bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:1998 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avfallshanteringen vid ochom uppbyggnad av resurser för , 1980/81:1999 av m.fl.(vpk), såvitt avser hemställan att A. i första hand avslår proposition 1980/81:90 och hosregeringen begär ett nytt förslag i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, B. i andra hand, därest yrkandet under A. icke skullevinna bifall, 1. hos regeringenbegär förslag om energihushållningslag, som ger de styrmedel som krävs för attgarantera genomförandet av planen för energihushållning i enlighet med vad somanges i motionen, 2. hos regeringenbegär förslag om en särskild koncessionsnämnd med uppgift att garantera enindustriell utveckling som tillgodoser kraven beträffande hushållning medråvaror, energi och miljö, 3. hos regeringenbegär förslag till lag om energisparfonder som skall byggas upp inom varjeföretag med viss minsta energiförbrukning genom en kombination av olje- ochelavgifter så att fondernas storlek blir i proportion till resp. företagsenergiförbrukning, 4. hos regeringenhemställer om förslag till lag om att samtliga företag som har enenergiförbrukning över en viss nivå senast till 1985 skall ha presenterat enplan över planerade och beslutade energisparåtgärder, 5. hos regeringenhemställer om förslag om en omläggning av energiskatten så att denna bidrartill att skapa hushållningsstimulerande el-, fjärrvärme- och gastaxor genom rörlig och en liten fast avgiftsdel, 6. hos regeringenbegär förslag om normer för energieffektiviteten hos våra vanligastehushållsapparater, 7. hos regeringenbegär förslag om elsparåtgärder i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. uttalar attnaturvårdsverkets miljökrav för kol skall gälla med omedelbar verkan, 9. hos regeringenbegär åtgärder för införande av ett system med importlicenser för kol, 10. hos regeringenhemställer om åtgärder för att stödet till inhemska bränslen ökas genom uttagur oljeersättningsfonden, 11. hos regeringenbegär initiativ för bildande av regionala bränslebolag, 12. hos regeringenbegär åtgärder för uppbyggnad av en infrastruktur (t. ex. brytningstakter,pelletsfabriker och transportsystem) för torvhante-ring, 13. hos regeringenhemställer om förslag till ändring i lagen om omställbara eldningsanläggningar innebärande att samrådsförfarandet NU1980/81:60 25 ersätts med tvingande regler, för att inhemska bränslenskall väljas där det är möjligt, 14. hos regeringenbegär åtgärder för att flera vindkraftverk kommer till uppförande ienlighet med förslag och i enlighetmed vad som anförs i motionen, 15. hos regeringenbegär förslag till förstatligande av den privata oljeindustrin, 16. hos regeringenbegär skyndsamma åtgärder för import av naturgas och en ökad användning avnaturgas i det svenska energisystemet, 17. uttalar och hosregeringen begär åtgärder för att kärnreaktor 11 icke laddas och att arbetenapå reaktor 12 avbryts, 18. hos regeringenbegär förslag till lag om förbud mot svensk uranbrytning, 19. uttalar och hosregeringen begär att åtgärder vidtas för att filterkammare skallvara installerade vid samtliga kärnreaktorer, 20. hos regeringenbegär att en offentlig utredning tillsätts med uppgiften att inom tvåår lämna förslag till vilka åtgärder som bör vidtas med anledning avkärnreaktorernas åldersproblem, 21. hos regeringenbegär åtgärder för att tas ur drift, 22. hos regeringenbegär att hemligstämpeln på upphävs och att avtalet sägsupp, 23. uttalar attavfallet från svenska kärnreaktorer icke skall upparbetas, 24. uttalar attfolkomröstningens utslag om att alla kärnkraftverk skall ägas av samhälletskall följas och hos regeringen begära skyndsamma åtgärder i enlighet därmed, 25. uttalar att dennya statliga avfallshanteringen får en allsidigsammansättning bl. a. med representation av samtliga riksdagspartier, 26. hos regeringenbegär att denna ger avfallshanteringen i uppdrag attsnarast göra en ny beräkning av kärnkraftens