bet · G401UbU20 · 1980-12-31 00:00:00 — () har i sitt betänkande (SOU 1980:46) att ett system med fleråriga ramanslag införs för forskningsrådeninom område i syfte att underiätta forskningsrådenslångsikfiga planering. Betänkandet remissbehandlas f.n. Med hänvisning tillatt frågan är under beredning föreslår utskottet att avslår yrkande19 i mofion 1980/81:973. UbU 1980/81:20 II Regeringen bör enligt motion 1980/81:380 avriksdagen uppmanas att föreslå en omfördelning av medel för sektorsforskningfill medel för grundforskning vid universiteten. Regeringen bör dessutomenligt motionen verka för att största möjliga del av anslagen försektorsforskning redan nästkommande budgetår styrs till forskare som ärverksamma vid universitet och högskolor. I motion 1980/81:973 yrkas att enviss del av de forskningsmedel som används för forskning och utveckling inomolika myndigheters ansvarsområden systematiskt avsätts till riktadgrundforskning inom högskolan (yrkande 20). Detta är enligt motionärerna av såstor betydelse för forskningen att redan nu bör ge regeringen tillkänna att förslag med denna inriktning bör läggas fram i samband med denforskningspolitiska propositionen. FOSAMhar i nämnda betänkande behandlat frågan om sektoriell finansiering avvissa fasta resurser inom högskolan. Bakgrunden fill detta förslag är bl. a.riksdagens beslut med innebörd att högskolan skall svara för enväsentlig del av den sektoriella forskningen (prop. 1978/ 79:119, UbU 1978/79:44,rskr 1978/79:391). FOSAM har i betänkandet diskuterat olika modeller föravsättning av medel för att säkerställa högskolans möjligheter att bygga uppkompetens och bedriva långsiktig kunskapsutveckling av betydelse för densektoriellt mofiverade FOU-verk-samheten samt angivit förslag fill lösningar.Eftersom FOSAM:s förslag f. n. bereds inom , finns det ingenanledning för att göra något uttalande i frågan. Motionerna1980/81:380 och 973 yrkande 20 bör därför avslås av . behandlade en motion omforskning rörande kooperation. Utskottet framhöll i sitt betänkande 1979/80:9att ökad forskning inom området var angelägen samt att en systematiskuppbyggnad av forskning om kooperation borde komma till stånd och resurseravsättas för ändamålet. Enligt utskottet ankom det på de forskningsplanerandemyndigheterna att i sitt arbete göra de avvägningar som är nödvändiga för enförstärkning av forskningsområdet. Detta gav regeringen till känna(rskr 1979/80:77). Imotion 1980/81:966 hävdas att forskning kring kooperation är så viktig attriksdagen i den forskningspolitiska propositionen bör få tillfälle att taställning till uppbyggnaden av den. En modell för samfinansiering avforskningskostnadema med konsument- och producentkooperationens företag ilandet bör skapas. Ett förslag till ett forskningspolifiskt program omkooperationen som företagsform, idé och folkrörelse bör därför läggas fram iden nämnda propositionen. Ibudgetpropositionen framhåller föredragande statsrådet att regeringen gettforskningsrådsnämnden (FRN) i uppdrag att inför den kommandeforskningspolifiska propositionen lämna ett underlag om innehållsliga prioriteringari forskningsverksamheten. Mot bakgrund av utbildningsutskottets tidigareuttalanden utgår utskottet ifrån att frågan om uppbygg- UbU1980/81:20 12 nad av forskning om kooperation kommer att ingå i deöverväganden som görs i samband med FRN:s och regeringens arbete medpropositionen. Utskottet anser därför inte att nu skall begära ettförslag av regeringen. Motion 1980/81:966 bör därför avslås av . En utredning av möjligheterna attstödja forskningen vid högskolorna i , och föreslås imotionerna 1980/81:1688 och 1696. Vid dessa högskolor har, menar motionärerna,vuxit fram en forskningskompetens genom att lärare åtagit sigforskningsprojekt, som finansieras med anslag från olika fonder. Högskolornabehöver nu ett stöd för sin forskning, och en utredning borde kunna ge svar påfrågan på vilka vägar detta skulle kunna ske. En sådan utredning borde kunnagöras i anslutning till arbetet med den