bet · G401TU14 · 1980-12-31 00:00:00 — om anslag tillTelekommunikationer (prop. 1980/81:100) Regeringen har i proposition 1980/81:100 bilaga 9() under avsnitt H Telekommunikationer (s. 7578)föreslagit att till Teleanläggningar m. m. för /82anvisa ett reservationsanslag på . I motion 1980/81:187 av m.fl.(c, s, m, fp, vpk) yrkas att beslutar ätt hos regeringen begärasådana initiativ att telefonkatalogen utkommer som en sammanhållen katalog förÖstergötlands län. I motion 1980/81:456 av och (båda s) yrkas att 1. upphäver beslutet att tillteleverket förlägga officiell provning av apparater och utrustningar avseddaför anslutning till telenätet, 2. som sin mening ger regeringentill känna att frågan om provning av dessa apparater och utrustningar skallbehandlas enligt den ordning som tidigare beslutat om beträffandeofficiell provning. I motion 1980/81:564 av m.fl. (c)yrkas att hemställer att regeringen ger i uppdrag attpröva en övergång till utgivning av telefonkatalogen och medårliga komplement. I motion 1980/81: 1723 av m.fl. (c)yrkas att beslutar att hos regeringen begära sådant initiativ atttelefonkatalogen utkommer som en sammanhållen katalog för . Över motion 1980/81:456 har yttrande avgivits avnäringsutskottet (NU 1980/81:3 y). Se bilaga till detta betänkande. 1 1980/81. har fattat beslut om vissaåtgärder på teleområdet (prop. 1980/81:66, /81:9, rskr 1980/81:132).Enligt beslutet får disponera en rödig kredit i riksgäldskontoretför finansiering av vissa abonnentutrustningar. Ett holdingbolag, , inrättas som ett helägt dotterbolag till . Den industriellaverksamheten samordnas i ett gemensamt bolag . Beslutenpåverkar inte investeringsprogram eller den budgetmässigahanteringen av detta. Ramenför investeringar under innevarande budgetår uppgår till 1403,1milj. För nästa budgetår har i sin anslagsframställningföreslagit en medelsförbrukning om 1429,6 milj. kr. Enligt föredraganden börmedelsförbrukningen begränsas till 1 375 milj. kr. Skillnaden i förhållandetill förslag förklaras av att det av förordadebyggnadsprogrammet till viss del anses kunna förskjutas i tiden samt attföredraganden inte beräknat några medel för en ny mellanvågssta-tion"MV" som ersättning för den befintliga Hörbysändaren. Medianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samt med hänsyn till attanslaget bör beräknas med viss marginal krävs enligt propositionen enmedelsanvisning av 1295,1 milj. kr. för att investeringarna skall kunnagenomföras. Utskottetkan för sin del godta den av föredragande departementschefen förordademedelsförbrukningen för nästa budgetår. Utskottet tillstyrker vidare denföreslagna inriktningen av investeringarna liksom anslagsberäkningen. I motion 1980/81: 187 (c, s, m, fp, vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen begär sådana initiativ att telefonkatalogen utkommersom en sammanhållen katalog för . Motionärerna menar att denår genomförda delningen av katalogen i en Norrköpingsdel och en Linköpingsdelhar förstärkt missuppfattningen att skulle vara en vattendelare sombryter banden mellan länets två största orter. har inte tagit hänsyntill vare sig myndigheternas inom länet eller länsinnevånarnas önskningar.Televerket har i stället aviserat en delning av telefonkatalogen iÖstergötland i tre delar. Motionärerna framhåller att detta förslag läggs framav utan att någon utvärdering skett av den genomförda delningen. Demenar också att genomförda och planerade delningar innebär successivaförsämringar för abonnenterna och för kontaktmöjligheterna mellan länetsregioner. Imotion 1980/81:1723 (c) yrkas att hos regeringen begär sådanainitiativ att telefonkatalogen utkommer som en sammanhållen katalog förSkaraborgs län. Det hänvisas till att planerar aU dela upp dennuvarande Skövdedelen i fyra delar. Motionärerna anser att det är önskvärtatt minska kostnaderna för telefonkatalogen. Det bör dock kunna ske på annatsätt, t. ex. genom att ge ut katalogerna och däremellan ettsupplement med de ändringar som skett. Imotion 1980/81:564 (c) föreslås att ges i uppdrag att pröva enövergång till utgivning av telefonkatalogen och med årligakomplement. Enligt motionärerna skulle det innebära en samhällsekonomiskbesparing på 100-200 milj. kr. Enligtvad utskottet erfarit arbetar med förslag till förändringar avtelefonkatalogen. a. att ge "framtidskatalogen"ett mer lätthanterligt format, öka stilstorleken och införa ny informationsåsom postnummerkatalogen, samhällsinformation och myndighetsregister. Arbetetmed "framtidskatalogen" syftar också till att minska framställningskostnadernasom uppgår till ca 250 milj. kr. Enligt skulle enminskning av katalogområdena nedbringa volymerna och ge möjlighet tillväsentliga besparingar. Utskottet har också erfarit att förstorstadsområdena överväger att dela upp katalogerna i förteckningar överbostadsabonnenter och företagsabonnenter som skulle delas Ut resp.varje år. Framställningskostnaderna skulle därmed kunna minskas. Telefonkatalogeni delades i en Norrköpings- och en Linköpingsdel vilkadistribuerades till samtliga abonnenter i området. Året därpå valde televerketatt bibehålla uppdelningen av abonnentförteckningen men att till vaijeabonnent bifoga ett yrkesregister som täckte hela det tidigare katalogområdet.Kunderna erbjöds att utan kostnad rekvirera det andra områdetsabonnentförteckning. av abonnenterna utnyttjade denna möjlighet.Televerkets kostnader minskade därmed avsevärt jämfört med vad som gällde innandelningen genomfördes. Till utgåva kommer enligt vad utskottetinhämtat samma principer som 1980 att gälla. Utskottetfinner arbete med "framtidskatalogen" intressant. Det ärangeläget att som ett affärsdrivande verk så långt som möjligtförsöker anpassa telefonkatalogens utformning i enlighet med abonnenternasönskemål som kostnaderna måste hållas på en rimlig nivå. Utskottetanser dock att det är väsentiigt att information lämnas regionalt och lokalt omteleverkets planer på förändringar av katalogerna liksom om erfarenheterna avförsöksverksamheten innan mer omfattande förändringar genomförs. Deindelningsändringar i och som tagits upp i två motioneringår i ett tänkbart förslag till indelning som diskuterat medberörda kommuner, länsstyrelser ocoh näringslivsorganisationer. Något beslutom katalogområdenas framtida omfattning har ännu inte fattats av televerket.Vid behandlingen av en liknande motion föregående år uttalade utskottet attteleverket vid eventuella överväganden om ändringar i telefonkatalogensindelning och distribution i största möjliga utsträckning 11 1980181. TU1980/81:14 4 bör ta hänsyn till framförda regionala synpunkter ochönskemål i enlighet med den av fastlagda målsättningen att statligaaffärsdrivande verk bör samordna sin planering med de regionalpolitiskariktlinjerna. Utskottet vill ånyo understryka vikten av att beaktarregionala synpunkter vid sitt arbete med "framtidskatalogen". Beträffande förslagen i motionerna 1980/81: 1723 (c) och1980/81:564 (c) att ge ut katalogerna vartannat resp. med årligasupplement har utskottet inhämtat all leleverket anser alt elt system medsupplement har betydande nackdelar. Ådigen ändras av kataloguppgifternai något avseende. Supplementen skulle få en sådan omfattning all kostnadsminskningenskulle bli relativt liten. En inaktuell katalog skulle också leda till ett ökatantal nummerförfrågningar och felringningar. Den manuellanummerinformationstjänsten är mycket kostnadskrävande och kostar f.n. ca . För kunderna innebär också förslagen om supplementbetydande nackdelar då varken katalogen eller supplementet kan användas var försig. För att vara säker på att uppgiften inte ändrats måste kunden alltidrådfråga supplementet. