - vidden ena i huvudsak planerings-, organisations- och utrustningsfrågor, vid denandra i huvudsak utbildnings- och personalfrågor. godkände under förra riktlinjer försocialstyrelsens uppgifter, organisation och personalresurser m. m. (prop.1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386), vilka när det gällersocialstyrelsens arbete med beredskapsfrågor- liksom när det gällermyndighetens uppgifter över huvud taget - innebär att skallavlastas detaljfrågor och koncentrera sig på övergripande frågor.Socialstyrelsens befattning med beredskapsplan-läggningen bör enligt degodkända riktlinjerna kunna förändras genom att nuvarandedetaljanvisningar för denna ersätts av mer övergripande planeringsbestämmelsersamt genom att uppgifter beträffande utbildning,personalplanering och materiel- och försörjningsberedskap decentraliseras tillsjukvårdshuvudmännen och förändras mot mer övergripande samordningsfrågor.Enligt riktlinjerna bör beredskapsplaneringen m. m. anknytas till planeringenför hälso- och sjukvården samt i fred genom att de olikafackenheterna inom myndigheten får ett ansvar för beredskapsfrågorna somsvarar mot resp. enhets ansvarsområde när det gäller den fredstidaverksamheten. Decentraliseringen av uppgifter inomberedskapsområdet har förutsatts ske successivt och möjliggöra en successivminskning med 35 tjänster hos myndigheten. Rikfiinjerna om att i fortsättningen skallkoncentrera sina insatser pä beredskapsområdet till övergripande frågortillgodoser enligt utskottets mening syftet med motion 1980/81:171 (s) i häraktuell del. Utskottetvill understryka betydelsen av att nära samverkar SoU1980/81:23 7 med sjukvårdshuvudmännen genom iplaneringen för hälso- och sjukvården i krig. Mot bakgrund av attsjukvårdshuvudmännen förutsätts skola ha ett mera aktivt planeringsansvar förden civila hälso- och sjukvården i krig påpekar försvarsutskottet i sittyttrande över föreliggande proposition och motion att detta berör på denstatliga sidan både central och regional nivå och framhåller att nödvändigastafiiga resurser på området inte kan dras in förrän den avsedda utvecklingenär säkerställd. (S1979:12) för ,vilken fillkallades för att utarbeta underlag för statsmakternasnärmare beslut om uppgifter, resurser och organisation,avlämnade till chefen för ett förslag till nyorganisation av , som f. n. bereds inom . Kommitténföreslår att två särskilda sektioner för beredskapsplanering inrättas - den enaför samordning av personal- och utbildningsplanering och den andra församordning av planeringen av krigssjukvårdens organisation - samt att de bådasektionerna t. v. hålls samman i en särskild byrå för beredskapsfrågor.Kommittén föreslår vidare att när decentraliseringarna till sin huvudsakligadel genomförts - vilket kommittén beräknar ha skett vid utgången av budgetåret1983/84 - sekfionerna skall överföras fill en byrå för personal- ochutbildningsplanering resp. en byrå för allmän planering, samhällsplanering ochstatistik. Kommittén påpekar att många av de decentraliseringar ochförenklingar som skall genomföras kan komma till stånd först efter ytterligareutredningsarbete och förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen. förutsätter att avsedd förändring avsocialstyrelsens organisation för beredskapsfrågor sker i samråd medsjukvårdshuvudmännen och på sådant sätt att beredskapsuppgifter inte behövereftersättas. Förbättring av utbildningen av personal för sjukvården ikrig. Som nämnts i det föregående gör USIK f. n. en översyn av hur denfredstida yrkesutbildningen för personalen inom hälso- och sjukvården bästskall komma totalförsvaret till godo. En utgångspunkt för utbildningen förtotalförsvarets hälso- och sjukvård bör enligt direktiven för översynen varaatt utbildningen i så stor utsträckning som möjligt förankras i och bedrivs somen del av den reguljära utbildningen för fredssjukvården. USIK skall bl. a.pröva behovet av särskild utbildning för anställda inom sjukvården vilka undersin yrkesutbildning inte fått någon särskild utbildning om de svårigheter somsjukvården utsätts för vid katastrof och krig. Resultatet av översynen äravsett att ingå i underlaget för det försvarsbeslut som skall fattas . Ovannämnda översyn tillgodoser enligt utskottets meningsyftet med mofion 1980/81:171 (s) i vad avser frågan om utbildning av personalför sjukvården i krig. SoU1980/81:23 8 Förbättring av materielberedskapen för sjukvården i krig.Riksdagen fattade beslut om inriktningen av säkerhetspolitiken ochtotalförsvarets fortsatta utbyggnad (prop. 1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr1976/77:311) på grundval av förslag av försvarsutredning. Riksdagensbeslut avsåg bl. a. inriktningen av planeringen för programplaneperioden1977/78-1981/ 82. försvarsutredning konstaterade bl. a. att studieroch utredningar visat att totalförsvarets sjukvårdsresurser var heltotillräckliga i flera avseenden under avspärrning och krig och påpekade attuthålligheten rörande materiel och läkemedel borde förstärkas. 