forskningspolitiska propositionen. Imotion 1980/ 81:1689 föreslås att i detta sammanhang behovet uppmärksammas avatt stödja den omvårdnadsforskning som läns landsting tagit initiativettill och som bedrivs i samverkan med högskolan i . Utskottet vill först erinra om att en viktig utgångspunktför planeringen av forskning och forskarutbildning är att fasta resurser förforskning inom högskolan koncentreras till de sex universitetsorterna samt tillLuleå. Detta slogs fast senast i samband med behandlingen av proposition 1978/79:119 om vissa frågor om forskning och forskarutbildning (UbU 1978/ 79:44,rskr 1978/79:391). Denna huvudprincip hindrar naturiigtvis inte attforskningsverksamhet bedrivs på andra högskoleorter, så som enligt motionernasker vid högskolorna i , och . Vidare vill utskottet understryka att en grundtanke medall högskoleutbildning är att den skall ha möjligheter till kontakt ochsamspel med forskning och forskarutbildning. Regionstyrelserna disponerarinnevarande budgetår drygt 11 milj. kr. för forskningsanknytning m. m. Dessamedel ger bl. a. lärare i grundläggande högskoleutbildning på skildahögskoleorter möjlighet att på olika sätt komma i kontakt med och engagera sigi forskning. Det är naturligt att forskning som kommer till stånd på dettasätt inriktas på förhållanden inom regionen. I det samspel som på detta sättutvecklas mellan högskola och samhälle växer ofta fram ett ökat behov avforskning. En sådan samverkan kan utvecklas vidare inom ramen för deanordningar som skapats för att ge universitetslektorer och motsvarande lärarei högskolan möjlighet att forska. Innevarande budgetår disponeras drygt 12milj. för detta ändamål. Den försöksverksamhet med näringslivskontakt förforskare som FOSAM bedriver har bidragit till att stärka sambanden mellanhögskolan och de små och medelstora företag och myndigheter som deltagit iförsöksverksamheten. har i sitt förslag till ny arbets-och tjänsteorganisation (SOU 1980:3) Lärare i högskolan föreslagit att enrörlig resurs för forskning skapas inom varie fakultet/sektion ochhögskoleregion för att bl.a. bereda vetenskapligt kompetenta högskolelektorerm.fl. UbU 1980/81:20 13 forskning.Utredningen framhåller att det är viktigt att fakultetsnämndernas regionalaplaneringsansvar understryks och att en samlad regional forskningsplaneringstimuleras. I utredningsförslaget redovisas ytterligare förslag som är ägnadeatt främja samverkan i forskningsfrågor mellan högskoleenheter med ochhögskoleenheter utan fasta forskningsresurser. Utredningsförslaget bereds f. n.inom . Utskottetkan alltså sammanfattningsvis konstatera att flera åtgärder vidtagits ellerföreslagits för att stärka sambandet mellan grundutbildning och forskning samtför att underlätta en samverkan mellan enheter med och enheter utan fastforskningsorganisation. Utskottet anser inte att det är påkallat för riksdagenatt begära någon utredning för att stödja forskningen vid de i motionerna angivnahögskolorna. Beredningen av lärartjänstutredningens förslag vad avserfakultetsnämndernas regionala planeringsansvar m.m. bör avvaktas. Motionerna1980/81:1688, 1689 och 1696 bör därför avslås av . godkände riktlinjer för allmänoch särskild behörighet fill forskarutbildning (prop. 1978/79:119, UbU1978/79:44, rskr 1978/79:391). Genomgängen allmän, lokal eller individuellutbildningslinje om minst 80 poäng utgör krav för allmän behörighet. Desärskilda förkunskapskraven skall relateras till forskarstudier inom ettbestämt ämnesområde och utformas så att de garanterar kvalitet iforskarutbildningen. Endast förkunskaper som är nödvändiga skall krävas. Desärskilda förkunskapskraven fastställs lokalt för varje ämnesområde enligtriktlinjer som fastställs centralt. UHÄhar hos regeringen väckt förslag om ändring av behörighetsbestämmelserna förforskarutbildning. Enligt detta förslag skall utöver de krav som tidigareangivits för allmän och särskild behörighet fill forskarutbildning fordrasför att antagas till forskarutbildning i ett visst ämne att den