bet · G401UU20 · 1980-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till behovet av långfristiga åtaganden omlivsmedelshjälp, anser regeringen att det svenska åtagandet bör utsträckas t.o. m. /84. För /82 beräknas ett medelsbehov förnödvändig påfyllnad av det svenska livsmedelslagret på sammanlagt 59 milj. kr.inkl. lagring och frakt. Regeringen föreslår att totala bidrag till detinternationella livsmedelsbiståndet under /82 uppgår till 182milj. FN:s hjälpprogram förPalestina-flyktingar (UNRWA). bidrag till UNRWA uppgick (/81) till 47 milj. kr. För verksamhetsåret1981 (/82) har , med förbehåll för riksdagensgodkännande, utfäst ett bidrag på 50 milj. kr. På grund av organisationensprekära budgetläge kan en del av detta bidrag behöva betalas ut som förskottredan i början av år 1981. Innevarande budgetår utgår ett ordinarie bidrag till FN:sflyktingkommi-saries (UNHCR) reguljära program på 40 milj. kr. Därutöver förutses omfattande extra bidrag från bl. a. katastrofanslagettill de särskilda operationerna. Sädana har redan under budgetåret utbetalatsför insatser i , , , och . Desvenska bidragen till de särskilda operationerna uppgår /81 till drygt 11 milj. kr. Det ordinarie bidraget till UNHCR för (/82) bör enligt regeringens förslag ökas till 50 milj. kr. (/83) har, med förbehåll för riksdagensgodkännande, utfästs ett lika stort belopp. Internationella federationen för familjeplanering (IPPF),som grundades , är en ideell familjeplaneringsfederation medmedlemsorganisationer i ett hundratal länder. inledde sitt stöd till IPPF . T. o. /78 hade totalt 150 milj. kr. ingicks etttreårsavtal om fortsatt stöd på sammanlagt 100 milj. kr. /81bidrog under detta avtal med 37 milj. kr. Ett nytt treårsavtal är underberedning. För /82 () bör det svenskabidraget uppgå fill 40 milj. kr. UU1980/81:20 14 /GATTs internationella handelscentrum (ITC) (budgetåren 1979/80-1981/82) har utlovat ett årligt bidrag på 8 milj.kr. bör vidare lämna en utfästelse om ett bidrag på minst 8 milj. kr.för vartdera budgetåren 1982/83 och 1983/84. Inom anslagsposten Särskilda program under anslaget C 2.Bilateralt utvecklingssamarbete stödjer också.ITC:s /82 kan kostnaderna för detta stöd beräknas till 1 milj. kr. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) erhöll /81 , varav . utgjorde en ointecknadreservafion från det första verksamhetsåret. Efter samråd med chefen förhandelsdepartementet föreslår föredraganden ett anslag på . Förhandlingar om inrättandet av en gemensam fond förråvaror som bl. a. skall stabilisera råvarupriserna har pågått inomUNCTAD. Överenskommelse om en slutlig avtalstext träffades ochfinns öppen för underskrift och ratificering. De nordiskaländerna undertecknade, som några av de första, avtalet den 27 oktober 1980.Regeringen har lagt fram en särskild proposition om svensk ratificering avavtalet (prop. 1980/81:115). I sitt första skede förutsätts fonden förfoga över ca 750miljoner dollar i insatser och bidrag från medlemmarna. Resurserna kanflerfaldigas genom upplåning på den internationella kapitalmarknaden. Fonden är uppdelad på två konton. Det första kontot äravsett att finansiera lagerinköp av råvaror inom olika råvaruorganisafioner föratt dessa genom buffertlageroperafioner skall utjämna prisfluktuationerna påmarknaden. Det andra kontot bygger på frivilliga bidrag och lån på mjukavillkor. Det syftar till att finansiera projekt avseende forskning ochutveckling, handelsfrämjande åtgärder, produktivitetsförbättringar och ökadförädling i . Regeringen beräknar ett medelsbehov för den gemensammafonden på . för /82. Övriga multilateralabidrag används för bidrag till en mångfald olika organisationer och syften. Den har främst karaktären av reserv i den multilateralabudgeten, vilken kan användas bl. a. vid katastrofsituationer. Ett annatanvändningsområde för anslagsposten Övriga multilaterala bidrag är insatser sominte lämpligen kan föras till annan post under det multilaterala anslaget. Hithör det svenska bidraget till för vetenskap