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /81: 187 (c, s, m, fp, vpk), 1980/81:564 (c) och 1980/81: 1723(c). I motion 1980/81:456 (s) framhållsatt vid tvä tillfällen tagit ställning till hur officiell provningskall bedrivas. beslöt att den officiellaprovningen av apparater och utrustningar avsedda för anslutning till telenätetskulle bibehållas inom . Enligt motionärerna brister riksdagsbesluteti konsekvens och framstår som oförklarligt med hänvisning till de övergripandeprinciperna som beslutats gälla för officiell provning. Det sägs vidare altbeslutet kan innebära en ständig och besvärande kritik av attprovningsverksamheten bedrivs så att den gynnar kommersiellaintressen. Det yrkas att riksdagsbeslutet upphävs och att provningen avteleverkets apparater och utrustningar behandlas enligt den ordning som riksdagenbeslutat om beträffande officiell provning. framhåller i sitt yttrande över motionenatt man instämmer i vad motionärerna anfört om betydelsen av opartiskhet ochrättssäkerhet vid officiell provning. Utskottet noterar att detbeslut som har fattat ger uttryck för en ambition i sammariktning. Mot den bakgrunden är näringsutskottet inte nu berett all förorda ettbeslut enligt motionärernas förstag men förutsätter att regeringen noga följerhur den av godkända handläggningen fungerar ipraktiken. I proposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdetframhöll föredraganden att det finns starka skäl att bibehålla den tekniskaprovningen inom bl. a. beroende på att provningen kräver eningående kunskap om nätet som knappast är möjlig att upprätthålla utanförteleverket utan en dubblering av funktion i dessa avseenden. Ipropositionen angavs en ny handläggningsordning för provningen för att säker- ställaen opartisk bedömning. Den nya ordningen innebär att chefen förprovningsenheten inte skall lyda under generaldirektören och att ett avslagsbeslutskall kunna överklagas hos en särskild "överklagningsnämnd" som skallbestå av två televerksrepresentanter och tre andra ledamöter som regeringenutser. Trafikutskottetdelade föredragandens bedömning att provningen bör bibehållas inom televerketoch ansåg att den föreslagna handläggningsordningen borgade för att provningenkommer att bedrivas opartiskt (/81:9). Vid sin behandling av frågan hadeutskottet tagit del av synpunkter om provningsverksamheten från bl. a. statensprovningsanstalts råd för provning, kontroll och legal metrologi. Dessasynpunkter sammanfaller med den nu aktuella motionens krav. Trafikutskottethar inte funnit anledning att frångå sin tidigare bedömning. I likhet mednäringsutskottet anser trafikutskottet att det beslut som nyligenfattat ger uttryck för en ambition att bedriva provningsverksamheten på ettopartiskt sätt. Som näringsutskottet framhåller är det angeläget att regeringennoga följer hur den nya handläggningsordningen fungerar i praktiken. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1980/81:456 (s). 1. att m.m. för /82 anvisar ett reservationsanslag på1 , 2. beträffande telefonkatalogernasutformning att a. avslår motion1980/81:187 (c, s, m, fp, vpk), b. avslår motion1980/81:1723 (c), 3. beträffande utgivning avtelefonkatalogen endast att avslår motion 1980/81:564(c), 4. beträffande officiellprovning av utrustning som ansluts till telenätet att avslårmotion 1980/81:456 (s). Närvarande:Bertil (), (), (), (),(), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), ErikBörjesson (fp), () och Telefonkatalogernas utformning (mom. 2) () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "i" och på s. 4 slutar med"1980/81:1723 (c)." bort ersättas med text av följande lydelse: Beträffandemotionsyrkandena att ge ut telefonkatalogen som en sammanhållen katalog förÖstergötlands och vill utskottet anföra följande. Vid sinbehandling av en liknande motion framhöll utskottet "attteleverket vid eventuella överväganden om ändringar i telefonkatalogensindelning och distribution i största möjliga utsträckning bör ta hänsyn tillframförda regionala synpunkter och önskemål i enlighet med den av riksdagenfastlagda målsättningen att statliga affärsdrivande verk bör samordna sinplanering med de regionalpoliliska riktlinjerna" (/80: 14). Utskottetanser i likhet med vad som framförs i motion 1980/81:187 (c, s, m, fp, vpk) attgjorda undersökningar i visar att flertalet länsinnevånare liksommyndigheter är negativa till den delning av