bet · G401SoU11 · 1980-12-31 00:00:00 — Motionärerna begärmot denna bakgrund att mödrahälsovården skall ges ökad beredskap för att gekvinnor psykisk och social hjälp (yrkande 1), att en resursförstärkning avseendelakar- och barnmorsketjänster tillförs mödravårdscentralerna så att rimUg tidkan anslås även till det mentalhygieniska arbetet (yrkande 2) samt attpsykolog- och kuratorstjänster inrättas på varje mödravårdscentral (yrkande 3). Motionärerna framhåller vidare bl. a. att denpsykoprofylaktiska metoden kan ge en bra psykologisk förberedelse förförlossningen samt begär att samtliga gravida kvinnor genom mödrahälsovårdenskall få möjlighet att genomgå kurs i psykoprofylax (yrkande 9). Utskottet har under de fyra senaste riksmötena haft attbehandla motioner om ökad satsning på psykosocialt stöd inom mödrahälsovården.Pä förslag av utskottet (senast SoU 1979/80:6) har avslagitmotionsyrkandena. Utskottet har främst hänvisat till ett utredningsarbete inomsocialstyrelsen" om mödrahälsovårdens innehåll och organisation m. m. samttill utredningsarbete och beslut av beträffande föräldrautbildningvid mödra- och barnavårdscentraler m. m. Inom ramen för utredningsarbete ommödrahälsovårdens innehåll och organisation m. m. presenterade socialstyrelsenår 1979 ett förslag till ett principprogram för mödra- och barnhälsovården(redovisar 1979:4) med riktlinjer för mödra- ochbarnhälsovårdens framfida innehåll och organisation. Mödra- och barnhälsovårdenföreslogs bli integrerad i primärvården vid vårdcentraler. Verksamheten skullesyfta till att den fysiska och psykiska hälsan hos föräldrar och barn skallförbättras. Hälsoövervakningen skulle även omfatta barnfamiljernas psykosocialaförhållanden, och även psykosocialt stöd skulle ges. SoU1980/81:11 21 Läkare som skulle ansvara förhälso- och sjukvården för mödrar och barn borde enligt förslaget vara antingenläkare med specialistkompetens i pediatrik (barnaålderns invärtes sjukdomar)resp. i gynekologi och obstetrik (kvinnosjukdomar och förlossningar) ellerläkare med allmänläkarkompetens och vidareutbildning eller fortbildning inomdet av här nämnda verksamhetsområden för vilket allmänläkaren skulle svara.Betydelsen av ett nära samarbete med den kommunala socialvården() underströks i förslaget. Den kommunala socialvården() förutsattes skola svara för åtgärder som kräver insatser avpsykologer och socionomer. 1978/79:168, SoU 1978/79:45, rskr1978/79:385) godkände allmänna riktlinjer för en allmänföräldrautbildning. Dessa riktlinjer innebär bl. a. att en allmänföräldrautbildning i anslutning till barns födelse med början år 1980successivt skall byggas ut i landsfingskommu-nernas regi som en del av dennormala verksamheten vid mödra- och barnavårdscentraler samt BB.Föräldrautbildningen skall bl. a. förmedla kunskap i frågor om hur det fysiskaoch psykiska fillståndet påverkas under graviditet, förlossning och tidennärmast efter förlossning, fostrets utveckling, förebyggande hälsovård och detstöd som samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. har vidare /(prop. 1978/79:197,UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100) beslutat om en ny studieorganisafion för bl.a. utbildningen av barnmorskor, vilken skapar förutsättningar för vissamoderniseringar i utbildningsinnehållet m. m. Utskottet underströk i sitt betänkande SoU 1979/80:6angelägenheten av att den mot bakgrund av ovannämnda utredningsverksamhet m. m.väntade vidgningen av mödrahälsovårdens innehåll kommer till stånd så snart sommöjligt. förslag till principprogram för mödra-och barnhälsovården har remissbehandlats, och beräknas inomkort komma att framlägga ett principprogram för området grundat på förslagetoch remissyttrandena över detta. Det ankommer därefter på sjukvårdshuvudmännenatt med utgångspunkt i principprogrammet ge mödrahälsovården ett vidgatinnehåll. Med anknytning till vad utskottet anförde i betänkande SoU 1979/80:6vill utskottet understryka angelägenheten av att så sker . Med hänsyn till det anförda och till att det i förslaget tillprincipprogram för mödra- och barnhälsovården förutsatts att bl. a.psykoprofylax skall ingå i förberedelserna för förlossning påkallar förslagenbeträffande mödrahälsovården i mofion 1979/80:639 enligt utskottets meninginte något åtgärd av . Motionen avstyrks således i här aktuella delar(yrkandena 1-3 samt 9). SoU1980/81:11 22 I samband med riksdagsbehandlingenår av motioner om smärtlindring vid förlossning uttalade påförslag av socialutskottet i betänkande SoU 1971:40 att smärtlindring vidförlossning är ett rimligt krav som varje kvinna som sä önskar skall fåuppfyllt. 