bet · G401CU7 · 1980-12-31 00:00:00 — omräntebidrag m.m. (prop. 1980/81:63) Regeringen har genom proposition 1980/81:63 ()föreslagit att godkänna vad bostadsministern förordat till statsrådsprotokolleti fråga om ändrade regler för räntebidrag m. m. Förslagetinnebär enligt proposifionen att de garanterade räntorna för egnahem höjssnabbare. Höjningen varierar mellan jämfört med0,35 enheter enligt gällande regler. För egnahem som uppförs for försäljningskall i vissa fall en särskild garanterad ränta gälla mellan fidpunkten förfärdigställandet av huset och utbetalningen av bostadslånet. För lån som avserhyres- och bostadsrättshus skall, också i vissa fall, den garanterade räntanunder efter lånets utbetalning sänkas från 3,4 fill . Skatteutskottetbehandlar härtill anknytande förslag om villabeskattningen m. m. i betänkandeSkU 1980/81:11. Utskottethar i detta sammanhang behandlat delsden med anledning av proposifion 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten,m.m., väckta motionen 1980/81: 76 av Per m. (s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 1.att beslutar att den garanterade bostadsräntan vid nyproduktion avlägenheter med hyres- och bostadsrätt sänks i enlighet med vad som anförs imofionen, delsde med anledning av den här behandlade proposifionen väckta motionerna 1980/81: 134av m. fl. (s) vari med hänvisning fill mofiveringen i mofion1980/81:131 hemställs 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en parlamentarisk utredning tillsätts i enlighet med de krav som framförts i motionen, 2. att inte godkänner vad bostadsministern anfört omupptrapp-ning av garanterade räntan för egna hem , 3. att inte godkänner vad bostadsministern anfört när detgäller upptrappningstakten av den garanterade räntan vid egna hem efter år1983, 4. att inte godkänner vad bostadsministern anfört om engångs- 1Riksdagen 1980/81. CU1980/81:7 2 upptrappning av den garanterade räntan för äldrebostadsrättshus , 150 avLars m.fl. (vpk) vari föreslås L att inte godkänner den av bostadsministernförordade engångsupptrappningen av den garanterade räntan för äldre bostadsrättshus, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt någon ytterligare upptrappning av den garanterade räntan från nuvarandenivå inte bör ske för hus som fillhör allmännyttiga bostadsföretag. 3 Gällande ordning m. m. Räntebidrag utgår förutbetalningen av bostadslånet till kostnaden för ränta på den del avunderliggande kredit och av bostadslånet som, i princip, belöper pålåneunderlaget för bostäder. Det skall motsvara skillnaden mellan å ena sidanräntekostnaden för nämnda lånedelar och å andra sidan en garanterad räntaberäknad enligt av beslutade garanterade räntesatser på ursprungligtbelopp av samma lånedelar. Lån över bostadslånet, egen insats och amorteringaromfattas sålunda inte av systemet. Den fakfiska räntekostnaden för underliggande kreditberäknas efter räntesatser som fastställer som marknadsränta.F. n. har bl. a. fastställts en räntesats om för lån med obunden ränta,byggnadskrediter, tillfälliga lån m. m. Räntan på bostadslån är för år . De garanterade räntesatserna efterutbetalning av bostadslånet är, som de anges i föreskrifter,följande i olika fall: 1 Flerfamiljshus: nybyggnad a. deegentliga byggnadsarbetena påbörjade före1977 2 Flerfamiljshus: ombyggnad a. preliminärtbeslut eller dispens 3 Småhus: ny- ellerombyggnad av hus som skall bebos av låntagaren(ettbesluts ärenden) a. länebesluteller dispens a. deegentliga byggnadsarbetena påbörjade före1978 CU 1980/81:7 3 5 Småhus: nybyggnad av hus som 1. skall hyras ut yrkesmässigt("konventionellt" taxerad) 2. skall upplåtas med bostadsrätt a. deegentliga byggnadsarbetena påbörjade 6 Småhus: ombyggnad av hus som avses i 5 a. preliminärtbeslut eller dispens 7 Småhus: ny- eller ombyggnad av hus som hyrs utstadigvarande men inte yrkesmässigt ("schablontaxerad") a. deegentliga byggnadsarbetena påbörjade De angivna garanteraderäntesatserna skall för varje följande år av lånefiden höjas