kostnader för att få underlag fillberäkning av avgifter för avfallshanteringen, 27. hos regeringenbegär att åtgärder för att en beredskapsplan för ett snabbstopp av kärnkraftenomedelbart utarbetas, 28. uttalar attprojektet om kärnfjärrvärme från Forsmark bör skrinläggas och att istället det s. k. ges en allvarlig och positiv prövning, 29. avslårpropositionens förslag om inrättande av ett särskilt centralt ämbetsverk förenergifrågor, 30. uttalar att detcentrala statliga ansvaret för energipolitiken bör utövas av ett särskiltenergidepartement, 31. uttalaratt den offentliga myndighetsorganisationen på energiområdet NU1980/81:60 26 bör ha en regional mellannivå, representerad avlänsstyrelserna, 32. uttalar attenergiplaneringen och det allmänna utförandet av samhällets energipolitikskall utövas av ansvariga myndigheter och ej i några delar av ellerandra kraftproducenter, 33. uttalar attenergiforskningen skall finansieras över statsbudgeten och inte genom särskildaoljeavgifter, 34. beslutar attanslaget till delprogrammet Åtgärder i transportsystemet, som i propositionenföreslagits uppgå till , skall utgå med , 35. beslutar attanslaget till delprogrammet Energianvändning för bebyggelse, som ipropositionen föreslagits uppgå till , skall utgå med , 36. beslutar att iförhållande till propositionens förslag omfördela anslagen inom delprogrammetEnergitillförsel så att anslaget till delprogrammet Teknikbevakning minskasmed . och att anslaget till delprogrammet Fusionsenergi minskasmed . och att härigenom frigjorda . 37. uttalar attSverige skall lämna samarbetet inom Euroatom och hos regeringen begäranödvändiga initiativ i enlighet därmed, 38. uttalar sig förde riktlinjer för värmeförsörjningen som anförs i motionen, 39. uttalar sig motvärmeförsörjning genom hetvattenledningar från kärnkraftverk och för att alltarbete med utredningar om sådan värmeförsörjning stoppas, 40. uttalar sig föratt en närvärmegrupp eller motsvarande bildas med uppgift att på alla sättstödja närvärmeidén i enlighet med vad som anförs i motionen, 42, hos regeringen begär att den framlägger förslag föratt kommunala solvärmeprogram skall utarbetas. Ytterligare behandlas här följandemotioner, som har väckts med anledning av angivna propositioner: Proposition 1980/81:133 om riktlinjer förenergisparverksamheten i byggnader m. m. 1980/81:2086 av m. (s), vari hemställs att begär hos regeringen att denna skyndsamttillsätter en parlamentarisk kommission med huvudsakliga uppgifter attskyndsamt föreslå åtgärder som möjliggör en kärnkraftsavveckling enligtfolkomröstningsresultatet och enligt principbeslut (NU1979/80:70). NU1980/81:60 27 Proposition 1980181:130 om industripolitikens inriktningm. m. och proposition 1980/81:136 om skogsvårdsstyrelsernas organisation m. m. 1980/81:2021 av m. (s), såvitt gäller hemställan (13) att hos regeringen begär attåtgärder utan dröjsmål vidtas för att i enlighet med vad som anförs i motionengarantera att för skogsindustrin nödvändig skogsråvara icke tas i anspråk förenergiförsörjningens behov. Proposition 1980/81:131 om vissa varvsfrågor 1980/81:2121 av m.fl.(s), såvitt gäller hemställan (5) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs rörande omlastningshamn för kol i . Utskottets beredning av ärendet Utskottet har före och i sambandmed behandlingen av propositionen och motionerna genom föredragningar ochhearings fått del av redogörelser och synpunkter i olika frågor frånföreträdare för följande myndigheter, organisationer och företag: beträffande bränslepolitiken: statens naturvårdsverk.Svenska kommunförbundet. ,Skogsindustriernas samarbetsutskott. Svenskt kolkonsortium AB, , beträffande alternativa drivmedel: , , Svenska lantmännens riksförbund.Lantbrukarnas riksförbund. , bilindustri-och bilgrossistför-ening. Svenska SockerfabriksAB, AB Nynäs , beträffande Stor-Stockholms värmeförsörjning: statensvattenfallsverk, (), beträffande stora värmepumpar, vindkraft m. m.: nämnden