katalogen i två delar somteleverket genomförde 1979. Utskottet anser därför att de av televerketaviserade planerna på en ytterligare delning av telefonkatalogen iÖstergötland strider mot uttalande . Utskottet anserinte heller att beaktat regionala synpunkter i enlighet medriksdagsbeslutet då verket föreslagit en delning av Skövdekatalogen i fyradelar. Föratt åstadkomma besparingar anser utskottet att bör överväga modellenatt dela upp katalogen i förteckningar över bostadsabonnenter ochföretagsabonnenter som ges ut vartannat resp. vaije år även utanförstorstadsområdena. Utskottetkan inte ställa sig bakom förslaget i motion 1980/81:564 (c) att ge utkatalogerna med ådiga supplement. Eftersom avkataloguppgifterna ändras ådigen skulle supplementen bli så omfattande aUkostnadsminskningen skulle bli relativt liten. Motbakgrund av det anförda tillstyrker utskottet yrkandena om att ge utsammanhållna telefonkataloger för och ochavstyrker motion 1980/81:564 (c). dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande telefonkatalogernas utformning att medanledning av motion 1980/81: 187 (c, s, m, fp, vpk) om en sammanhållentelefonkatalog för och motion 1980/81: 1723 (c) om ensammanhållen telefonkatalog för som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. , , ,, och (alla s) anför: Riksdagenhar beslutat om vissa åtgärder på teleområdet (prop. 1980/81:66, TU1980/81:9, rskr 1980/81:132). Vidriksdagsbehandlingen av propositionen motsatte sig socialdemokraterna flera avde förslag som drevs igenom av den borgerliga majoriteten. Det gälleröverföringen av verkstadsrörelsen till bolagsform, tidpunkten förlarmdivisionens bolagsbildning och förslaget om en rörlig kredit. I stället fören rörlig kredit föreslog vi att skulle bildas i enlighet medteleverkets förslag. Vi menade också att flera uttalanden i propositionen såsom"att verksamhet i princip bör bedrivas i bolagsform"skapade oklarhet om hur långt regeringen vill gå när det gäller avveckling avdelar av monopolet. Beslutet att ombilda verkstadsrörelsen till bolag som heltstrider mot ursprungliga förslag som utarbetats i samråd med deanställda skapar enligt vår mening oro helt i onödan. Mycken kraft inomteleverket kommer att ägnas åt själva bolagsbildningen i stället för alt verkaför att göra verkstadsrörelsen till ett modernt och konkurrenskraftigt elektronikföretag. Medtanke på att så har fattat beslut i frågan återkommer viinte nu med våra förslag som vi dock fortfarande anser vara bättre ägnade attstärka ställning. För att undvika motsättningar inom verket utgårvi ifrån att de beslutade förändringarna inte genomförs brådstörtat.Televerket bör i samråd med de anställda noga utvärdera konsekvenserna avbesluten och återkomma till regeringen om så anses erforderligt. TU1980/81:14 8 över motion om officiell provning av utrustning somansluts till telenätet har berettnäringsutskottet tillfälle att avge yttrande över motion 1980/81:456 av SturePalm (s) och (), vari hemställs att 1. upphäverbeslutet att till förlägga officiell provning av apparater ochutrustningar avsedda för anslutning till telenätet, 2. som sin meningger regeringen till känna att frågan om provning av dessa apparater ochutrustningar skall behandlas enligt den ordning som tidigare beslutatom beträffande officiell provning. Med anledning av motionen har statens provningsanstaltinkommit med en skrivelse till näringsulskottet. Skrivelsen fogas som bilagatill detta yttrande. Motionärerna vänder sig motriksdagens beslut att godkänna en av regeringen föreslagenhandläggningsordning för vissa provnings- och tillståndsärenden inom (prop. 1980/81:66 s. 25-26, /81:9 s. 9, rskr 1980/81: 132). De menar attbeslutet inte har föregåtts av den allsidiga behandling av frågan som motiverasav den fastställda ordning som gäller för officiell provning. Enligt motionärernahar synpunkter som framförts av statens provningsanstalts råd för provning,kontroll och legal melrologi i skrivelse till trafikutskottet inte blivitbeaktade. Inte heller, uttalar