med 0,35procentenheter i fall som anges i 3, 4 eller 7 ovan. I övriga fall höjs de garanteraderäntesatserna för varje följande år. Räntebidrag kan också utgå frånfärdigställandet av huset till fidpunkten för utbetalning av bostadslånet.Bidragstiden får dock inte överstiga om inte synnerliga skäl föreligger.Denna möjlighet gäller hyres- och bostadsrättshus under förutsättning attpreliminärt lånebeslut meddelats efter . Detta bidrag utgårmed skillnaden mellan å ena sidan den garanterade räntan enligt den räntesatssom gäller för av lånetiden och å andra sidan räntan enligt denav fastställda räntesatsen för byggnadskreditiv. Bidragetutbetalas i anslutning till att bostadslånet utbetalas. Regeringens förslag om ändraderegler för räntebidrag fullföljer och preciserar det som i denna del anmältsgenom besparingspropositionen. Syftet är att minska belastningen påstatsbudgeten med för nästa budgetår ca 600 milj. kr. och för de följande årenmed än högre belopp. Förslaget är emellertid också ett av resultaten av ensamlad bedömning av hur reglerna för räntebidrags- ochvillabeskattningssystemen bör utformas för att tillgodose de bostadspolitiskasyftena. Bland utgångspunkterna för dessa bedömningar finns krav som ställdes uppredan år 1974 - bl. a. att man skulle söka åstadkomma en ökad utjämning mellanbesittningsformerna och att man skulle förhindra att det uppstod storaskillnader i boendekostnader mellan likvärdiga bostäder av ohka ålder. En - isak obestridd - slutsats som dras är att åtgärder då måste vidtas inom såvälfinansierings- som skattesystemen. I densocialdemokratiska partimofionen 1980/81:134 förs fram yrkanden CU 1980/81:7 4 sominnebär att man skulle avstå från att nu fullfölja bostadspolitiskaambitioner i aktuella delar. Motionärerna tar inte upp regeringsförslagen tillsaklig granskning. De avvisar en prövning av dem med hänvisning i huvudsak tillatt regeringens förslag, som dock anges som en reform, inte bedöms ge en somslutlig godtagbar lösning av frågan om jämställdhet mellan besittningsformerna.Motionärerna anvisar emellerfid inte något alternativt förslag - de hänvisartill att ett alternafiv bör sökas via en parlamentarisk utredning. Mofionärernashuvudyrkande blir därmed att bör påkalla en sådan utredning. Derasståndpunkt är sålunda att skulle avstå från att pröva ens omregeringsförslaget är ett steg i rätt riktning och, i avvaktan på etteventuellt framtida utredningsförslag, hellre godta den nu gällande ordningen. Vänsterpartietkommunisterna anger i sin parfimotion 1980/81:150 en annan grundinställning.Här accepteras regeringsförslaget i väsentliga delar som, liksomfidigare, förslag läggs fram om en frysning av kapitalkostnadsnivån för de avallmännyttan ägda hyreshusen. Utskottetkan för sin del självfallet inte nöja sig med den passiva inställning sompräglar det förstnämnda motionsförslaget och skjuta aktuella frågor påframtiden därför att motionärerna saknar konkreta alternativa ståndpunkter.Därmed framstår regeringens förslag i de centrala frågorna som i prakfikenoemotsagt. Utskottet har emellertid, oavsett detta, att ta ställning tillfrågan som sådan om har anledning att, enligt motion 1980/81:134 (s)yrkande 1, påkalla en parlamentarisk utredning med huvudsaklig uppgift attredovisa och belysa avvägningar mellan räntebidrags-och avdragssystemenseffekter. Utskottet har i denna del ansett att sådana jämförelser låter siggöra - och görs - utan en särskild parlamentarisk utredning. Motionärernasreella syfte är uppenbarligen att till det offentliga utredningssystemet föraöver sina, enhgt uppgift i motion 1980/81:131 (s), ännu pågående övervägandenom "olika tänkbara skatte- och bostadspoh-tiska lösningar".