och teknik förutveckling. Vid en bidragskonferens förband sig att bidramed UU1980/81:20 15 motvärdet fill till denna fond underbudgetåren 1980/81 och 1981/82. har - i enlighet med vad riksdagenuttalade med anledning av fjolårets budgetproposition (UU 1979/80:20) -förutsättningarna för ett närmare samarbete med Karibiska () undersökts. Denna bank, som inledde sin verksamhet 1970, har sinutlåningsverksamhet koncentrerad till ett femtontal mindre länder ellerområden, av vilka många har erhållit självständighet. CDB:s totalautlåning t. o. m. slutet av uppgick till . Därav harnästan gått till de fattigaste medlemsländerna. Banken har som mål attäven i fortsättningen särskilt uppmärksamma dessa länders finansieringsbehov. Regeringen anser att bör ge CDB ett finansiellttillskott. Detta sker lämpligen genom ett särskilt bidrag till bankensspecialfond, som främst används för utlåning till de fattigare medlemsländerna.Det svenska bidraget bör uppgå till att utbetalas under detvå budgetåren 1981/82 och 1982/83. Medelsbehovet för CDB beräknas /82 till ca 11 milj. kr. I styrelsen för FN:s miljöprogram () har tagitett initiativ fill ett särskilt utvecklingsprogram i . Dettaskall användas för mest akuta behov på miljöområdet. Enförutsättning för ett svenskt bidrag är att även andra länder ställer resursertill fondens förfogande. Behovet av medel för ett svenskt bidrag /82 kan uppskattas till ca 5 milj. kr. Inom anslagsposten Övriga multilaterala bidrag bör ävenfinnas en tämligen stor reserv för svensk medverkan i multilateraltutvecklingssamarbete, som kan komma att aktualiseras i samband med pågåendeeller förestående internationella förhandlingar, men vars storlek intekan förutses. För posten Övriga multilaterala bidrag föreslås /82 ett belopp av . Om detta belopp inte räckerför att täcka väntade behov kan ointecknade reservationsmedel under dettaanslag tas i anspråk. Vid ingången av /82 beräknas denointecknade reservationen uppgå till ca 145 milj. kr. 1. godkänna deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som har förordats ipropositionen, 2. godkänna degjorda utfästelser som angetts i propositionen, 3. bemyndigaregeringen att göra de utfästelser och åtaganden som härutöver har föreslagitsi propositionen, 4. til! Bidragtill internationella biståndsprogram för /82 anvisa ettreservationsanslag av 1 . UU1980/81:20 16 I detta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1980/81:1198 av m.fl. (c), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om förstärkta resurser till FN:s miljöprogram, dels moiion 1980/81:1206, yrkandena 2 och 3, av GertrudSigurdsen m. fl. (s), vari hemställs att beslutar 2. att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen avbidragen till internationella biståndsprogram, 3. att bidragettill FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel () höjs fill 4milj. för /82, delsmotion 1980/81:1210, delyrkande 2 c) och d), av m. fl. (vpk), variföreslås 2. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande: c) att reservanslaget till multilateralt bistånd underrubriken med , d) att lämnar Världsbanksgruppen och att inga nyapåfyllningar till banken beviljas, dels motion 1980/81:1588 av (), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om 1. att andelen av det svenska u-landsbiståndet somavsätts till projekt som främjar livsmedelsförsörjningen i bör öka från f. n. , 2. att det svenska livsmedelsbiståndet som inom ramen förvårt bistånd kanaliseras via WFP likaså bör fördubblas under den närmaste femårsperio den, dels motion 1980/81:1593 av (), varihemställs att som sin mening gör gällande att initiativ till vidgatsamarbete med även tas från svensk sida för att svensk industriskall kunna medverka till att lösa den globala bostadsförsörjningen. I motion 1206, yrkande 2, berörs deallmänna principerna för bistånd genom internationella organisafioner.Motionärerna erinrar om att de grundläggande målsättningarna för vårtutvecklingssamarbete skall styra också det multilaterala biståndet