motionärerna, har näringsutskottet, som normaltbereder ärenden om provning och kontroll, fått tillfälle att ge sina synpunkteri denna fråga. Motionärerna framhåller också att statens provningsanstalt, somär central förvaltningsmyndighet för bl. a. officiell provning och kontroll,inte har utrett och behandlat ärendet. Enligt motionärerna bristerriksdagsbeslutet om provningsverksamhet i konsekvens. Beslutetframstår, menar de, som oförklarligt med hänvisning till de övergripandeprinciper som beslutats gälla för officiell provning. Riktliiyerför organisationen av officiell provning antog vissa riktlinjer förorganisationen av officiell provning (prop. 1972:54, NU 1972:38, rskr 1972:199). De principer som därvid fastslogs syftade till att man skulle åstadkommaklara ansvarsförhållanden, ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurseroch garantier för att den ofTiciella provningsverksamheten bedrivs opartisktoch sakkunnigt. antog lagen (1974:896) om riksprovplatserm.m., som bl.a. innehåller den grundläggande bestämmelsen att officiellprovning skall utföras vid riksprovplats (2 §). Med officiell provning avsessådan teknisk provning, kontroll eller besiktning som är föreskriven i lag ellerannan författning och som ej är egenkontroll (1 §). Lagen ger dock en möjlighetatt undanta officiell provning från riksprovplatssystemet. I lagens förarbetenpåpekas emellertid att denna möjlighet bör utnyttjas endast när det ärpåkallat av särskilda skäl (prop. 1974:162 s. 16). Statensprovningsanstalt är central förvaltningsmyndighet för bl. a. officiellprovning och kontroll. På förslag av provningsanstalten utser regeringenriksprovplatser. I telenätet används dels utrustning som endastteleverket fillhandahåller, dels utrustning som tillhandahålls av såvälteleverket som andra leverantörer. Dessa s. k. konkurrensutsatta produkter fåranslutas till det allmänna telefonnätet först efter teknisk provning och typgodkännande.Denna provning har utförts av . Iproposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet underströkkommunikationsministern (s. 25) att de leverantörer vilkas utrustningartypprovas vid måste kunna känna sig övertygade om att derasprodukter provas under samma villkor som de som tillhandahåller ochatt kunskaper om innovativa produkter som provas inte på ett otillbörligt sättöverförs till egen produktavdelning. Av propositionen framgick attden dittills tillämpade handläggningen av ansökningar om anslutningsfillståndhar skett enligt en i vissa avseenden ofullständigt dokumenterad rutin. Vidareframgick av propositionen att några remissinstanser hade föreslagit att dentekniska provningen skulle förläggas helt utanför televerket.Kommunikationsministern uttalade att provning i princip var attbetrakta som officiell provning, dvs. sådan provning som är en direkt följd avstatliga föreskrifter. Han ansåg dock att särskilda skäl talade för attteleverket även i fortsättningen skulle handha provningen och skisserade en nyhandläggningsordning för provnings- och tillståndsärenden. Trafikutskottetansåg att den handläggningsordning som hade föreslagits i propositionen borgadeför att provningen skulle komma att bedrivas opartiskt (/81:9 s. 9). Av den tidigare omnämnda skrivelsen från statensprovningsanstalt till näringsutskottet framgår att anstalten helt delar denuppfattning som statens provningsanstalts råd för provning, kontroll och legalmetrologi framförde till trafikutskottet under ärendets beredning hösten 1980.Provningsanstalten framhåller sammanfattningsvis att de principer för officiellprovning som statsmakterna har fastslagit bör följas även i dettafall. De klarare ansvarsgränser som skulle bli följdenskulle utan tvekan förbättra förhållandena beträffande kravpreciseringar,provningsverksamhet och godkännandeprocedurer. Dessutom skulle fåen mindre omstridd ställning i förhållande till sina konkurrenter. Resurser förprovning inom området bedöms till stor del finnas även utanförteleverket varför någon nämnvärd resursdubblering inte