bet · G401AU23 · 1980-12-31 00:00:00 — 7. att riksdagenbegär att regeringen upptar överiäggningar med företrädare för länslandsfing om tidigareläggning av landstingskommunala investeringar enligtriktlinjer som förordats i motionen, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser i , 9. att riksdagenbeslutar inrätta ett regionalt utvecklingsbolag för , 10. att till grundkapital för regionaltutvecklingsbolag i Värm lands län för /82 anvisar ett reservationsanslag om . Mofiveringentill yrkandena återfinns i motion 1980/81:1468. 1980/81:1805 av m.fl.(m) 1 motionen yrkas 1. att som sin mening ger regeringen fill kännaatt liksom övriga storstadslän inte diskrimineras vid fördelning av resurser till exempelvis utvecklingsfonderna, 2. att hos regeringen anhåller om en översyn avhittillsvaran de regionalpolitik med utgångspunkt i vad i mofionen anförts. 1980181:1809 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad i mofionen anförts om sfimulans för uppförande avproduktionslokaler för hantverk och mindre industri. 1980/81:1811 av m.fl. (c) I mofionen yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i motionen anförts om målsättningen förregionalpohfiken. 1980/81:1812 av m.fl. (vpk) I motionen yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om ett regionalt åtgärdsprogramför och begär att regeringen till återkommer medförslag om detta. 1980/81:1813 av () I mofionen yrkas att beslutar att hos regeringenhemställa om att erforderliga initiafiv tas för att uppföra ett industricentmmi . 1980/81:1815 av () 1 motionen yrkas att begär att regeringen gerglesbygdsdelegationen i uppdrag att studera möjlighetema vad gällerglesbygdens utbud av hantverksservice och lämna förslag till åtgärder medanledning av detta, vari förslag fill utbildningspaket För att sfimulerakombinationssysselsättning i glesbygden i enlighet med mofionens syftespeciellt prövas. 72, 89 80 AU 1980/81:23 1980/81:1817 av () och () 1 motionen yrkas att de regionala utvecklingsfonderna i deovannämnda sju skogslänen tillförs medel ifrån det regionalpolitiskaramanslaget för utbildning av företagsledningspersonal i företagen enligt de imotionen skisserade riktlinjerna, att genomföras försöksvis under tvä är. 1980/81:1818 av . (c, m, fp) I mofionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att de sektorsinrik-tade statliga organenför ges i uppdrag att medverka i en totalsyn på länets utvecklingi enlighet med vad som anförts, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära initiativ för ett regionalt investmentbolagi enlighet med det anförda, 3. att riksdagenbeslutar uttala sin anslutning till vad som i motionen anförts beträffandestadig stimulans till kombinerade sysselsättningar i glesbygdsområdena, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsbeträffande omlokalisering av statliga uppgifter från tillglesbygdslänen, 5. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser för ungdom i de sysselsättningssvagaregionerna. 1980/81:1821 av m.fl. (c) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stimulerautveckling av näringsliv, sysselsättning och bebyggelse i . 1980/81:1823 av Per m.fl. (m) I motionen yrkas att uttalar att i motionennämnda åtgärder av regeringen bör prövas såsom regionalpolitiska medel. 1980181:1824 av Per m.fl. (m, fp) I motionen yrkas att måtte besluta att omföra 2milj. från anslaget C 1. fill anslaget C 5. i proposifion 1980/81:100 bil.17. 1980/81:1826 av () 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om lokalisering av statligverksamhet till län. 1980181:1836 av m.fl. (vpk) 1. att uttalar sig i enlighet med inriktningenav det åtgärdsprogram för att rädda Bergslagen som beskrivs i mofionen. 39, 88 21 57, 70 43, 59 88, 92 79, 85 2. att hemställer hosregeringen om att tillsätta en delegation för Bergslagen med uppgift attgenomföra ätgärdsprogrammet. 1980181:1840 av m.fl. (m, c, fp) 44 28 I motionen yrkas att :iom sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts rörande vissa förändringar avgällande regler vid fördelning av regionalpolitiskt stöd till industrilokaler. 