1 betänkandet diskuterades relativt ingående de problem som ladehinder i vägen för att man skulle nå det uppställda målet och de åtgärder somfrån samhällets sida borde vidtas härvidlag. Härefter har under åren 1974-1979motioner väckts rörande förlossningsvården, i vilka med vissa inbördesavvikelser yrkanden framställts vilka tagit sikte på frågan hur 1971 årsuttalande skall förverkligas. Motionerna har behandlats av socialutskottet ibetänkandena SoU 1974:38, SoU 1975/76:14, SoU 1976/77:6, SoU 1977/78:13, SoU1978/79:8 samt SoU 1979/80:6, vilka godkänts av . Även i motion 1979/80:639 av m.fl. (vpk)begärs åtgärder för att beslut skall förverkligas.Sålunda begärs att läkare med adekvat utbildning skall finnas tillgängliga påförlossningsavdelningarna dygnet runt (yrkande 4), att åtgärder vidtas så attde barnmorskor som behärskar metoder för effektiv smärtlindring gesverklig möjlighet att utöva dessa metoder (yrkande 5), att läkarna päförlossningsavdelningarna får skyldighet att fortlöpande praktiskt handledabarnmorskorna i dessa metoder (yrkande 6), an tidigare utbildade barnmorskorsnarast erhåller kompletterande utbildning i detta avseende (yrkande 7), attplanläggning skall ske så att paracervikal-, epidural- och pudendusblockad kanges alla tider vid kvinnoklinikerna (yrkande 8) samt att resurseranslås för mer forskning kring förlossningsvården (yrkande 10). I yrkande 8 anges de metoder för smärtlindring somsärskilt varit aktuella i diskussionen om smärtlindring vid förlossning.Paracervikalblockad avser bedövning av området kring livmoderhalsen,epiduralblockad/anestesi ryggbedövning och pudendusblockad bedövning av en nervi bäckenbotten. Utskottet anförde i betänkande SoU 1976/77:6 bl. a. att enrad åtgärder vidtagits i syfte att riksdagsuttalande skall fä effektoch att klara förbättringar i fråga om möjligheterna för kvinnor att fåsmärtlindring vid förlossning också kommit till stånd. måste detkonstateras, anförde utskottet vidare, att det krävs fortsatta, intensivainsatser för att det mål som ställdes upp 1971 skall nås så snabbt som möjligt.Utskottet förutsatte att man vid tilldelningen av läkartjänster liksom vidfördelningen av resurser på sjukvårdsområdet beaktar 1971 årsriksdagsuttalande. Det borde enligt utskottet vara en angelägen uppgift försocialstyrelsen att kontinuerligt inhämta, sammanställa och redovisa uppgifterom utvecklingen inom de olika landstingsområdena då det gäller resurserna försmärtlindring vid förlossning samt att informera sjukvårdshuvudmännen om deytterligare insatser som enligt mening behöver göras för att1971 års SoU1980/81:11 23 riksdagsuttalande skall förverkligas. Utskottet framhöllvidare att man vid organiserandet av förlossningsvården borde beaktaangelägenheten av att det för kvinnor it. ex. glesbygder - vilka inte kanförutses fä förlossningsvård med de mest kvalificerade metoderna försmärtlindring nära hemorten -finns möjlighet att i stället välja en mindrespecialiserad men närbelägen förlossningsvård. Mot bakgrund av vad utskottet uttalat i 1976/77 årsbetänkande gav regeringen i uppdrag att följautvecklingen och planerna m. m. beträffande smärtlindring vid förlossning ienlighet med utskottets uttalanden i betänkandet och att även i övrigt beaktavad utskottet anfört i detta. Med anledning av ovannämnda uppdrag överlämnadesocialstyrelsen till regeringen en lägesrapport beträffandesmärtlindring vid förlossning. anförde i lägesrapporten bl. a.att myndigheten gett en expertgrupp i uppdrag att omarbeta ett av myndighetenår utfärdat cirkulär om smärtlindring vid förlossning och att uppdragetberäknades vara slutfört . Enligt vad utskottet inhämtat beräknasdet nu att ett nytt cirkulär skall komma att utfärdas . I lägesrapporten anfördes vidare bl. a. attsocialstyrelsen avsåg att från sjukvårdshuvudmännen insamlauppgifter om resurs-och planeringsläget beträffande smärtlindring vidförlossning. Uppgifterna har insamlats, men någon sammanställning av dem harännu inte presenterats. Utskottet konstaterar - med anknytning till vad utskottetuttalade i betänkande SoU 1976/77:6 - att det fortfarande krävs insatser föratt nä det mål som ställdes upp , nämligen att varje kvinna som såönskar skall få smärtlindring vid förlossning. Det ankommer främst påsjukvårdshuvudmännen att verka för att detta mål nås genom att tillräckligtmed personal och andra resurser avdelas för verksamheten med smärtlindring vidförlossning. Utskottet påpekade i det avgivnabetänkandet SoU 1979/80:6 att utbildning av läkare och annan vårdpersonalnumera nått sådan omfattning att verksamheten med