skulle komma i fråga.Kravet på opartiskhet, som hävdats myckel starkt och som motiveratavsevärda omstruktureringar inom provningsområdet, bör gälla även då statligaffärsverksamhet är inblandad. En viktig princip bakom riktlinjer förorganisationen av officiell provning är att denna skall bedrivas opartiskt.Denna princip kom också till klart uttryck i samband med antagandet av lagen(1974:896) 1974. Det är enligt näringsutskottets uppfattningangeläget att organisationen för provning av den lelemateriel som del nu ärfråga om är utformad på ett sätt som står i överensstämmelse med den angivnaprincipen. instämmer sålunda i vad motionärerna har anfört ombetydelsen av opartiskhet och rättssäkerhet vid officiell provning. Utskottetnoterar att det beslut som fattade för mindre än tvåmånader sedan ger uttryck för en ambition i samma riktning. Mot denna bakgrundär utskollel inte berett alt nu förorda ett beslut enligt motionärernasförslag. förutsätter emellertid att regeringen noga följerhur den av godkända handläggningsordningen fungerari praktiken. Om de farhågor som uttryckts i motionen och av statens provningsanstaltm.fl. besannas, utgår utskottet från att regeringen kommer att på nytt övervägaformerna för den här behandlade provningen av lelemateriel. Närvarande:Ingvar (), (), (), ().Sven (), (), (), (), (), (), (). (fp), () och Med anledning av motion 1980/81:456 av om officiell provning av utrustning som ansluts tilltelenätet får statens provningsanstalt (SP) lämna följande uppgifter ochsynpunkter. Motionengäller en fråga som tidigare behandlats i trafikutskottet med anledning avregeringens proposition 1980/81:66. I samband med denna utskottsbehandling harstatens provningsanstalts råd för provning, kontroll och legal metrologi iskrivelse redovisat vissa principiella och allmänna synpunkter påden provningsverksamhet som bedrivs till följd av att ställertekniska krav på apparater och utrustningar avsedda att anslutas tilltelenätet. Rådet utses av regeringen och har till uppgift bl. a. att yttra sigöver principiella frågor som SP har att behandla i egenskap av central förvaltningsmyndighetför officiell provning och kontroll m. m. SP delar helt synpunkterna som rådetframför i sin skrivelse. SPdelar också den uppfattning som redovisas i motionen att rådets skrivelse intesynes ha blivit beaktad vid trafikutskottets behandling av proposition1980/81:66. Vad som särskilt bör uppmärksammas är de synpunkter som framförtsom nödvändigheten av att .själv bedriver den provningsverksamhet dethär är fråga om. I propositionen framhöll således föredraganden (sid. 26) atttelenätet är så komplicerat att ingen annan än har möjlighet attupprätthålla den kunskap som behövs för att bedriva provningen. Rådets och SP:s uppfattning är däremot att särställning vad gällerkunskaper om telenätet enbart är ett argument för att endast kanformulera kraven som skall ställas på utrustningar avsedda att anslutas tillnätet. tekniska sakkunskap bör vara mer än tillräcklig för attteleverket skall kunna utföra denna uppgift. Med klart formulerade krav blirefterföljande provning en teknisk verksamhet för vilken det finns kunnande,utrustning och erfarenhet på många håll utanför . Trafikutskottetanförde för sin del följande som skäl för att provningen bör bibehållas inomteleverket (/81:9 sid. 9): Utskottetanser också att provningen bör bibehållas inom . Att ställa upp dekrav på utrustningar som är de nödvändiga, om provningen skall kunna förläggasutanför verket, skulle te sig alltför dyrt. Den handläggningsordning somföreslås i propositionen enligt utskottets mening för att provningenkommer att bedrivas opartiskt. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslagoch avstyrker motion 1980/81:169 (partimotion, vpk) i denna del. Rättssäkerhetenkräver att en föreskrivande myndighet - i detta fall utformar såklara och fullständiga krav att de kan utgöra grund för en vederhäftigprovningsverksamhet och en saklig bedömning av TU1980/81:14 12 om kraven är uppfyllda eller inte.