ochefterlyser en konsekvent värdering i propositionen av hur de olikainternationella organens verksamhet stämmer överens med dessa målsättningar.Effektiviteten hos de multilaterala organisationerna, UNDP:s högaadministrativa kostnader och UNFPA:s verksamhetsinriktning berörs. Motionärernakonstaterar också att budgetpropositionen inte lämnar något besked om hurregeringen efterkommit uppmaning under förra årets budgetbehandling(UU 1979/80:20) UU1980/81:20 17 att verka för att IDA:s utlåning skall utformas i enlighetmed våra grundläggande biståndsprinciper. Slutligen aktualiserar mofionärernabehovet av en omstrukturering av de internationella institutionerna och knyteran fill förslag om en ny utvecklingsfond. Utskottet delar motionärernas uppfattning att Sverigesbiståndspolitiska mål också måste gälla våra bidrag fill de internafionellaorganisafionerna inom och utom FN-systemet. Utskottet har också vid fleratillfällen haft anledning att redovisa de ansträngningar regeringen gjort ochgör för att de multilaterala organens biståndsgi vning så långt det är möjligtskall ligga i linje med våra utvecklingspolitiska uppfattningar. I UNDP, iVärldsbanken och i andra internationella organ har och de övriganordiska länderna verkat för att biståndet särskilt skall inriktas på defattigaste gruppernas behov. Dessa ansträngningar har inte varit utan framgångoch bör enligt utskottets mening fortsätta. Det är också en svensk uppfattningatt inflytande särskilt över Världsbanksgruppens institutioner bör ökaytterligare. Detta kom fill uttryck senast i det nordiska anförandet vidVärldsbankens årsmöte . har också av regeringen informerats omriksdagens uttalande rörande bankens utlåning till [UU 1979/80:20, rskr276]. Om de internationella biståndsorganisationerna skall kunnafungera effektivt och planmässigt är det självfallet viktigt att allagivarländer tar sitt ansvar för deras finansiering. Det är mot denna bakgrund beklagligt att den sjättekapitalpåfyllnaden av på grund av invändningar i den amerikanska kongresseninte kunde träda i kraft som planerat, vilket nödvändiggjorde beslut om ettsärskilt övergångsarrangemang mellan övriga bidragsgivare, inkl. (UU1980/81:14). Den nya amerikanska administrationen har förelagtkongressen ett omarbetat förslag avseende det amerikanska IDA-bidraget.Förhandlingar om den uppkomna situationen pågår f. n. mellan de övrigabidragsgivarna. Möjligheterna för de nordiska länderna att ensammaåstadkomma en önskad förändring av den allmänna inriktningen av deinternationella organens biståndsgivning och öka inflytande överdem är emellertid begränsade. Det är därför så mycket mera angeläget attSverige på ett effektivt sätt deltar i de multilaterala organisationernas arbeteoch på det viset försöker få gehör för svenska synpunkter. Detta kan i mångafall ske genom svenskt deltagande i styrelser och arbetsgrupper och i de organsom upprättats för samordning och för översyn av FN-systemets effekfivitet ochstruktur. Våra utlandsmyndigheter i länder där de internafionella organisationernaär verksamma har också en viktig roll att spela när det gäller att följa ochbedöma utfallet av enskilda biståndsinsatser. Med det ovan'anförda får utskottet föreslå att riksdagenanser yrkande 2 i mofion 1206 besvarat. 2 1980/81. UU1980/81:20 18 I motion 1210, delyrkande 2 d),föreslås att lämnar Världsbanksgruppen. Utskottet har senast ibetänkandena /80:20 och 1980/81:14 mofiverat varför utskottet anser attSverige inte bör lämna Världsbanksgruppen. Utskottet vidhåller denna åsikt ochavstyrker följaktligen motion 1210 i denna del. behandlas även imotion 1593, vari föreslås ett samarbete mellan och svenskbyggindustri. Avsikten med motionen synes vara att skall förmåsgöra ett åtagande att upphandla svenska trähus för leverans till . Ensådan tanke strider emellertid mot regler om att bidragen till bankenskall vara obundna och upphandlingen ske efter internationelltupphandlingsförfarande. Utskottet avstyrker därför motion 1593. I motion 1588 föreslås