sökande bedömsäga sådan förmåga i övrigt som behövs för att genomgå utbildningen. Imotion 1980/81:973 framhålls att en skärpning, i enlighet med UHÄ:s förslag, avbehörighetskraven för tillträde till forskarutbildningen tyder på att det finnskvalitetsbrister på grundutbildningsnivån. Kvalitetskravet på 60-poängsnivån igrundutbildningen bör upprätthållas, och steget över till forskarutbildningenskall föregås av rådgivning och vägledning. Först om dessa åtgärder visar sigotillräckliga bör man överväga att skärpa kravet på tillträde tillforskarutbildningen (yrkande 15). UHÄ:sförslag bereds f. n. inom . I avvaktan på beredningen avärendet bör yrkande 15 i motion 1980/81:973 avslås. Frågan om ökade resurser för handledning avforskarstuderande tas upp i motion 1980/81:973. Motionärerna anser att konkretaförslag bör läggas fram för att komma till rätta med bristen påhandledningsresurser (yrkande 16). UbU 1980/81:20 14 UHÄ belyser i sin anslagsframställning /82 situationen för de forskarstuderande. UHÄ framhåller attåtgärder för att förbättra genomströmningen i forskarutbildningen är nödvändiga,i första hand avseende de humanisfiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna.Därför behövs ökade handledningsresurser och fler utbildningsbidrag för dem sombefinner sig under utbildning. Det åligger enligt UHÄ:s meningfakultetsnämnderna att begränsa antagningen av forskarstuderande så att interesurserna ytterligare tunnas ut. Det är vidare enligt UHÄ angeläget attkontakterna med de forskarstuderande vid varje insfitution förbättras och attden individuella studieplaneringen intensifieras. Ibudgetpropositionen lägger föredragande statsrådet fram förslag om ökadebasresurser för forskningen inom flertalet fakultetsområden. Dessa medel kandisponeras för att bl. a. bestrida kostnader för handledning. Vidare föreslårföredraganden en ökning av antalet utbildningsbidrag. Dessa åtgärder är enligtutskottets mening ägnade att förbättra förhållandena inom forskarutbildningen.Myndigheterna måste emellertid - som UHÄ också framhållit - i sin planeringräkna med att handledningsresurserna även i fortsättningen kommer att varabegränsade och att bristen på effektivitet i forskarutbildningen måste mötasockså med andra åtgärder. Av UHÄ:s redogörelse framgår att åtskilligt kan göraslokalt för att förbättra situationen för de forskarstuderande och att UHÄarbetar vidare med frågan. Det finns därför enligt utskottets mening inteanledning för att göra något uttalande med anledning avmotionsyrkandet. Yrkande 16 i motion 1980/81:973 bör därför avslås avriksdagen. Frågan om vakanta utbildningsplatser i högskolanbehandlas i motion 1980/81: 1677. Motionärerna framhåller att skillnaden mellantillhandahållna och utnyttjade årsstudieplatser i UHÄ:s redovisning ianslagsframställningen för /82 tyder på att avbrott iutbildningen är vanliga. Detta medför onödiga kostnader för statsverket.Sannolikheten talar för, menar motionärerna, att avbrotten i studierna äger rumföreträdesvis under första delen av utbildningstiden. Motionärerna föreslåratt uppkomna vakanser fram till böijan av andra studieterminen fylls av sådanastuderande som vid den ordinarie antagningen inte erhållit plats på önskadutbildningslinje. NärUHÄ avslutat den centrala antagningen, överlämnas eventuellt obesatta platsertill lokal antagning. Den lokala antagningen görs i första hand i enlighet medden av UHÄ upprättade reservlistan, i andra hand i friare former. Vaijehögskolestyrelse bestämmer den tidpunkt när lokal antagning senast får ske. Omplats på linje blir ledig till följd av studieavbrott eller av annananledning, kan studerande antas till senare del av UbU 1980/81:20 15 Hnjen.Den sökande måste, för att kunna antas, vara behörig till utbildningen ochkunna visa att han gått igenom utbildning som svarar mot den tidigare delen avlinjen. Utskottet kan alltså konstatera att några formella hinder att fyllautbildningsplatser med behöriga sökande inte finns. UHÄ har också enligt vadutskottet