bet · G401AU17 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:17 om sysselsättningsfrågor i samband med omstruktureringen av varven (prop. 1980/81:131) I betänkandet behandlar utskottetde sysselsättningspolifiska delarna av proposition 1980/81:131(industridepartementet) om vissa varvsfrågor och nio motioner med anknytningtill varvsproblemen. De näringspolitiska delarna i ärendet behandlas avnäringsutskottet i betänkandet NU 1980/81:63. har avgivit yttrande tillarbetsmarknadsutskottet över en fråga om stöd till kommun förtäckande av vissa hyresförluster (bil.) I betänkandet behandlas de sysselsättningspolitiskakonsekvenserna av de neddragningar av personalen som äraktuella vid Svenska Varv AB:s anläggningar. Utgångspunkter för utskottetsställningstaganden är att varven i och skall läggas nedvarvid 2 600 resp. 200 anställda berörs. Vidare skall personalstyrkan reducerasvid varv i med 1 500 anställda och vid med 500anställda. Utskottet tar i anslutning fill motioner och redovisningav det s. k. Projekt 80 i upp frågan om staten skall utfärda engaranti om fortsatt anställning för de berörda arbetstagarna.Utskottet avvisar av principiella skäl att sådana garantier utfärdas ochhänvisar till möjligheten att förlänga uppsägningstiden upp till sex månadermed hjälp av det i proposition 1980/81:126 föreslagna omställningsbidraget. Detbidraget innebär att arbetsgivaren av kan få stödsom motsvarar av lönekostnaden för den övertaliga personalstyrkan.Utskottet föreslår dessutom en viss justering av bidragsvillkoren för attunderlätta användningen av denna stödform vid varven. Med detta besvararutskottet också mofioner om bl. a. extra medel till den organisatoriskaanordning kallad Kockum Resurs som planeras vid varv för den övertaligaarbetsstyrkan. Utskottet framhåller vidare vikten av effektivaarbetsförmedlande insatser och föreslår att 1 milj. kr. av anslagetSysselsättningsskapande åtgärder skall få användas för extra insatser av detslaget vid varven i och . När det gäller behovet av ytterligare insatser avarbetsmarknadspolitisk karaktär hänvisar utskottet fill att denfrågan får bedömas längre 1 1980/81. AU 1980/81:17 2 fram,då läget bättre kan överblickas. Ipropositionen finns också förslag som syftar till att mera långsiktigt stärkasysselsättningen i varvsorterna. Utskottet hänvisar härvid för del tillde båda statsunderstödda etableringsbolagen . Enfråga som uppmärksammats särskilt är den verkstadsmekaniska yrkesutbildning somi dag bedrivs i anslutning till Landskronavarvet. Utskottet noterar att detansvariga statsrådet i en frågestund i sagt sig räkna med attproblemet får en positiv lösning. Ett krav på särskilt stöd fill Landskronakommun för kostnader för outhyrda lägenheter avvisas av utskottet. FörBlekinges del godkänner utskottet ett förslag av regeringen att ett särskiltanslag Bidrag fill sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna får användasför att stärka sysselsättningen i . Beträffande Karlskronaförutskickas i propositionen att regionalpolitiskt stöd skall kunna beviljas.Utskottet vill- till skillnad från propositionen -inte binda detta stöd till enviss nivå utan överlämnar den frågan till regeringens prövning från fall fillfall. Slutligentar utskottet upp en mofion om stöd fill industrietablering på det område därdet konkursdrabbade varv var beläget. Utskottet förordar att regeringenfår möjlighet att använda medel för detta ändamål från samma anslag som äraktuellt i . Socialdemokraterna har reserverat sig motbetänkandet på följande punkter: bör av regeringen begära en redovisningav erfarenheterna från P80. Statsmakterna bör utfärda en garanfi för fortsattanställning viss fid för de varvsanställda. Regeringen bör till höstenåterkomma med konkreta förslag om en sådan garanti. bör klart uttala sig för attverkstadsskolan vid Landskronavarvet skall bestå även . a. fortsatt intagning fill skolan . kommun bör få särskilt stöd förkostnader för outhyrda lägenheter. Krifik