1977 årsförsvarsbeslut innebar en inriktning av sjukvårdsberedskapen mot att vissa väsentligabrister snabbt skulle avhjälpas. Ställning till beredskapen beträffandesjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär skulle dock tas senare, närresultatet av visst utredningsarbete förelåg. Detta utredningsarbete somutfördes av en utredning med namnet Utredningen medFörbrukningsmateriel (UFF), vilken var knuten till ,slutre-dovisades i rapporten under avspärrningoch/eller krig. Ett tillgodoseende av behovet av sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär under en avspärrning och krig beräknadesav UFF kräva investeringar om 520 milj. kr. De beräknadeinvesteringarna avsäg en kombination av (a) produktionsplanläggning somkombinerades med beredskapslagring av råvaror och halvfabrikat, (b)beredskapslagring av vissa, särskilt utvalda färdigprodukter samt (c) visstföretagsstöd. I en programplan för hälso- ochsjukvärden i krig, vari redovisade ett uppdrag avregeringen att genomföra programplanering för nämnda tidsperiod, konstateradesocialstyrelsen bl. a. att sjukvärdens beredskapsläge i många avseenden kunnatförbättras men att medelstilldelningen för sjukvårdsberedskapen dock inte legatpå den nivå som försvarsbeslut förutsatt och att detta medfört attomfattande eftersläpningar fortfarande föreligger. hade iprogramplanen inte redovisat något medelsbehov för beredskapslagring avsjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär i avvaktan på en viss förutskickadförsöksverksamhet, varom närmare uppgifter lämnas nedan. redovisade till regeringen ocksåen perspektivstudie om hälso- och sjukvård i totalförsvaret med anledning avett uppdrag att som underlag för ett försvarsbeslut genomföra studierav utvecklingen av hälso- och sjukvården i krig. Socialstyrelsenframhöll att den viktigaste omedelbara åtgärden för att förstärka den civilasjukvärdsbe-redskapen är att statsmakterna anger inriktning och beslutar om enmedelsram för uppbyggnad av beredskapen för försörjningen med i första handsjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär. I fråga om beredskapen beträffande bl. a. sådan materielhar följande initiativ tagits. SoU1980/81:23 9 Regeringen uppdrog åtstatens förhandlingsnämnd att förhandla med sjukvårdshuvudmännen om derasmedverkan i hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap. en överenskommelse med omhälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap som syftar till att - ianslutning till det fortsatta förhandlingsarbetet - en försöksverksamhet med s.k. buffertlagring av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär skall komma tillstånd hos vissa sjukvårdshuvudmän. Regeringen har godkänt överenskommelsen. Iårets budgetproposition (bil. 8, s. 169) anmäls att en ettårigförsöksverksamhet av angivet slag beräknas kunna påbörjas i början av år 1981fill en kostnad av högst 8 milj. kr. har i yttrandet i ärendet framhållit atthälso- och sjukvårdens försörjning är en fråga av stor betydelse förtotalförsvaret. Utskottet har emellertid anfört att det - i avvaktan på ettförutskickat delbetänkande av försvarskommitté, vari bl. a. mål ochprioriteringar beträffande hälso- och sjukvårdens försörjning skall behandlas- inte är berett att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder rörandeförsörjningen med sjukvårdsmateriel m. m. som behöver vidtas utöver ovannämndaförsöksverksamhet med buffertlagring. Det av försvarsutskottet förutskickade betänkandet av 1978års försvars kommitté är det i det föregående nämnda, avgivna betänkandet (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret. försvarskom mitté - som har i uppdrag att överväga och lämna förslag om säkerhetspo litikens inriktning och totalförsvarets fortsatta utveckling m.m. och vars utredningsmaterial avses ligga till, grund för nästa försvarsbeslut - har i betänkandet redovisat bl. a. kommitténs syn på och förslag fill inriktning av totalförsvarsgrenarnas utveckling . Betänkandet avses i första hand bilda underlag för regeringens anvisningar för myndig heternas programplanering för fidsperioden /83-1986/87. Kommittén avser att lämna ett slutbetänkande om totalförsvarsgre narnas utveckling. försvarskommitté framhåller bl. a. att den f. n.viktigaste åtgärden för att säkerställa sjukvårdens funktion i kriser och krigär att förbättra försörjningsberedskapen i fråga om sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär. Det är, anför kommittén vidare, otillfredsställande attännu ingen reell förbättring kommit till stånd. Enligt försvarskommitté bör man - utan attavvakta förhandlingar och försöksverksamhet - undersöka vilka möjligheter somfinns att skyndsamt upphandla lager för särskilt kritiska produkter. Det bör,påpekar kommittén vidare, uppdras åt myndigheterna att ta fram ett sådantunderlag att beslut om såväl produktsortiment som kostnader härför kan tas i1982 års försvarsbeslut. Därutöver bör en planering komma till stånd för hur nutillgängliga resurser skall kunna utnyttjas i kris- och krigslägen. Härvid bör,anför kommittén, särskilt övervägas former för att ersätta engångsmateriel SoU1980/81:23 10