erfarit uppmanat de lokala högskoleenheterna att sprida kännedom omlediga utbildningsplatser och möjligheterna att antas till sådan plats. Utskottethar vidare inhämtat att UHÄ i vissa fall gör en överantagning av sökande,vilken grundar sig på resp. högskoleenhets bedömning av det erfarenhetsmässigabortfallet av studerande under utbildningstidens första del. UHÄ övervägervidare vissa ändringar i rutinerna för reservantagning i syfte att uppnå ettbättre utnyttjande av nyböijarplatserna. Vaddärefter angår outnyttjade årsstudieplatser i högskolan och frågan i vilkenutsträckning dessa medför att resurser förbHr outnyttjade har utskottetinhämtat följande. Resurser för de allmänna utbildningslinjerna är i allmänhetberäknade efter ett visst erfarenhetsmässigt bortfall av studerande. På vissautbildningslinjer, företrädesvis inom de fidigare filosofiska fakultetemasområde, kan outnyttjade resurser användas för att ge utbildning i form avenstaka kurser. Om organisationen visar sig för omfattandei förhållande till efterfrågan på utbildning, övervägs en indragning avresurser inom ramen för det reguljära planeringsarbetet. Utskottetanser att det är viktigt att resurserna för utbildningen inom högskolan användseffektivt och att befintliga utbildningsplatser utnyttjas. Utskottet utgårifrån att utbildningsmyndigheterna både centralt och lokalt ävenfortsättningsvis vidtar de åtgärder som är möjliga för att uppnå ett effektivtresursutnyttjande. Utskottet anser därför inte att det finns anledning förriksdagen att göra något uttalande i frågan. Motion 1980/81:1677 börföljaktligen avslås av . I motion 1980/81: 1713 framhålls att den snedakönsfördelningen när det gäller innehav av bl. a. högre tjänster för forskninginnebär att den framtida forskningen kommer att domineras av män. Därmed kanenligt mofionärerna den stora resurs som kvinnors kunskaper och erfarenheterger inte tas till vara. Det är därför, menar motionärerna, nödvändigt att deförslag om jämställdhet som UHÄ lagt fram beaktas vid regeringens fördelning avanslag (yrkande 10). Dessutom bör forskning om arbetsmiljön på områden som ärkvinnodominerade intensifieras (yrkande 11). Ijuli 1977 redovisade UHÄ ett handlingsprogram för jämställdhet inom högreutbildning och forskning (1977:4). Rapporten var i första handavsedd att sprida kännedom om det arbete som UHÄ avsåg att bedriva och deinitiafiv som UHÄ ämnade ta inom området. Enav UHÄ tillsatt arbetsgmpp för jämställdhetsforskning har sedermera i enrapport (1979:16) lagt fram förslag om ökad jämställdhetsforskning.Rapporten har remissbehandlats. Mot denna bakgmnd har UbU1980/81:20 16 UHÄ i anslagsframställningen för /82 lagtfram förslag om medel dels för en tjänst i jämställdhetsforskning viduniversitetet i , dels för uppbyggnad av basorganisationen förjämställdhetsforskning vid universiteten. UHÅ avser att fortsätta beredningenav arbetsgruppens förslag och lägga fram ytterligare förslag . Föredragande statsrådet tar i budgetpropositionen uppfrågan om resurser för jämställdhetsforskning. Han beräknar medel för fortsattverksamhet inom detta forskningsområde vid i och förutsätteratt UHÄ och berörda forskningsråd i sina anslagsframställningar för budgetåret1982/83 kommer att lägga fram förslag som leder till en fastare ställning förforskningen kring jämställdhets- och kvinnofrågor. Vidare beräknas i enlighetmed UHÄ:s förslag . för basorganisationen för jämställdhetsforskning. Forskning om jämställdhet bedrivs bl. a. på initiativ avRiksbankens jubileumsfond som har tillsatt en s.k. områdesgmpp förjämställdhetsforskning med uppgift att initera och stimulera sådan forskning.Humanis-tisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () har i sin anslagsframställningför /82 angett att jämställdhetsforskning är ett angelägetområde där det behövs en bredare satsning. Arbetslivscentrum skall enligt sin verksamhetsplankoncentrera jämställdhetsforskningen till jämstålldhetsproblem med fackliganknytning och därvid särskilt uppmärksamma de lågavlönades och lågutbildadesproblem. I alla projekt inom arbetslivscentrum skall frågan om jämställdhetbeaktas om den är av betydelse i sammanhanget. Projekt som rör arbetsmiljön påkvinnodominerade områden finns inom den forskning som bekostas av såvälRiksbankens jubileumsfond som arbetslivscentrum. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att kravet på jämställdhet beaktas både i planeringen och vidgenomförandet av högre utbildning och forskning. Av vad som redovisatsframgår att skilda åtgärder vidtagits eller planeras för att stärkajämställdheten inom högskolan. Något uttalande från sida medanledning av motionsyrkandena anser utskottet inte nödvändigt. Motion1980/81:1713 yrkandena 10 och 11 bör därför avslås av . I motion 1980/81: 1319 hemställs omförslag om avskaffande av betygen inom högskolan (yrkande 2 d). Motionärernaanför att den flergradiga betygsskalan inom högskolan bör försvinna till förmånför skalan underkänt/godkänt. Riksdagsbeslutet om högskolan innebär att manskall eftersträva en större enhetlighet i betygsättningen inom de olikahögskoleutbildningarna. UHÄ, i vissa fall i samråd med (),anger i samband med fastställande av utbildningsplaner vilket betygssystem somskall användas vid varje linje. I fråga om flera utbildningslinjer gäller f.n.att endast betygen underkänd och godkänd skall användas, dvs. den graderade betygsskalanhar slopats. UbU 1980/81:20 17 Utskottet anser att med hänvisning tilldet anförda bör avslå yrkande 2 d i motion 1980/81: 1319. I samma mofion föreslås vidare att alla styrelserinom högskolan skall utses av dem som är verksamma inom högskolan i en gemensamvalkorporation (yrkande 2 e) samt att elektorsförsamlingarna ochkårobligatoriet skall avskaffas (yrkandena 2 f och ). Riksdagenbeslöt efter förslag av regeringen (prop. 1978/ 79:100 bil. 12, UbU1978/79:25, rskr 1978/79:244) att det obligatoriska medlemskapet istuderandesammanslutning skulle bestå tills vidare i den utsträckning som dågällde. Regeringen uppdrog därefter åt UHÄ att följa tillämpningen av reglernaoch lämna eventuella förslag till ändringar. Inom UHÄ har utarbetatsett förslag till ändring av gällande ordning, som innebär att obligatorietkommer att omfatta samtliga studerande inom den stafiiga delen av högskolan. Omförslaget genomförs, kommer elektorsförsamlingen att kunna avskaffas.Förslaget remissbehandlas f. n. På grundval av de synpunkter som kommer inavser UHÄ att lägga fram förslag till regeringen i frågan. Iavvaktan härpå anser utskottet att någon ändring av gällande bestämmelser i deavseenden som motionsyrkandena berör inte bör göras. Motion 1980/81: 1319yrkandena 2 e, 2 f och bör därför avslås av . har tidigare under detta godkänten besparing om 15 milj. kr. avseende lokalkostnaderna vid högskoleenheternaunder /82 (prop. 1980/81:20, UbU 1980/81:15, rskr 1980/81:120). Byggnadsstyrelsenoch UHÅ utreder f. n. frågan om hur besparingen skall genomföras. Enligt budgetpropositionenär den angivna besparingen om 15 milj. kr. ett uttryck för den totalabesparingseffekt som eftersträvas. Föredragande statsrådet föreslår därför attriksdagen bemyndigar regeringen att slufiigt avgöra huruvida besparingen ut inom lokalkostnadsanslaget eller genom andra generellabesparingsåtgärder. Utskottetfinner att det är angeläget att den avsedda besparingen om 15 milj. kr. Skulle denna besparing inte kunna reahseras ifull omfattning under /82, bör regeringen återkomma tillriksdagen med kompletterande besparingsförslag så att den samladebesparingseffekten inom anslagen till högskolan under /82 inteblir mindre än vad beslut innebär. Detta bör som sinmening ge regeringen fill känna. beslöt vid föregående attutbildningsstandarden inom det tidigare området med fritt tillträde i högskolanskulle höjas genom ett påslag om sammanlagt 18 milj. kr. under budgetåren1980/81, 1981/82 och 1982/83 (prop. 1979/80: 100 bil. 12, UbU 1979/80:28, rskr1979/ UbU 1980/81:20 18 80:292).För innevarande budgetår beräknades ett påslag om 8 milj. kr. och för