1980/81:1873 av m.fl. (c) 1. attriksdagen som sin mening uttalar vad som anförts i motionen 50 37 Motiveringenfill yrkandet återfinns i motion 1980/81:1870. Yrkande 2har överlämnats till finansutskottet. 1980/81:1874 av . (s) I motionen yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som 86 anförts beträffande behovet av resurser för forskning rörandesambandet mellan näringspolitik, kommunikationspolitik och regionalpolifik, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till utformning av ett stöd 42 till lokalisering av anläggningar för företags-och annan produktionsservice i , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som 61 anförts beträffande decentralisering av sekretariat inomkommittéväsendet till hovrätts- och högskoleorter, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som 61 anförts beträffande utformningen av den statliga förvaltningen isyfte att åstadkomma en bättre regional balans. (s) I motionen yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen 67 54 anförts öm behovet av ökade insatser från statens sida för att utveckla de industrieroch övrig sysselsättning som baseras pä inlandets naturliga fömtsättningar, 2. att riksdagenbeslutar uttala sig för att ett statligt industricentmm 44 31 skall etableras i , kommun, 3. att riksdagenbegär att regeringen med regionalpolitiska medel finan- 67 54sierar uppförandet av en pilotanläggning för träbearbetning med det i 4. att uttalar sig för att kommun flyttasupp från 35 9 stödområde 5 till stödområde 6, 5. att begär attregeringen tar fram lämpliga objekt för lokalisering av statlig offentligverksamhet till . 1980181:1905 av m.fl. (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om näringslivet iStockholmsregionen. 1980/81:1911 av m.fl. (s) I motionen yrkas att begär att regeringen i sinaanvisningar fill kommande länsplaneringsomgångar tar med ovan framfördasynpunkter och fastställer de existerande reella olikheterna mellankvinnors och mäns deltagande i arbetslivet som en avplaneringsfömtsättningarna. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1980/81:1910. Motion väckt med anledning av prop. 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten m. m. 1980/81:107 av m.fl. (vpk) 4. att uttalar att länsplaneringens allmännanivå ej får försämras därför att DIS-systemet avvecklas. Motionen har beträffande yrkandena 1 d) och 3-4 behandlatsi betänkande AU 1980/81:11. Övriga yrkanden har behandlats av näringsutskottet(NU 1980/81:17). Motioner väckta med anledning av prop. 1980/81:67 om vissafrågor angående stålindustrin, m.m. 1980181:1923 av m.fl.(s) 1 motionen yrkas 3. att riksdagenbeslutar uttala sig för att regionalpolitiskt stöd för uppförande av industrilokalerfår utgå till , och kommuner, 4. att riksdagenbegär att regeringen inom etableringssamrådets ram upptar förhandlingar med destörre företagen om utökning av deras verksamheter i de berörda kommunerna, 5. att riksdageninom ramen för redan beviljade medel anslår . för särskildaåtgärder för att utveckla företagen inom läns norra delar. 1980/81:1928 av m.fl. (s) 2. att hos regeringen begär attlokaliseringsstöd för att uppföra kommunala industrilokaler förutom tillNorbergs kommun skall utgå till 2 1980/81. AU 1980/81:23 , , och kommuner. 1980/81:1930av m.Fl. (s) Imotionen yrkas att beslutar 5.att begära att regeringen redovisar resultatet och erfarenheterna avdet hittillsvarande arbetet samt planerade åtgärder för att tryggasysselsättningen på bmksortema. 1980181:1934 av i (s) Imotionen yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna behovet av åtgärder för sysselsättningen på bmksortema. 1980/81:1938 av m.fl. (s) I motionenyrkas att beslutar 2. attden av regeringen utlovade planen för bmksortema snabbt skall redovisas, 5. att uppdra åt regeringen attstödja de projekt som kommer att presenteras för att åstadkommaersättningssysselsättning vid bruksorterna i , 6. att uppdra åt regeringen att setill att de i propositionen presenterade kraven pä företagen att skaffaersättningssysselsättning efterlevs. Motionema1923, 1928, 1930, 1934 och 1938 behandlas i övriga delar av näringsutskottet. 