Önskemålet anges vara att den framtida bostadspolifiken skulle utformas utifrånmofionärernas som ett provisorium angivna diffusa utgångspunkter inom ramen fören utredning, där de polifiska partierna och de olika organisationerna inom bostadssektornskulle delta. Enligt utskottets mening torde önskade lösningar i brettsamförstånd bättre främjas genom klarare och från motionärernas sida merprecisa handlingslinjer som inte utesluter delreformer. Utskottet avstyrkerdärför yrkandet om en utredning av den typ som motionärerna förespråkar. Detfår förutsättas att övervägandena inom regeringen om fortsatta samordnadeåtgärder inom såväl finansierings- som skattesystemen kommer att fortsätta.Därigenom kan mofionärernas principiella önskemål om ytterligare övergripandebedömningar komma att tillgodoses. Skatteutskottethar i sitt betänkande SkU 1980/81:11 behandlat bl. a. det som skattepolitisktansedda yrkandet 2 i mofion 1980/81:131 (s) att hos regeringen skallbegära en omprövning av bostadspolitiken i syfte att Cl] 1980/81:7 5 skapabestående ekonomisk rättvisa mellan alla boende- och besittningsformer. Vidarebehandlas i detta sammanhang yrkande 2 i motion 1979/80:1554 (vpk) om en ny översynav bostadsbeskattningen som leder till en bostadspolitiskt nödvändig ekonomiskrättvisa mellan skilda upplåtelseformer. avstyrker bifall tilldessa yrkanden. Det hänvisar bl. a. till att det kan förutsättas att den imofionerna begärda genomgripande översynen kommer till stånd men att man förstbör avvakta resultatet av den pågående utredningen om underskottsavdragen ochnärmare studera utfallet av den nya fastighetstaxeringen och dess effekter påvillaschablonen. Civilutskottetnoterar för sin del i detta sammanhang endast sin uppfattning att beredningenav frågor som bör samordnas inom det gemensamma bostads- och skattepolitiskafältet på flera håll behöver ägnas ytterligare uppmärksamhet för att konkretaresultat skall kunna uppnås. 4.2Småhus som skall bebos av låntagaren 4.2.1 Äldre egnahem Regeringens förslag innebär till en början atträntebidragen slopas för sådana äldre egnahem som fått lån enligt de låneformersom föregick bostadsfinansieringsförordningen - i stort sett alla sådana hussom påbörjats . Detta sker genom att den garanterade räntan trappasupp med 1,6 i stället för som under åren1981-1983. För de fall där denna upptrappning inte leder till att bidragetupphört vid utgången av gäller följande. Räntebidrag som är knutna tilllån med nominella villkor skall inte utgå . När det gällerräntebidrag knutna till paritetslån och räntelån läggs nu inte fram någotförslag -regeringen avser att återkomma fill denna fråga. Bostadsministernredovisar dock sin mening att upptrappningen i dessa fall böråtergå till sin nuvarande nivå . Imofion 1980/81:134 (s) yrkande 2 föreslås att inte godtar de nämndaregeringsförslagen. Mofionärerna anger inte några specifika skäl härfill utanhänvisar till att ett alternativ bör preciseras i den av dem samfidigtföreslagna utredningen. Utskottet har ovan avstyrkt detta senare förslag. Regeringensförslag i denna del utgår från det förhållandet att kapitalkostnaderna för dehär aktuella årgångarna även utan räntebidrag är lägre än för motsvarande hussom byggts på senaste fid. Ingen direkt invändning har heller riktats mot attavvecklingen sker successivt för att underlätta en anpassning fill de nyaförutsättningarna. Enligt beräkningar som utskottet tagit del av skullekostnadsökningen netto vid marginalskatt genom dettaförslag och förslagen om ändrade skatteförutsättningar för ett genomsnittshushgga i storleksordningen . beroende på färdigställningsår. Ökningenberor fill den klart större delen på ändringarna i villabeskattningen. CU1980/81:7 6 I den nämnda motionen 1980/81:134(s) yrkande 3 föreslås att inte godkänner vad bostadsministern anförtnär det gäller upptrappningen , dvs. vid paritets- och räntelån.Som ovan angetts har emellertid regeringen inte begärt något godkännande idenna del. Motionärernas angivna omedelbara intresse av att uppskjuta ettslutligt ställningstagande är därmed redan tillgodosett. Om ytterligare beslutinte fattas skulle därmed upptrappningen återgå till sinnuvarande nivå. Regeringens förslag innebär vidareatt den årliga upptrappningen höjs även för nyare egnahem - sådana som fåttbostadslån enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:947) ochfärdigställts . Den årliga upptrappningen skall enligtförslaget höjas från . För sådana egnahem somfärdigställts och där bostadslånet betalats ut före år1981 skall enligt förslaget därutöver göras en engångsupptrappning avden garanterade räntan med vissa procentenheter mellan 0,25 och 1,05 beroendepå färdigställningsår. Höjningarna sker för lån som betalatsut . För lån utbetalda skall enligtförslaget höjningen ske enligt nu gällande bestämmelser, dvs. vid den tidpunktunder som ligger två resp. efter lånets utbetalning. Kostnadsökningen vid marginalskatt för ettgenomsnittshus har angetts ligga vid ca /mån. Den större delen däravberor på ändringen i villabeskattningen. Yrkande 2 i motion 1980/81:134 (s) omfattar ävenställningstagandet att inte bör godta den föreslagnaengångsupptrappningen av den garanterade räntan. Motionärerna accepteraremellertid uttryckligen att den årliga upptrappningen höjs från 0,35 till 0,50procentenheter. Inte heller i detta sammanhang anger motionärerna någotannat skäl för sin ståndpunkt än att man önskar att en parlamentarisk utredningfillkallas för att lägga fram alternativa förslag. Regeringsförslaget i frågaom engångsupptrappningen återförs till den allmänna - och i sak oemotsagda-ståndpunkten att kostnadsökningarna i bostadsbyggandet varit så stora atthittillsvarande upptrappning av de garanterade räntorna inte varit nog stor föratt åstadkomma paritet mellan kapitalkostnaderna för ohka årgångar av egnahem.Förslaget bidrar självfallet också till att utjämna skillnader mellanegnahemmen samt hyres- och bostadsrättshusen. Enligt utskottets mening är regeringens förslag även idenna del väl mofiverat och underbyggt redan med hänsyn till bostadspolifiskaprinciper. Ett bifall fill förslaget är dessutom nödvändigt för att vid bifallfill regeringens förslag beträffande äldre egnahem få en acceptabel kostnadsfördelningmellan olika årgångar. Utskottet tillstyrker sålunda att godkännervad bostadsministern anfört därom och avstyrker (s)-motionen i motsvarande del. CU 1980/81:7 7 Bostadsministern anför beträffande huvudregeln attden lägsta garanterade räntan från tidpunkten för utbetalning av bostadslånetför nyproducerade egnahem, f.n. , inte bör sänkas. Räntesatsen 5,5 %gäller för såväl de hus som skall bebos av lånesökanden som för hus uppfördaför försäljning. Den gäller också för schablontaxerade hus som hyrs utstadigvarande. Dengemensamma tidsanknytningen är att lånebeslut eller dispens getts 1978 ellersenare (ettbeslutsärenden) resp. att de egentliga byggnadsarbetena(tvåbeslutsärenden) påbörjats eller . Uttalandenatill regeringsprotokollet torde innebära att den garanterade räntan i deangivna fall som inte täcks av förslagen enligt 4.2.2 ovan bör vara underdet första året efter utbetalningen av bostadslånet för att därefter t. v.trappas upp . Utskottethar inte funnit anledning fill annat än att tillstyrka regeringens förslag idenna del. Enligtregeringsförslaget bör emellertid för egnahem som uppförts för försäljningenligt ett preliminärt beslut som lämnats efter utgången av öppnas enmöjlighet till räntebidrag för tiden från husens färdigställande tillutbetalningen av bostadslånet. Motsvarande möjlighet finns för hyres- ochbostadsrättshusen. Det nu föreslagna räntebidraget skall beräknas efter engaranterad räntesats som ligger under räntan på statligabostadslån, dock lägst . En av godtagen räntesats förbyggnadskreditiv torde ha avsetts som utgångspunkt för bidragsberäkningen. Förslagetskonsekvenser för en köpare av ett gruppbyggt småhus kan beskrivas sålunda. Omman, utan att ange någon mening i denna del, antar att bostadslåneräntan för1981 blir och att en kreditivränta om godkänns kommerräntebidraget att motsvara (14,0-10,75=) 3,25 av räntebidragsunderlaget. Omdetta antas vara . tillförs husköparen ett räntebidrag på ca 1100 kr.per månad med motsvarande minskning i den skattemässiga avdragsrätten. 