dels attandelen av det svenska bitandet fill projekt som främjar livsmedelsbiståndetskall öka från , dels att detsvenska biståndet via WFP skall fördubblas . Motionären ger en utförlig beskrivning av den alarmerandesituationen för livsmedelsförsörjningen i världen. Utskottet instämmer i dennabeskrivning. i följd räknar FAO med en minskning i världensspannmålsproduktion. Bakom nedgången döljer sig främst sämre skördar avfodersäd och i någon mån av vete i de stora producentländerna. Av de 30 ländersom enligt FAO led av en akut livsmedelsbrist låg inte mindreän 23 i . Som framhålls i motionen måste därför absolut prioritet gesåtgärder som leder till en ökad tillgång på livsmedel i . Det svenska utvecklingsbiståndet är i hög grad inriktat pålivsmedelsförsörjningen. Vi stöder livsmedelsprogrammet, WFP, och har förordaten ökad kanalisering genom WFP av världens livsmedelsbistånd. Det svenskalivsmedelsbiståndet uppgår innevarande budgetår till 175 milj. kr. Ipropositionen föreslås att nästa budgetårs anslag skall öka till 182 milj. kr.Om sfigande livsmedelspriser och höjda fraktkostnader motiverar en ytterligarehöjning av detta belopp finns reserver härför, framgår det av proposifionen. Den helt övervägande delen av vårt livsmedelsbistånd ärbunden till upphandling i . Leveranserna består huvudsakligen avspannmål men även andra produkter, såsom matolja, har ingått. Vilkaspecialprodukter av olika slag som skall kunna ingå i livsmedelsbiståndet bördock enligt utskottets uppfattning avgöras av WFP utifrån föreliggande behov. Världens livsmedelsförsörjning kan emellerfid på längresikt inte vidmakthållas enbart genom livsmedelsbistånd. Som motionärenframhåller är det i högsta grad angeläget att öka egen förmåga attproducera livsmedel. Även härför krävs omfattande biståndsinsatser. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att det svenska bilaterala utvecklingssamarbeteti stor utsträckning går fill landsbygdsutveckling i olika former. UU1980/81:20 19 även verksamt stöd till jordbruksutvecklingsfonden IFADinom vilken förhandlingar om en ny resurspåfyllnad för perioden 1981-1983pågår. Det är också glädjande att och andra internationella organnu inlett en ökad satsning på landsbygdsutveckling. Enligt utskottets uppfattning talar mycket starka skäl föratt inriktningen av det svenska bilaterala och multilaterala biståndet pålandsbygdsutveckling bör fortsätta och ytterligare betonas. Härigenom främjasinte bara kapacitet att själva försörja sig med livsmedel.Landsbygdsutveckling skapar också sysselsättningstillfällen på landsbygden,där huvuddelen av befolkning är bosatt, och kan lägga grunden förden interna köpkraft som är nödvändig för framväxten av en inhemsk och på deegna behoven inriktad industri. Utskottet vill inte utesluta att den andel av det svenskabiståndet som går till landsbygdsutveckling i om kankomma att vara större än f. n. Utskottet anser emellertid inte att bestämdaprocentuella mål bör uppsättas vare sig för stödet till projekt som främjaru-ländernas livsmedelsförsörjning eller för det svenska livsmedelsbiståndet somkanaliseras internationellt. Sådana precisa målangivelser vore främmande försvenska biståndsprinciper och skulle, särskilt vad gäller livsmedelsbiståndet,under vissa förutsättningar kunna vara till skada för effektiviteten i ochanvändbarheten av biståndet. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1588. Som framgår av budgetpropositionenföreslår regeringen ett svenskt bidrag till konvenfion omlivsmedelshjälp (FAC) med 51 milj. kr. /82 under förutsättningatt konventionen föriängs att gälla detta budgetår. Utskottet har under behandlingen av propositionen erfaritatt livsmedelskonventionen efter det att propositionen överlämnats tillriksdagen förlängts med att gälla t. o. m. . Regeringen avser ansluta till denna förlängning avkonventionen vilket, utöver vad som anges i propositionen, innebär enutfästelse om ett svenskt bidrag fill FAC med ett belopp av liknande storlekäven för /83. Utskottethar