förenergiproduktionsforskning, (), Sveriges energiföreningars riksorganisation. Svenska VarvAB, , , , beträffande kärnsäkerhet och uranbrytning: statenskärnkraftinspektion. Folkkampanjen mot kärnkraft. Skrivelser i ärendet har inkommitfrån fullmäktige i , statens industriverk, statensvattenfallsverk, f. d. statssekreterare , i Västernorrlandslän. , , kommun, kommun.Lantbrukarnas riksförbund. Skogsindustriernas samarbetsutskott,, kemiska industrikontor, Aktionsgrup- NU1980/81:60 28 pen Rädda , Föreningen och miljö.Riksförbundet Energi och samhälle, Sveriges energiföreningars riksorganisation.Folkkampanjen mot kärnkraft. AB:s fackliga referensgrupp.Sydkraft AB, , , Allmänna IngenjörsbyrånAB, , AB Bahco, , och . Energipolitiken har under senaredelen av varit en starkt kontroversiell fråga. Det energipolitiskabeslut som fattade innebar bl. a. att kärnkraften år 1985skulle svara för en betydande del av elkraftsförsörjningen.Kärnkraftsprogrammet, vilket stöddes av det socialdemokratiska partiet ochmoderata samlingspartiet, omfattade tretton aggregat. Av de övriga partiernakunde godta ett program med elva aggregat, medan intekunde acceptera mer än fem aggregat som hade fått laddningstillstånd ochvänsterpartiet kommunisterna inte mer än de fyra aggregat som redan var idrift. Det förslag till riktlinjer för energipolitiken som folkpartiregeringenlade fram för (prop. 1978/79:115) innefattade ettkärnkraftsprogram om tolv reaktorer. Ingen utbyggnad därutöver borde komma ifråga. Allmänt utgick regeringens förslag från att de närmaste årtiondenaskulle komma att utgöra ett övergångsskede inför en kommande epok näruthålliga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan skulle kunna svara för huvuddelen av vårt landsenergiförsörjning. Till följd av att de fem riksdagspartierna enades om enrådgivande folkomröstning rörande kärnkraftens roll i den framtidaenergiförsörjningen kom regeringens förslag endast i vissa delar att behandlasav . Folkomröstningen, som hölls , gällde tre förslag. Två av förslagen, nr 1 och nr 2, innebar avveckling avkärnkraften i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraftför att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Högst de tolvkärnkraftsreaktorer som var i drift, färdiga eller under arbete skulle fåanvändas. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skulle få förekomma.Säkerhetssynpunkter skulle bli avgörande för den ordning i vilken reaktorernaskulle tas ur drift. I folkomröstningskampanjen stöddes förslag nr 1huvudsakligen av företrädare för moderata samlingspartiet och förslag nr 2huvudsakligen av företrädare för det socialdemokratiska partiet ochfolkpartiet. Förslag nr 2 innehöll dessutom en rad uttalanden om den framtidainriktningen av energipolitiken. Förslag nr 3, som huvudsakligen stöddes avföreträdare för och kommunisterna, innebaravveckling inom högst av de sex kärnkraftsreaktorer som är i drift.Icke laddade reaktorer skulle enhgt NU1980/81:60 29 förslaget aldrig tas i drift. Även i detta förslagpresenterades vissa riktlinjer för energipolitiken framöver. I folkomröstningentillföll av rösterna förslag nr 1, förslag nr 2 och 38,7 %förslag nr 3. På grundval av förslag i proposition 1979/80:170 togriksdagen ställning till vissa allmänna riktlinjer förenergipolitikens inriktning på olika områden. I fråga om kärnkraftsprogrammetinnebar riksdagsbeslutet att folkomröstningens resultat följdes upp. Ingenytterligare utbyggnad skall alltså förekomma utöver de tolv reaktorer som var idrift, färdiga eller under arbete. Kärnkraften skall avvecklas i den takt somär möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthållasysselsättning och välfärd. Säkerhetssynpunkter bör vara avgörande för i vilkenordningsföljd reaktorerna skall tas ur drift. (NU 1979/80:70) angaväven den tidsperiod inom vilken avvecklingen skall ske. Det slogs fast att densista reaktorn i skall stängas . Vidare konstaterades attresultatet av folkomröstningen innebär att byggande av