1genomsnitt är enligt uppgift tiden mellan färdigställande och slufiigtlånebeslut ca , men kan enligt uppgift i vissa fall bli avsevärtlängre. Regeringensförslag innebär vidare att utbetalningar av de nya räntesub-venfionerna skallkunna påbörjas innan bostadslånet betalas ut och även innan bostadslånslutligen beviljats. Med hänsyn till förslagets avsedda effekt - nämligen attmildra belastningen under ett övergångsskede för grupphus-köparna- harutskottet ingen principiell invändning däremot. Utskottet har därvid emellerfidförutsatt att utbetalningsrutinerna förenklas så långt som möjligt genom schabloniseringeller eljest så att reformen inte ställer alltför stora krav på denbostadspolitiska organisafionen. Ansvaret för detta faller dock ytterst påregeringen och . CU 1980/81:7 8 Regeringen föreslår att de garanteraderäntesatserna höjs för sådana bostadsrättshus som färdigställts före år 1977såvida bostadslånet betalats ut . Höjningen skall ske genom enengångsupptrappning av den garanterade räntesatsen med 0,20-1,20procentenheter för olika färdigställandeår och lånetyper. Den årligaupptrappningen skall därefter t. v. bestå. Höjningenskall ske på motsvarande sätt som ovan (4.2.3) angetts beträffande nyareegnahem. Imotion 1980/81:134 (s) yrkande 4 och 150 (vpk) yrkande 1 föreslås attinte godkänna den nämnda engångsupptrappningen. Regeringenmotiverar sitt förslag utifrån det godtagna syftet att utjämna kapitalkostnadernamellan skilda årgångar av hus - i första hand inom den typ av bostäder där detinte, som inom de allmännyttiga bostadsföretagen, förekommer en internutjämning av hyresnivåerna. Brister i denna utjämning slår igenom iöverlåtelsepriserna för bostadsrättslägenheterna genom att de relativaförmånerna för de äldre och efterfrågade lägenheterna kapitaliseras iöverlåtarens hand. Tillföljd av förslagen här ovan och ökad garantiskatt vid höjda taxeringsvärdenkommer kostnaderna för en genomsnittlig bostadsrättslägenhet att höjas medbelopp i storleksordningen . Endast en mindre del däravberor på ökad skatt. Utskottetfillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Det har inteheller i denna del angetts något konkret skäl för att inte söka fullfölja 1974års bostadspolitiska principer. 4.3.2 Nyprodukfionenav hyres- och bostadsrättshus Såväl i propositionen som i mofion 1980/81:76 (s)yrkande 1 föreslås att den garanterade räntan för det första låneåretbeträffande hyres- och bostadsrättshus sänks från 3,4 fill . Ipropositionen anges att den nya garanterade räntesatsen skall gälla för hus sombörjar byggas efter och för sådana ombyggnader som fåttpreliminärt lånebeslut efter nämnda dag. Förslaget i propositionen innebärvidare att upptrappningen av den garanterade räntenivån efter det första åretsom skall vara . Det nämnda motionsyrkandet ellerdess motiv i motion 1980/81:71 (s) innehåller inga preciseringar av principförslaget. Utskottethar för sin del inte anledning till annat än att fillstyrka en sänkning av dengaranterade räntan för dessa nya hus. Förslagen innebär dels en logiskfullföljd av regeringens fillämpning av principen om en utjämning avkapitalkostnaderna mellan hus av olika ålder, dels en mycket önskvärd ochkonkret stimulans av detta bostadsbyggande. CU1980/81:7 9 4.3.3 Uppräkningstakten för hyreshus som ägs avallmännyttiga bostadsföretag Genom motion 1980/81:150 (vpk)yrkande 2 föreslås besluta att någon ytterligare upptrappning av dengaranterade räntan inte bör ske för hus som fillhör allmännyttigabostadsföretag. Förslaget innebär att, för en väsentlig del av utelöpandebostadslån, företagens kapitalkostnader skulle hejdas vid en viss nivå för attdärutöver utan prövning belasta statsbudgeten. Förslaget kan också ses som enny variant av fidigare (vpk)-förslag att genom subventioner fill det allmännytfigabostadsbeståndet sänka de hyror i det enskilda beståndet som sätts enligthyreslagens utifrån gällande finansieringsförutsättningar gällande regler.Utskottet har i betänkande (CU 1980/81:6 s. 16-17) behandlat och avstyrkt enannan variant på samma yrkandetema. Ytterligare en variant av detta utnyttjandeav den utifrån andra utgångspunkter formulerade regeln i 12 kap. 48 §jordabalken om hyressättning vid förlängning av hyresavtal har avstyrkts avskatteutskottet i betänkande SkU 1980/81:9. 