riktas mot att regeringen inte uppfylltfidigare löften att lägga fram förslag om sysselsättningsskapandeåtgärder på varvsorterna. Regeringen bör lägga fram förslagmed en sådan inriktning. I den del äv propositionen som hänvisats tillarbetsmarknadsutskottet föreslår regeringen efter föredragning av statsrådetÅsling att skall AU 1980/81:17 3 godkännavad som i propositionen anförts om användningen av det i statsbudgeten /79 uppförda reservationsanslaget Bidrag fillsysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna. Riksdagenbereds vidare fillfälle att ta del av vad i propositionen anförs om Projekt 80AB. Underallmänna motionstiden väckta motioner 1980181:821 av m. fl. (s) I motionenyrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om anställningsgaranti för varven ochorganisation av särskilda insatser för att underlätta den övertaligapersonalens övergång till ny sysselsättning, 2. att hos regeringen anhåller omhandlingsprogram med förslag till industrietableringar och andra åtgärder föratt skapa ny sysselsättning i varvsorterna, 3. att hos regeringen begär att det inrättasen särskild sysselsättningsdelegation för med uppgift att övervägade åtgärder som kan erfordras för att förbättra sysselsättningen på kort ochlång sikt, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i övrigt anförts rörande insatser för att främja sysselsättningenoch näringslivets utveckling i . 1980/81:854 av m. fl. (s) I motionenyrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om behovet av att tillföra de båda Skånelänenökade arbetsför-medHngsresurser samt den bristande aktiviteten när det gälleratt utnyttja främjandelagen till stöd för de arbetshandikappade, 3. att uttalar att regeringen positivtprövar de förslag till åtgärder för att underlätta omställningen för deanställda på Öresundsvarvet och de sysselsättningsskapande åtgärder som förtsfram av kommun. Motiveringen till yrkandena återfinns i motion1980/81:851. Yrkande 1 behandlas av arbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU1980/81:23. 1980181:1915av m. fl. 1.att som sin uppfattning ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om vikten av skyndsamma samhälleliga insatser ägnade att AU1980/81:17 4 stimulera till nya arbetstillfällen som ersättning för demsom försvinner i och med nedläggningen av Öresundsvarvet i liksomneddragningen av antalet arbetstillfällen vid i , 2. att som sin mening ger regeringen fill kännaatt därvid de positiva möjligheter som finns i länet till nya satsningar inomenergiområdet beaktas. Motioner väckta med anledning av propositionen 1980/81:2117 av ()och i (fp) I motionen yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandenödvändighetenav selektiva arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder i , 2. att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandemöjligheter att inom ramen för anvisade awecklingskostnader under perioden1980-1983 vidta särskilda åtgärder för vissa anställda som på grund av ålderoch/eller arbetshandikapp är svårplacerade på arbetsmarknaden. 1980/81:2119 av m. fl. (fp, m, c) I mofionen yrkas under 1 att beslutar som sinmening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförts om regionalpohfiskaåtgärder i kommun. Ettyrkande 2 i motionen behandlas av näringsutskottet. 1980/81:2121 av m. (s) I motionen yrkas att 2. begär attregeringen vidtar åtgärder för att förstärka arbetsförmedlingsresurserna iMalmöhus län, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförs rörande regionalpolitiskt stödi , 4. begär attregeringen utarbetar förslag till sysselsättningsskapande insatser påvarvsorterna i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. begär attregeringen fastställer riktlinjer för en anställningsgaranti för devarvsanställda vid storvarven och Svenska Varvs enheter i , samtanvisar erforderliga medel härför till , 8. begär attregeringen till redovisar förslag till utformning av särskildainsatser för den övertaliga personalen vid varven i enlighet med de riktlinjersom anges i mofionen, 9. begär attregeringen fill redovisar erfarenheterna av Projekt 80 i , 10. som sin meningger regeringen fill känna vad i mofionen anförs rörande fortsatt utbildning vidÖresundsvarvets verkstadsskola, 11. som sin meningger regeringen fill känna vad i mofionen anförs AU 1980/81:17 5 rörandestatlig ersättning till kommun för täckande av kostnader för tommalägenheter, 12.som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförs rörandefinansieringen av industrihotellet i . Övriga yrkanden i motionenbehandlas av näringsutskottet. 