secure-reaktorer ellerbridreak-torer inte skall förekomma i . I proposition 1979/80:170 aviserades att underriksmötet /81 skulle få ta ställning till mer omfattande och detaljeradeenergipolitiska förslag. I den nu föreliggande propositionen lägger regeringen framförslag till riktlinjer för energipolitiken fram till omkring . Enutgångspunkt för förslagen är att energipolitiken skall skapa förutsättning förekonomisk och social utveckling. Ett kraftigt minskat oljeberoende anges somett centralt mål för energipolitiken. Det gäller också att skapaförutsättningar för en avveckling av kärnkraften. En successiv utveckling skallske mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga rniljöpåverkan. I enlighet med dessa principer presenteras i propositionenett program för energihushållning . Tyngdpunkten ligger pååtgärder som sparar olja och som verkar på kort och medellång sikt. Programmetinnefattar även vissa styrmedel. Dit hör prissättningen samt rådgivning,utbildning och information rörande energihushållning. Regeringen föreslår ocksåett program för oljeersättning och åtgärder för att höja säkerheten vidkärnkraftverken. Ett förslag till lag om finansiering av framtida kostnader förhantering av använt kärnbränsle m. m. läggs fram. Kommunerna får enligtpropositionen vidgade uppgifter i energipolitiken. Vissa riktlinjer anges fören omorganisation av myndigheter och andra organ på energiområdet. En nycentral myndighet, statens energiverk, skall få till uppgift bl. a. attmedverka till att energiförsörjningssystemet och elförsörjningen utformas påett sådant sätt att kärnkraftsavvecklingen inte försvåras eller förhindras. Ipropositionen föreslås även ett nytt treårigt energiforskningsprogram ochinrättande av ett organ för långsiktiga och övergripande uppgifter vad gällerenergiforskning. Vänsterpartietkommunisterna riktar i motion 1980/81:1999 skarp kritik NU1980/81:60 30 Den kännetecknas av en låt-gå-politikoch undfallenhet inför kraftbolagen och andra etablerade energiintressenter,hävdar motionärerna. De menar att propositionen innebär en väsentligt sänktambitionsnivå för energihushållningen, en helt otillräcklig satsningpå,utnyttjande av inhemska energikällor, inga hinder mot en ohämmad kolsatsningoch en total avsaknad av åtgärder som förbereder avvecklingen av kärnkraften.Motionärerna yrkar i första hand att skall avslå propositionen ochbegära att regeringen lägger fram ett nytt förslag i enlighet med de riktlinjersom anges i motionen. Utskottet konstaterar att motionärerna ger en felaktigbild av innebörden i och syftet med regeringens förslag och inte har grund försitt negativa omdöme om propositionen. Deras förstahandsyrkande avstyrksalltså. De riktlinjer som motionärerna anser böra styra utarbetandet av ettnytt förslag preciserar de i en lång rad andrahandsyrkanden. Dessa behandlas iden följande framställningen. Socialdemokraterna föreslår i motion 1980/81:2086 attregeringen skall tillsätta en parlamentarisk kommission med uppgift attskyndsamt föreslå åtgärder som gör det möjligt att avveckla kärnkraften i enlighetmed folkomröstningsresultatet och med principbeslut våren 1980.Motionärerna erinrar om att ett flertal utredningar har belyst olika delar avenergiområdet. Kommissionens uppgift skall således inte vara att starta nyaomfattande utredningsarbeten utan att skapa en bred majoritet omkring detsamlande program som krävs för att folkomröstningens resultat skall kunnaförverkligas. I motionen anges bl. a. följande arbetsuppgifter förkommissionen. Den skall föreslå en elanvändnings- och elproduktionspolitik förframtiden. På grundval av de förslag som delegationen för energihushållning ibebyggelsen och elanvändningskommittén (ELAK) har lagt fram bör kommissionensöka skapa en bred majoritet för åtgärder som kan skärpa hushållningen medenergi inom olika samhällsområden. Avvecklingsplanen från linje 2 ifolkomröstningen betecknas som en viktig utgångspunkt för kommissionens arbete. Ett väsentligt