4.4 Övriga låneformer m.m. Regeringens förslag innebär attriksdagen skall godkänna att motsvarande ändringar bör göras också förenergisparlånen. Utskottet har ingen principiell erinran mot dettaregeringens förslag. beslut bör dock inte anses som ett hinder motatt anpassa lånereglerna fill praktiskt lämpliga hanteringsformer. Det börsålunda bl. a. kunna övervägas om inte från administrativa utgångspunkterräntebidragen för tiden mellan färdigställande och låneutbetalning kan avståsnär det t. ex. gäller lån för energisparåtgärder, s. k. radonlån och lån föratt förbättra bostadsmiljön. Denna hantering är inte bunden av något riksdagensbeslut och kräver därför inte heller nu någon åtgärd från sida. 4.5 Beräknade anslagseffekter m.m. Utskottet har inte ansett sig haförutsättningar att närmare pröva av regeringen angivna effekter påstatsbudgetens utgiftssida vid bifall till regeringens av utskottet tillstyrktaförslag. Utskottet har dock noterat att regeringen vid beräkningen avspareffekten låtit kostnaderna för ökade räntebidrag till nya hyres- ochbostadsrättshus bli kompenserade genom aviserade sänkningar av räntebidrag föräldre hyreshus. Bostadsministern anmäler (s. 10)att hon i ett senare sammanhang avser att återkomma till frågan om enomfördelning av de räntebidrag som avser CU 1980/81:7 10 hyreshusen- en omfördelning som enligt hennes mening bör göras inom ramen för en ihuvudsak för hyreshusen oförändrad bidragsvolym och därmed med beaktande av dekostnader som uppstår för staten genom de nu framlagda förslagen om en sänkningav den garanterade räntan för hyreshusen. Vidarehar anmälts att regeringen avser att senare lägga fram förslag 1983 för egnahem med paritets- eller räntelån. Förslagentorde, enligt vad utskottet erfarit, komma att läggas fram för riksdagentidigast . 1. beträffande en parlamentarisk utredning attriksdagen avslår motion 1980/81:134 yrkande 1, 2. beträffande särskilda regler om garanteradräntenivå för allmännyttiga bostadsföretag att avslår motion 1980/81:150 yrkande 2, 3. beträffande upptrappning av dengaranterade räntesatsen för vissa egnahem att med avslag på motion1980/81:134 yrkandena 2 och 3 godkänner vad bostadsministern förordat, 4. beträffande engångsupptrappning av den garanteraderäntesatsen för äldre bostadsrättshus att med avslag på motionerna1980/81:134 yrkande 4 och 150 yrkande 1 godkänner vad bostadsministernförordat, 5. beträffande räntebidragsreglerna i övrigt attriksdagen a. godkännervad bostadsministern anfört och utskottet föror dat om upptrappningen av de garanterade räntesatserna i vad detta inte behandlats under 3 och 4, b. godkännervad bostadsministern anfört om räntebidrag för vissa egnahem före utbetalning av lånet, c. med bifalltill regeringens förslag och med anledning av motion 1980/81:76 yrkande 1 godkänner vad bostadsministern förordat om den garanterade räntenivån för nya hyres- och bostadsrättshus, d. godkännervad bostadsministern förordat om räntebidrag för energisparlån. CU 1980/81:7 11 Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),(), (), (), (), (), (), i (c),(), (), () och (). Per , , ,, , och , alla (s),har reserverat sig mot utskottets betänkande i följande delar: dels den del av utskottets betänkande som på s. 3börjar "Regeringens förslag" och på s. 4 slutar "atttillgodoses" bort lyda: Somredovisats i mofion 1980/81:131 (s) innebär utvecklingen att den socialabostadspolitiken, kring vilken det i stort tidigare rått politisk enighetmellan socialdemokrafin samt center- och , f.n. håller på attraseras. Utvecklingen har i stället medvetet letts mot den av moderata samlingspartiethävdade doktrinära marknadsekonomin. Spekulation, segregation och bostadslöshetför de betalningssvaga dominerar bilden.