1980/81:2123av () och Sfig Josefson (c) Imotionen yrkas att begär att regeringen undersöker och för riksdagenredovisar kostnaderna för de båda alternativen friställning efter turordningsamt projektet . 1980181:2124av m. fl. I motionen yrkas attriksdagen beslutar 3.att uttala att varv skall filldelas den särskilda "resurs" om100 . vilken föreslagits av de fackhga organisationerna, och hosregeringen begära förslag i enlighet därmed, 6. att hos regeringen begära ett nytt program förregion- och arbetsmarknadspolifiska åtgärder för varvsorterna, vilket står iproporfion till de akuta och väntade problemen, 7. att hos regeringen begära skyndsamt förslag om enanställningsgaranfi för de varvsanställda, grundad på förutsättningen att derasarbetsrättsliga ställning bevaras. Övriga yrkanden i motionenbehandlas av näringsutskottet. 1980/81:2130 av m. fl. (m) I mofionenyrkas 1. att som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i motionen anförts om en översyn av turordningsreglerna ianställningsskydds-lagen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i mofionen om önskvärdheten av att, med åtgärderfillgängliga inom arbetsmarknadspolitikens ram, stödja projektet . Den svenska varvsindustrin har under senare årgenomgått omfattande strukturförändringar. Antalet anställda vid storvarven hari stort sett halverats , och ytterligareneddragningar är aktuella. Enviktig orsak till utvecklingen har varit den vikande efterfrågan på nya fartygi världen. Härtill kommer att nya varvsnationer trätt fram med vilka detradifionella varvsländerna, däribland , haft svårigheter att konkur- AU 1980/81:17 6 rera.Produkfiviteten vid flera av våra storvarv har markantförsämrats. Den svenska varvsproduktionen var flera gångerstörre än produktionen . var världens näst störstaproducent av fartyg mätt i tonnage och hade av världsmarknaden. I dagsaknas på listan även med de tio största producentländerna och andelenav världsproduktionen har gått ned fill . Denbristande konkurrenskraften har medfört nedläggningar och omstrukturering inomden svenska varvsnäringen. Detta har i sin tur inneburit betydande problem påarbetsmarknaden i varvsregionerna. beslöt därför om särskildaåtgärder för att möta sysselsättningsproblemen i områden där storvarven varbelägna (NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115). Beslutet innebar i huvudsak: - Medelstillskott fill de regionalautveckhngsfonderna inom , , och samt Älvsborgslän på sammanlagt 105 milj. kr., varav 75 milj. kr. avsåg medel som kundeanvändas för att bilda investmentbolag för varvsregionerna i ochGöteborgs och län. - Stöd till alternafiv produkfion vid varven med 200milj. - Bidrag till sysselsättningsåtgärder ivarvsregionerna med 265 milj. kr. - Anställningsgaranti för de anställda vid storvarveni , och . - Särskilt regionalpolitiskt stöd med 290 milj. kr. ilokahseringslån och 10 milj. kr. Av ramen för det regionalpolitiska stödet hade framtill /1981 ca 145 milj. kr. tagits i anspråk. Stödet harbidragit fill investeringar som beräknas leda fill sysselsättning för ungefär950 personer. av investeringarna har gjorts i Uddevalla-, Lysekils- ochGöteborgsregionerna. Riksdagenfattade det beslut som gäller för varvsindustrins strukturoch omfattning (prop. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405).Utgångspunkten för det beslutet var att varvsindustrins kapacitet skulleanpassas fill marknadsförutsättningarna. Sysselsättningsfrågorna togs intedirekt upp i sammanhanget utan regeringen anmälde att den samma årskulle återkomma till med förslag till åtgärder för att delsgenomföra personalawecklingen på ett socialt acceptabelt sätt, dels främjasysselsättningen i varvsregionerna. nu föreliggande propositionen redovisas att beslutat omytterligare neddragningar inom koncernen. Den strukturplan bolaget antagitinnebär attÖresundsvarvet i läggs ned , varvid ca2 600 anställda berörs. AU 1980/81:17 7 att personalstyrkan vid varv i Malmöreduceras med 1 500 till ca 3 200 anställda t. o. m. , attpersonalstyrkan vid reduceras med ca 500 till ungefär 900anställda fill slutet av , attSölvesborgsvarvet läggs ned under innevarande år, varvid ca 200 anställdaberörs. Regeringen redovisar i proposifionen hur den ser påmöjligheterna för de berörda regionerna att klara denna omställning ochpresenterar förslag till olika sysselsättningspolitiska åtgärder för att underlättaen lösning av problemen. I proposifionen lämnas även en redogörelse för (P 80). Åtgärderför att underlätta personalavvecklingen En av principerna för omstruktureringen av varvenär att den skall ske i för den befintliga arbetsstyrkan socialt acceptablaformer. Staten har därför tagit på sig långtgående förpHktelser i form av bl.a. en s. k. anställningsgaranti för de anställda. Garanfin tillkom hösten 1978och skulle ursprunghgen gälla för anställda vidstorvarven i , och . Sedan staten övertagit Kockumsvarv utsträcktes garantin fill att omfatta även det varvet. Anställningsgarantinhar i hanterats inom ramen för ett särskilt bolag kallat Projekt 80 AB(P 80). I propositionen lämnas en viss redovisning av erfarenheterna av dettaprojekt. Avredogörelsen framgår att regeringen i enlighet medriksdagens beslut uppdrog åt att i nära kontakt medarbetsmarknadsmyndigheterna träffa avtal med berörda fackliga organisationerom en anställningsgaranti för den då anställda personalen vid storvarven. I maj1979 träffades ett sådant avtal som innebar bl. a. att Projekt 80 AB bildades.Till detta bolag överfördes den övertaliga personalen vid varven i Göteborgoch från vissa andra företag inom i . Bolagetsuppgift var att förbereda den överförda personalen för anställning utanförvarvsföretagen eller för andra lösningar som exempelvis pensionering. inifiafiv bildades en anställningsgrupp vid företaget. Idenna grupp ingick representanter för företagsledning, de fackligaorganisationerna vid , och . Dessutom upprättades en särskildarbetsförmedlingsenhet vid P 80. Riksdagenöppnade en möjlighet för regeringen att låta projektet fortsätta inpå 1981 om så erfordrades med hänsyn till personalsi-tuafionen vid årsskiftet1980/1981. Enligtuppgift som utskottet fått från Projekt 80 blev sammanlagt 1 755 personerövertaliga. Ungefär 900 personer av dem har fått nytt arbete, AU 1980/81:17 8 varav300 inom Svenska Varv. Av dem som fått arbete hade ungefär 370 personer ordnatdetta redan innan anställning vid P 80 påbörjades. 500 personer harpensionerats och 275 personer har aldrig överförts till P 80 på grund avsjukskrivning eller tjänstledighet. Mångasom erhållit nytt arbete har börjat i ett annat yrke än de hade vid varvet.Detta har till en del möjliggjorts genom den utbildning som de berördapersonerna har fått som de har varit anställda i P 80. Förfidspensioneringhar erbjudits all personal i P 80 som är eller äldre och i begränsad omfattningpersoner i åldern . Imaj månad återstår ca 35 personer som fortfarande ar registrerade i P80.Härtill kommer att ett antal personer som f. n. är långtidssjuka ochtjänstlediga beräknas återkomma i arbete. Ambifionenbör enligt proposifionen vara att försöka lösa de återstående personalproblemenså snart som möjligt så att verksamheten inom P 80 kan avslutas . Kostnadernaför verksamheten beräknas totalt komma att uppgå ), kr. Om dennasumma fördelas på den personal som varit anställd vid P80 uppgår kostnaden filli