inget att erinra mot denna utfästelse. I motion 1198 föreslås att det belopppå 5 milj. kr. som regeringen förutser behövas för ett särskiltutvecklingsprogram i redan nu ställs till förfogande,dock med reservationen att medlen får tas i anspråk först då programmet vunnitangiven anslutning från andra länder. Skillnaden mellan propositionen och motionens förslag ärobetydligt. Utskottet kan emellertid se en fördel i att det förutskickadebeloppet hålls inne till dess säkerhet erhållits att tillräcklig anslutninguppnås även från andra länder. UU1980/81:20 20 Med det anförda får utskottet anse motion 1198 besvarad. I motion 1206, yrkande 3, föreslåsatt bidraget till FN:s fond för beroendeframkallande medel () höjs till 4milj. Anslaget till ingår i posten Övriga multilateralabidrag i propositionen. har bidragit med 2 milj. kr.till . De svenska bidragen har använts i de båda länderna ochPakistan. Enligt utskottets bedömning är det inte rimligt att nu kraftigt höjabidragen till de få projekt det här är fråga om. Regeringen har förklarat sigintresserad av samarbete inom nya projekt men inte fått förslag omnågra sådana. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet yrkande 3 i motion 1206. Som framgår av propositionen haranslagsposten Övriga multilaterala bidrag karaktären av en reserv som kananvändas för en rad olika organisationer och syften. Utskottet finner detrimligt att det avsatts en sådan reserv för eventuell svensk medverkan i sådantutvecklingssamarbete som kan komma att aktualiseras i samband med pågåendeeller förestående internationella förhandlingar och avstyrker därför delyrkande2 c) i motion 1210. Utskottet tillstyrker förslagen iavsnitt C 1 i budgetpropositionen och hemställer sålunda 1. godkänner de riktlinjer förmulfilateralt utvecklingssamarbete som förordats i propositionen, 2. förklararmotion /81:1206, yrkande 2, avseende inriktningen av bidragen tillinternationella biståndsprogram besvarad med vad utskottet anfört, 3. avslårmotion 1980/81:1210, delyrkande 2 d), avseende utträde ur Världsbanksgruppen, 4. avslårmotion 1980/81:1593 rörande samarbete med Väldsban-ken, 5. avslår motion1980/81:1588 rörande livsmedelsförsörjningen i m. m., 6. förklararmotion /81:1198 rörande () besvarad med vad utskottetanfört, 7. avslårmotion 1980/81:1206, yrkande 3, rörande bidrag till res. 1 (s) , 8. avslårmotion 1980/81:1210, delyrkande 2 c), och godkänner vad som förordas ipropositionen under Övriga multilaterala bidrag. UU 1980/81:20 21 9. godkänner vad som i betänkandet anförts omSveriges anslutning till förlängningen av konvention om livsmedelshjälp, 10. godkänner de i övrigt gjordautfästelser som angivits i propositionen, 11. bemyndigar regeringen att görade utfästelser och åtaganden som härutöver föreslagits i proposifionen, 12. med bifall tillbudgetpropositionens förslag till Bidrag till internationella biståndsprogramför /82 anvisar ett reservationsanslag av 1 . 4.Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2) 4.1Allmänna riktlinjer för utvecklingssamarbetet, medelsram m. m. Propositionen(s. 58-63) För /82 förordar regeringen attanslaget till bilateralt utvecklingssamarbete höjs med 414 milj. kr. till 3 667milj. Detta innebär en ökning med i förhållande till innevarandeårs anslag. Isamband med utformningen av de olika förslagen till användning av anslaget tillbilateralt utvecklingssamarbete under /82 har en översyn av detbilaterala biståndets fördelning och innehåll företagits. En fortsatt översynavses ske på grundval av SIDA:s anslagsframställningar /83 och följandebudgetår. Föratt öka biståndets effekfivitet kan det visa sig önskvärt att något begränsaantalet samarbetssektorer. Där så sker bör mottagarlandets önskemål varautgångspunkten. Hänsyn måste emellertid också tas fill det kunnande, denerfarenhet och den resursbas som finns i inom skilda sektorer. Målenför den svenska biståndspolifiken är vägledande för förändringar i kretsen avsamarbetsländer. Biståndspolitiken syftar till att främja ökad