vart ochett av de två följande budgetåren 5 milj. kr. I överensstämmelse med förslageni besparingsproposifionen beslöt om en minskning av anslaget tillenstaka kurser med 6 milj. kr. motsvarande 855 årsstudieplatser (prop.1980/81:20, UbU 1980/81: 15, rskr 1980/81:120). I budgetpropositionen beräknasnu en reducering med ytterligare . eller 207 årsstudieplatser. Dettainnebär en minskning med sammanlagt 1062 årsstudieplatser /82.Härav beräknas 220 årsstudieplatser falla inom det tidigare området med frittfillträde. Den tidigare beräknade kostnaden för standardhöjningen kan därmedenligt föredragande statsrådet reduceras från tidigare beräknade 5 milj. kr.till . Utskottet har inget att erinra mot vad som anförts ibudgetpropositionen i denna fråga. Utskottet fillstyrker ett bemyndigande ull UHÄ, ienlighet med budgetpropositionens förslag, att bestämma hur stor del avsektorsanslagen för gmndläggande högskoleutbildning som skall disponeras föratt bestrida vissa kostnader för särskilda handikappändamål. I statsbudgeten finns ett särskilt anslag förkurser i svenska språket för icke svensktalande studerande m.fl. I åretsbudgetproposition föreslås att de medel som finns under anslaget fördelasmellan sektorsanslagen för grundläggande högskoleutbildning. Utskottet föreslåratt godkänner anslagsomläggningen. Utskottet tillstyrker förslaget om att regeringeneller den myndighet regeringen förordnar övergångsvis får medge överföringarmellan anslag i statsbudgeten eller mellan anslagsposter som underställtsriksdagen. Bemyndigandet bör avse /82. Föredragande statsrådet föreslår vidare att ettnytt debiteringssystem för det datorbaserade administrativa systemet förforskningsbiblioteken, , börjar tillämpas under /82. Denförändrade ordningen innebär bl. a. att huvuddelen av kostnaderna för driftenav LIBRIS fr.o.m. nästa budgetår skall bestridas av de högskoleenheter m.fl.som utnyttjar systemet. Utskottet tillstyrker de riktlinjer för finansieringenav driftkostnaderna som angivits i budgetpropositionen. Regeringen har slufiigen berett fillfälleatt ta del av vad föredraganden anfört om provisorisk ordning för antagning avstuderande som utlottats två gånger. Utskottet har inte funnit anledning tilluttalande i frågan. UbU 1980/81:20 19 1. att beträffande målsättningar för denhögre utbildning en avslår motion 1980/81:1319 yrkande 1, 2. att beträffandeöversyn av högskolans organisafion m.m. avslår motionema 1980/81:257,1980/81:379, 1980/81:744 yrkandena 1, 3 och 4 samt 1980/81:746 yrkande 1, 3. att beträffandeöversyn av de konstnärliga utbildningarna med anledning av mofion 1980/81:446som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. att beträffandeutredning om anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser avslårmotionerna 1980/81:559 och 1980/81:967, 5. att beträffandeutredning om utbildnings- och forskningsverksamheten avslår motion 1980/81:973yrkande 1, 6. att beträffande dentotala antagningskapaciteten i högskolan avslår motion 1980/81:973 yrkande 3, 7. att beträffandeutredning om effekterna av utbyggnaden av högskoleutbildningen på vissa orteravslår motion 1980/ 81:558 i denna del, 8. att beträffandeöversyn av den regionala spridningen av högskoleresurserna avslår motion1980/81:744 yrkande 2, 9. att beträffandeutbyggnaden av högskoleutbildningen m.m. avslår motion 1980/81:558 i denna delsamt motionerna 1980/81:1286 och 1980/81: 1469, 10. att beträffandeutbyggnaden av högskoleutbildningen i avslår motion 1980/81:732, 11. att beträffandeanvändningen av egendomen avslår motion 1980/81:1304, 12. att beträffandeplaneringsramar för forskningsråden avslår motion 1980/81:973 yrkande 19, 13. att beträffande medelför gmndforskning avslår motion 1980/81:380, 14. att beträffanderiktad grundforskning avslår motion 1980/81:973 yrkande 20, 15. att beträffandeforskning rörande kooperation avslår motion 1980/81:966, 16. att beträffande stödtill forskning vid vissa högskoleenheter avslår motionema 1980/81:1688,1980/81:1689 och 1980/ 81:1696,