syfte med propositionen är att nå effektsnabbt - att påverka energiförsörjningen och energianvändningen på kort ochmedellång sikt. Propositionens förslag till riktlinjer och styrmedel förenergipolitiken är därför till stor del inriktade fram till omkring år1990. Härmed läggs också en grund för ett fullföljande av de beslut somriksdagen har fattat på basis av bl. a. folkomröstningen i energifrågan.Utskottet finneri likhet med motionärerna skäl tala för att man redan nu sökerytterligare analysera hur energipolitiken skall utformas i ett perspektiv somäven sträcker sig i tiden . Det finns bl. a. åtgärder som behöverövervägas ytterligare för att beslut om avveckling av kärnkraftenskall kunna verkställas på bästa sätt. Också för en fortsättning av detoljeersättningsprogram som föreslås i propositionen kan långsiktiga analyservara av värde. NU1980/81:60 31 anför i sittyttrande CU 1980/81:5 y att det utifrån de synpunkter som detta utskott har attföreträda finns bärande skäl för att uttalar sig för att regeringentillsätter en parlamentarisk kommission. Denna avses inte hamyndighetsuppgifter. uttalar vidare att kommissionen skallinitiera förslag som med stöd av breda majoriteter leder fram till målet:avveckling av kärnkraften. finner det motiverat att enparlamentarisk kommitté tillkallas. Denna bör få till uppgift att ytterligareanalysera vilka åtgärder som kan vidtas för att säkra kärnkraftensavveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. Om dessa mål råder enighet.Från denna utgångspunkt skulle kommittén kunna komma att behandlaelanvändningspolitiken och analysera den roll som kol och olja kan få i ettlångsiktigt perspektiv. Det kunde vara naturligt att kommittén härvid ocksåstuderar vilka bidrag som inhemska bränslen och vattenkraft kan ge tillenergiförsörjningen. Kommittén skulle kunna belysa hur man långsiktigt kanunderlätta införandet av alternativ energi och utnyttja nationellaenergiresurser såsom de svenska torv- och skiffertillgångarna. Allmänna principer m. m. En viktig utgångspunkt för detenergihushållningsprogram som presenteras i propositionen ärenergianvändningens nuvarande struktur och utveckling. Den slutligaenergianvändningen, dvs. nettoanvändningen, uppgår -enligt siffror -till ca el- och värmeenergi . Härav var ca el och 331 TWhbränslen, främst oljeprodukter. Industrisektorn svarar f. n. för avden slutliga energianvändningen, transportsektorn svarar för ochsektorn bostäder, service m. m. för . energipolitiskabeslut sattes som mål att energikonsumtionens ökning skulle begränsas till genomsnitt per perioden 1973-1985 jämfört med en genomsnittlig årligökningstakt efterkrigstiden. För tiden därefter skulle enytterligare minskning av tillväxten eftersträvas så att om möjligt landetstotala energikonsumtion skulle stabiliseras på en nivå omkring år1990. Det uppställda målet beräknades motsvara en total slutligenergianvändning om ca och en total energitillförselnivå om år1985. De energianvändningsnivåer, angivna i form av intervaller,som föreslås i propositionen innebär en genomsnittlig årlig förändring avenergianvändningen som ligger mellan en minskning med0.2 % och en ökning om 1979 års förbrukning korrigeras med hänsyntill normal temperatur. Ambitionen anges vara att från 1990-talets börjanförsöka hålla energianvändningen på en oförändrad nivå. Den totalaenergianvändningen beräknas såväl för som för uppgå till400-430 TWh. NU1980/81:60 32 Föredraganden framhåller (s. 104)att de uppställda energianvändningsnivåerna speglar ett ambitiöst mål förförändringarna internationellt sett. För godkännande framläggs i propositionenföljande principer och riktlinjer vilka enligt regeringens mening bör tillämpasunder för att de angivna målen för energihushållningen skall kunnanås. Hushållningsprogrammet som en del av energipolitiken börutformas så att uppnåendet av samhällsmål som god tillväxt, full sysselsättningoch regional balans underlättas. Vid utformningen bör man ta hänsyn till