effektiv smärtlindring vidförlossning skulle kunna ges en hög prioritet av sjukvårdshuvudmännen. Underhänvisning till det anförda anser utskottet att det inte finns anledning tillnågon åtgärd i de särskilda frågor som tas upp i motion 1979/80:639i här aktuella delar (yrkandena 4-8 samt 10). Utskottet anser det emellerfid vara av betydelse attsocialstyrelsen noggrant följer och stimulerar utvecklingen pä området. a. av vikt att sjukvårdshuvudmännen informeras om utvecklingen på olikahåll i landet och att därför material från huvudmännen inte bara samlas in utanäven sammanställs och analyseras. sålunda anfört om uppgifter för rörande SoU1980/81:11 24 smärtlindring vid förlossning bör som sin meningge regeringen till känna. Idrottsmedicinsk service inom öppenvården I motion 1979/80:1648 av OlleEriksson m. fl. (c, s, m, fp) anförs bl. a. att ett allt bredaremotionsidrottande efter hand leder till ett ökande behov av specialinriktadmedicinsk service. Motionärerna begär att man vid den fortsatta beredningen avden av hälso- och sjukvårdsutredningen (HSU) (S 1975:04) föreslagna nyalagstiftningen för hälso- och sjukvården beaktar idrottsrörelsens speciellamedicinska servicebehov och strävar efter att tillgodose detta behov inom denframtida öppenvården. Utskottet behandlade i det av godkändabetänkandet SoU 1977/78:4 en motion i vilken bl. a. begärdes utredning om huroch var idrottsmedicinska serviceenheter borde byggas upp. Utskottet gjordemotionen till föremål för en omfattande remissbehandling. a. att behovet av medicinskainsatser i samband med idrott hänförde sig till dels problemet att avgöravederbörandes lämplighet att delta i mer eller mindre ansträngandeidrottsaktiviteter, dels omhändertagandet av de skador som kan uppkomma isamband med idrottsutövning. En medicinsk bedömning av hälsotillståndetinriktas, sades det i myndighetens yttrande, främst på cirkulationsorganen,medan skador som uppkommer vid idrottsutövning i stor utsträckning är avortopedisk-kirurgisk natur. För olika typer av idrott - tävlingsidrott,motionsidrott osv. -föreligger, påpeka !-S det vidare, olika behov avrådgivning m. m. ansåg att behovet av idrottsmedicinsk serviceborde kunna tillgodoses inom ramen för den av myndigheten föreslagnavårdstrukturen för hälso- och sjukvården. framhöll att störredelen av den rådgivande och behandlande idrottsmedicinska insatsen borde kunnautföras inom den framtida primärvården och att länssjukvården ellerregionsjukvården kunde anlitas vid behov av mera avancerad medicinsk servicem.m. Utskottet anslöt sig till mening ochanförde att dä det därtill i första hand ankommer på sjukvårdshuvudmännen attpröva om särskilda resurser skall avdelas för idrottsmedicinsk verksamhet inomhälso-och sjukvårdsorganisationen motionärernas utredningskrav beträffandeidrottsmedicinska serviceenheter inte påkallade någon åtgärd av . HSU avgav sitt slutbetänkande (SOU 1979:78)Mål och medel för hälso- och sjukvården med förslag till en hälso- ochsjukvårdslag. Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats. Ibetänkandet föreslås bl. a, att sjukvårdshuvudmännen skall ha ett totalansvarför hälso-och sjukvården som bl. a. skall innebära att de skall planera hälso-och sjukvärdens utveckling och organisation med utgångspunkt i människornassamlade behov. Hälso- och sjukvärdens uppgift att bl. SoU1980/81:11 25 sjukdomar och skador föreslås bli lagfäst.Hälsoundersökningar inom sjukvårdshuvudmännens verksamhet bör enligt HSUinordnas i den lokala vårdorganisationen. Mot bakgrund av det anförda utgår utskottet frän att deidrottandes behov av medicinsk service kommer att bli tillgodosett utan atthärför krävs något inifiativ från sida. Utskottet avstyrker därförmotion 1979/ 80:1648. 1. beträffande ökad utbildtung avreumatologer au avslår motion 1979/80:839, 2. beträffandeutbyggnad m. m. av barnreumatikervärden att avslår mofion1979/80:852, 3. beträffandebehovet av barnreumatikervård i norra delen av vårt land m. m. att riksdagenavslår motion 1979/80:1228, attriksdagen avslår motion 1979/80:639 yrkandena 1, 2, 3 och 9, 5. beträffande vissa särskildafrågor om smärtlindring vid förloss ning attriksdagen avslår motion 1979/80:639 yrkandena 4, 5, 6, 7, 8 och 10, 6. beträffande uppgifter försocialstyrelsen rörande smärtlindring vid förlossning attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omuppgifter för rörande smärtlindring vid förlossning, 7. beträffande idrottsmedicinskservice inom öppenvården att avslår motion 1979/80:1648. Närvarande: (), (), RuneGustavsson (c), (), (), (),(), (), (), Sfig Alftin (s),(), (), (), ()och ().