genomsnitt . Det framhålls att någon ekonomiskutvärdering av P 80 inte gjorts samt att en sådan skulle vara förknippad medstora svårigheter. Redovisningenav P 80 skall ses mot bakgrund av att begärt att få en redogörelseför erfarenheterna av projektet. Socialdemokraterna är emellertid missnöjda medredovisningen som enligt deras uppfattning inte uppfyller ens mycket lågtställda krav. I parfimofion 2121 uttalas att det bör vara möjligt att ge enbetydligt klarare bild av de reella kostnaderna än vad som framgår avproposifionen. Socialdemokraternaefterlyser också lösningar på problemet hur man skall ta hand om den personalsom blir överflödig vid den nu förestående neddragningen av varven. Ipartimotionen föreslår de att skall besluta om fortsattanställningsgaranti vid storvarven och för Svenska Varvs enheter i Blekingeunder den kommande omställningsperioden. bör uppdra åt regeringen attlägga fram förslag om den närmare utformningen av en sådan anställningsgarantioch hur den skall finansieras. bör erfarenheterna av P 80 redovisas.Krav på anställningsgaran-fier framfördes f. ö. i motion821 av m.fl. (s). Ävenvänsterpartiet kommunisterna föreslår i mofion 2124 att regeringen skallutarbeta förslag till en anställningsgaranti för den övertaliga varvspersonalen.Vpk anser emellerfid inte att P 80-modellen är lämplig. Man menar att den formenför en anställningsgaranfi leder till en försämring av de arbetandes rättsligaställning. En anställningsgaranfi måste ta sikte på att bevara ett normaltanställningsförhållande till det företag, där de som är föremål för garantindittills arbetat. Som tidigare nämnts äravsikten att personalstyrkan vid varv AU 1980/81:17 9 skallreduceras med 1 500 man fram fill . Inom varvet förbereds numot denna bakgrund en organisation - Kockum Resurs - med uppgift att på ettmeningsfullt sätt sysselsätta den övertaliga personalen och slussa ut den i nyaarbeten. Avsikten är att Kockum Resurs skall drivas som en avdelning inomföretaget och disponera egna avskilda lokaler. 300 kollektivanställda och 125tjänstemän beräknas ingå i den nya organisationen. Härutöver kommer 300tjänstemän att sägas upp medan 775 personer beräknas sluta genom s. k. naturligavgång. Kockum Resurs skall sälja tjänster, internt och externt, samt genomutbildning och kontakter med arbetsmarknadsmyndigheterna underlätta förpersonalen att få arbete utanför företaget. Enligt företaget har varvet onorrnalt stor andel s. k. betingat arbetsföra. Om personalen minskas enligtturordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) kommer yrkes- ochålderssammansättningen att få en sådan obalans, att en effektiv produkfioninte kan upprätthållas. Företagsledningen beräknar kostnaderna för KockumResurs fill 100 milj. kr. för en tvåårsperiod. Fråganom genomförande av Kockum Resurs tas upp i flera motioner. Socialdemokraternaframhåller i motion 2121 att regeringen bör ställa erforderhga medel tillförfogande för att verksamheten skall kunna genomföras. Samma yrkande återfinnsi vpk:s parfimotion 2124. () och () föreslår imotion 2123 att regeringen skall undersöka och för redovisakostnaderna för alternativen friställning efter turordningsreglerna resp.Kockum Resurs. () framhåller i motion 2130 att Kockum Resurs ären åtgärd av i huvudsak arbetsmarknadspolifisk karaktär. Han uttalar vidare bl.a. att det inte kan vara rimligt att ett företags hela existens skall sättas påspel fill följd av turordningsreglerna i anställningsskyddslagen. Den lagen bördärför ses över i detta hänseende. Enligt motionären bör det vidarevara möjligt och lämpligt att med arbetsmarknadspolitiska åtgärder medverkatill att Kockum Resurs inte medför en orimhg belastning på företaget. Utskottetvill inledningsvis anlägga några allmänna synpunkter på Projekt 80. Somfidigare nämnts har den verksamheten berört ca 1 700 personer, varav nu endaståterstår några tiotal. Projektet har varit ett intressant prov på vad som kanuträttas med en koncentrerad insats innehållande