desvaga grupperna i samhället. Åtgärder inom programmet bör medverka till bl. a.en god miljö. Nödvändig energi bör utnyttjas så rationellt och effektivt sommöjligt. En väsentlig princip för energihushållning är att sparande bör väljasföre tillförsel så länge kostnaden för att spara en enhet energi inte är högreän kostnaden för att tillföra en enhet. Åtgärder för energihushållning bördärför avvägas mot åtgärder för tillförsel. Denna avvägning måste i storutsträckning ske med hänsynstagande till de förhållanden som råder på lokalnivå. Åtgärderna för hushållning bör omfatta energianvändningeninom alla samhällssektorer och ta sikte även på samhällsplaneringen i stort. Debör också innefatta åtgärder för att ta fram och introducera ny teknik förenergihushållning. Mot bakgrund av att det är nödvändigt att snabbt minskaoljeberoendet bör tyngdpunkten i hushållningsprogrammet ligga på åtgärder medeffekt på kort och medellång sikt. Inriktningen av styrmedlen för 1980-taletsenergihushållning sammanfattas i propositionen (s, 44) på följande sätt.Utgångspunkten bör vara en prissättning - inkl, skatt - som speglar målen inomenergipolitiken. Därutöver bör tyngdpunkten ligga på rådgivning, utbildning ochinformation, ekonomiskt stöd för sparåtgärder i befintlig bebyggelse och stödtill introduktion och kommersialisering av ny energihushållande teknik. Ävenstyrmedel av regleringskaraktär bör kunna utnyttjas bl, a, för att säkerställaatt nya anläggningar m, m, uppförs så energisnåla som möjligt. Restriktioneroch förbud bör däremot användas med yttersta sparsamhet. Under krigsperioderkan dock åtgärder av denna typ bli aktuella. Det angivna innebär attinriktningen av styrmedlen ändras så att prisstyrning samt rådgivning,utbildning och information får större tyngd. En viktig utgångspunkt för energihushållningen angesvidare vara att energianvändarna skall betala ett pris för att utnyttja olikaenergislag vilket så mycket som möjligt avspeglar de samhällsekonomiskakostnaderna för produktion och distribution av energin. Även sådana kostnaderför energianvändningen som inte drabbar användaren direkt bör så långt möjligtinkluderas. Föredraganden framhåller att det kan vara svårt att fastställa desamhällsekonomiska kostnaderna. Strävan bör dock vara att genomföra deenergihushållningsåtgärder som är samhällsekonomiskt motiverade, I detta sammanhang framhåller föredraganden attenergibeskattningen till skillnad från prissättningen på energi utgör ettenergipolitiskt styrmedel som NU1980/81:60 33 staten direkt förfogar över. En väl avvägdenergibeskattning kan ge goda möjligheter att främst på något längre siktpåverka energianvändning och energitillförsel. Det erinras om att underlag förbeslut om energiskattens utformning f, n, tas fram av energiskattekommittén (B1979:06) och kommittén (I 1980:07) om principerna för taxe- och prissättninginom energiområdet. Energihushållningsprogrammet bör enligt propositionengälla men fortlöpande följas upp, bl, a, i samband med denårliga budgetprövningen. Omkring avses en omprövning av programmet skeför att man skall säkerställa att de resurser som satsas är rimligt avvägda. Energihushållningsprogrammet kritiseras i motion1980/81:1999 (vpk). Motionärerna säger visserligen att propositionen innehålleren rad värdefulla synpunkter på behovet av ett övergripande program och viktenav att energihushållningsåtgärder på olika samhällsområden samordnas, planerasoch avvägs. Men, fortsätter de, programmet skall också genomföras. Det räcker dåinte med att förlita sig på att stigande energipriser, eventuellt kompletterademed viss beskattning, leder till avsett resultat. Det krävs en genomgripandeplanering, framför allt av de åtgärder som verkar först på . En planför energihushållningen måste på något sätt få bindande karaktär. Motionärernaönskar att förslag till en energihushållningslag skall utarbetas. Denna lagskulle ge de styrmedel som krävs för att energihushållningsplanen skall kunnagenomföras,