resurstillväxt,ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och poHtisk självständighet samtdemokratisk samhällsutveckling. Gemensamt syftar dessa mål till att främjasocial rättvisa för de fattiga människorna. Iolika samarbetsländer tillgodoses de skilda biståndsmålen i varierande omfattning.I ett land kan det svenska biståndet minska det ensidiga beroendet. I ett annatland föreligger beroendeproblemet kanske i ringa utsträckning. I ett land skeren snabb ekonomisk tillväxt utan att denna åtföljs av ekonomisk och socialutjämning. I andra fall kan det förhålla sig tvärtom. I ett land finnsflerpartisystem och parlamentarisk demokrafi, i ett annat kanske demokrafi ivår mening saknas men det kan hävdas att medborgarna ändå i skilda sammanhangkan göra sina åsikter hörda. I ett tredje land är det svårt att med säkerhethävda att det föreligger ens detta UU1980/81:20 22 mått av deltagande. På samma sätt kan graden av press- ochyttrandefrihet variera liksom respekten för mänskliga rätfigheter och graden avtolerans av självständiga fackföreningar. Samtliga dessa faktorer måste beaktas vid bedömningen aveventuella förändringar i programlandskretsen. Det räcker emellertid inte medde nämnda. Självklart är att även staternas skilda grad av fattigdom påverkarvår inställning. I fråga om , och , där det svenskabilaterala biståndet avvecklats eller håller på att avvecklas, har justden relativt höga levnadsstandarden varit avgörande. I vissa andra fall, som t.ex. , har den höggradiga fattigdomen särskilt talat för upptagande avlångsiktigt biståndssamarbete. Därtill kommer att biståndsförvaltningens arbete försvårasom biståndssamarbetet utsträcks till ett stort antal länder. Ett alltförbegränsat antal mottagarländer kan å andra sidan innebära att påtar sigett väl stort ansvar gentemot ett land om vi tillåter biståndet att bli enmycket väsentlig del av den totala utländska hjälpen till landet. Relevant kanockså vara - som SIDA anfört - hur mycket eller litet ett land erhåller ibistånd från andra givare. Det är inte ägnat att förvåna att skilda bedömare kankomma till olika slutsatser vid tillämpning av så många och mångtydigakriterier. Utfallet av bedömningen påverkas givetvis i första hand av vilkenstyrka man i det enskilda fallet tillmäter det ena eller andra kriteriet:fattigdom, oberoende, tillväxt, utjämning, demokrati, fillgång på bistånd frånandra osv. Redan i själva beskrivningen av ett land utifrån dessa kriterierinfinner sig ofta subjektivitet. I ett fall kan konstaterandet attparlamentarisk demokrati föreligger kompletteras med upplysningen att vissasamhällsgrupper har ett dominerande inflytande och de fattigaste deltar föga ibeslutsprocesserna. I ett annat fall kan till upplysningen att det föreliggerenpartisystem utan val och pressfrihet fogas kommentarer att det ändå tordefinnas vägar för medborgarna att föra fram sina synpunkter. Det är naturligt att de i existerande olikapolitiska värderingarna också i viss mån sätter sin prägel på bedömningen avutvecklingen i våra samarbetsländer och andra . Med tanke på behovet avstabilitet och långsiktighet i biståndssamarbetet vore det olyckligt om vårarelationer till skilda samarbetsländer skulle påverkas av förväntningar ellerfarhågor som dessa länders regeringar förknippar med de skilda värderingar somfinns hos olika politiska grupper i , heter det i propositionen. Det är därför principiellt önskvärt att söka finnagemensamma nämnare i diskussionen om kretsen av programländer. Detta ligger ilinje med tidigare uttalande att förändringar i kretsen bör ske medstor varsamhet. De förslag som regeringen framför beträffande enskilda länderutgår från dessa resonemang. De överensstämmer också med den allmännainriktning som det bilaterala biståndet fått och som regeringenanser bör bestå. UU1980/81:20 23 Det omfattande svenska stödet tillsödra markeras ytterligare av att utvecklingssamarbete med detsjälvständiga nu kan inledas och att svenskt stöd planeras för ettregionalt ekonomiskt samarbete i södra .