skilda arbetsmarknadspolitiskakomponenter. Utan tvekan har ett lovvärt arbete uträttats för att finna nyaarbetsuppgifter för de anställda. Man kommer emellertid inte ifrån attverksamheten har varit mycket resurskrävande och att det därför kan vara svårtur ekonomisk synpunkt att göra liknande satsningar. uppfattning skulle det vara värdefullt med en samlad utvärdering avP 80. Visst material av sådant slag har tagits fram eller är under utarbetande.Inom P 80 har sålunda redovisats en lägesrapport med försök till utvärdering avpositiva och negativa effekter av verksamheten. Forskare vid sociologiskainstitutionen vid arbetar 1* 1980/81. AU 1980/81:17 10 ocksåmed projektet från mera vetenskapliga utgångspunkter och i januari i årpublicerades en första rapport benämnd Sorti med garanti. Avden lägesrapport som producerats inom P 80 framgår att organisationen möjliggjorten balanserad minskning av personalen och att varvens möjligheter att överlevadärmed ökat. P 80 har vidare inneburit en större trygghet för den kvarvarandepersonalen. Som en positiv faktor förs också fram P 80:s resurser förindividuellt stöd till den övertaliga personalen. På den negativa sidan nämnsbl. a. att de övertaliga ibland fått en "B-lagsstämpel" samt attanställningsgarantin har försvårat arbetet med att påverka de äldre att sökaarbeten på den öppna marknaden. Somframgår av det anförda finns det en översiktlig redovisning av P 80 ipropositionen. En mer fullständig bild kan väntas bli redovisad ianslutning fill den vetenskapliga undersökningen som är kopplad fill projektet.Mot bakgrund härav kan utskottet inte instämma i socialdemokraternas kritikbeträffande redovisningen. Utskottet förutsätter att resultatet av pågåendeoch avslutade undersökningar kommer att publiceras i sådan form att det blirtillgängligt för allmänheten. Någon särskild redovisning för är i dettaläge knappast påkallat. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda detsocialdemokratiska yrkandet om en sådan redovisning. Utskottettar härefter upp principfrågan om staten bör utfärda anställningsgarantier avdet slag som gjorts på varvsområdet. Utskottet har tidigare konsekvent avvisatsådana garanfier med hänvisning till att principiella skäl talar mot attstatsmakterna för enstaka företag eller branscher utfärdar speciellaanställningsgarantier. a. är det från rättvisesynpunkt tveksamt om statensom arbetsgivare skall ge vissa medborgare ett mer omfattande socialt stöd änvad som lämnas till andra anställda i motsvarande situation. Garantier av dethär aktuella slaget kan dessutom, som bl. a. erfarenheten från P 80 visar, iviss utsträckning motverka att arbetskraften går över till företag med bättreutvecklingsmöjligheter. En avgörande fråga är slutligen om det är ekonomisktförsvarbart med åtagande av det slag P 80 representerar, i synnerhet inuvarande statsfinansiella läge. Även den frågan måste besvaras nekande. Medhänvisning fill det anförda avstyrker utskottet yrkandena omanställningsgaranti i de socialdemokratiska motionerna 821 och 2121 och ivpk-mofionen 2124. Vadnu sagts innebär självfallet inte att utskottet ställer sig avvisande tillåtgärder för att underlätta omställningen av de personer som måste lämna sinaanställningar vid varven. Insatserna bör emellertid i princip göras med hjälpav den medelsarsenal som står till buds för arbetsmarknaden i allmänhet. Medhänsyn till problemens omfattning lär det dessutom bU nödvändigt med enförhållandevis stor volymmässig satsning. Som framhålls i propositionen måstesjälvfallet arbetsmarknadsmyndigheterna vara beredda att sätta in de resursersom kan bli nödvändiga. Utskottet vill härvid särskilt peka på den betydelseför ökat rådrum som den i proposition AU 1980/81:17 11 1980/81:126om arbetsmarknadspolifikens framtida inriktning föreslagna bidragsformenomställningsbidrag kan få. Syftet med detta nya bidrag är att underlättaomställningen när behovet av permanent personalredukfion är klart fastställt.