1980/81:1939av Per () Imotionen yrkas att uttalar att medel avsedda för beredskapsarbeteninom får användas för ombyggnad av finvalsverket vid SSABLuleverken i enlighet med vad som anförs i mofionen. I betänkandet ges först en översikt av denregionala utvecklingen. Därefter kommer utskottet in på motioner om riktlinjerför regionalpolifiken. I det sammanhanget behandlas också en del andra motionerav mer allmän karaktär. I de följande avsnitten i betänkandet tar utskottet uppfrågor som rör de regionalpolitiska medlen däribland decentralisering avstatlig verksamhet. Betänkandet innehåller därefter ett avsnitt i vilketbehandlas ett stort antal mofioner med förslag om åtgärder i olika län. I tvåavslutande delar behandlas forskning på det regionalpolitiska området samtanslagsfrågor. Översikt av den regionala utvecklingen Befolkningen i riket ökade under1970-talet med drygt 240000, vilket motsvarar . och länfick de största ökningarna med 16 resp . av den totala ökningen gicktill . Storstadslänen med angränsande län svarade för mer än 70%av den totala ökningen av rikets folkmängd. För skogslänen kan noteras attNorrbottens och procentuellt sett ökade sinbefolkning mer än riket. I har dock inträffat en markant stagnationde . Även och visar en viss folkökningmedan övriga skogslän har en i stort sett oförändrad befolkning. somhelhet företer ett annat mönster för den regionala befolkningsutvecklingen än1960-talet, dä 10000-15000 personer åriigen flyttade ut frän skogslänen. Det ärdock att märka att den senare delen av var utvecklingen mindregynnsam. I flertalet län som inte ingår bland de ovan redovisade lågbefolkningstalen i stort sett stilla . Utvecklingen samt länsstyrelsernasprognoser redovisas i följande tabell. I tabellen har också lagts inde av fastställda befolkningstalen för planeringen i länen. Befolkningsutveckling samt prognos ochbefolkningstalför 1985 AU 1980/81:23 Som framgår av tabellen räknar man med en ickeobetydlig minskning av befolkningen i . Denhittillsvarande ökningen i beräknas också avstanna. Enfortsatt positiv utveckling väntas i , , ochHallands län samt i de båda . Av den beräknade befolkningstillväxteni riket fram fill kommer enligt prognoserna att få merän hälften och storstadslänen med angränsande län . Iett ännu längre perspekfiv ~ - beräknas den totala folkmängdeni minska. Den yrkesverksamma befolkningen kommer enligt prognosernavisserligen att öka något i antal, men de äldre kommer att utgöra en alltstörre del av befolkningen. Befolkningsutvecklingenbestäms dels av antalet födda i förhållande till antalet döda, dels antaletinflyttade i förhållande fill antalet som flyttade ut. Folkmängdensförändringar är 1980 redovisas i tabell 2. Under den senare hälften av 1970-taletredovisas fler döda än födda, dvs. födelseunderskott, i bl. a. ,, , , , Västemorrlands samt län.Under de tre senaste åren har tendensen varit densamma även i län.För är 1980 redovisas de största underskotten - drygt 700 personer - iVärmlands och . och län har 1980 de störstafödelseöverskotten, 4200 resp. 900. De båda nordligaste länen har tradifionellthaft relativt stora födelseöverskott. Även 1980 redovisas för dessa länpositiva siffror. Flyttningarnabestår av inrikes och utrikes flyttningar. negafiva flyttningsnettonunder senare år uppvisas för , , och , samt . Avtabellen framgår att fick vidkännas ett negativtflyttningsnetto till andra län på ca 4800 personer. Denna utflyttninguppvägdes emellertid nästan helt av ett inflyttningsöverskott från utlandet påca 4400. Närmare hälften av nettoinvandringen till går f. ö. till JustStockholms län. AU 1980/81:23 Flyttningarna inom landet över länsgränser harstarkt avtagit , vilket framgår av diagram 1. En förklaringfill denna utveckling är den kraftigt ökade pendlingen som gjort det möjligtför många mindre kommuner att behälla och i en del fall också öka sinfolkmängd. Källa: SÖS Befolkningsförändringar AU 1980/81:23 De inrikes flyttningarnas förändringar istorstadslän, skogslän och övriga län under belysesi diagram 2. Inrikes flyttningsnetton 1961-1979 med fördelning på storstadslän, skogslänoch övriga län Storstadslän övriga län Skogslän Som sagts inträffade markanta förändringarunder 1960-talets sista år. Storstadslänen fick en mer dämpadutveckling med nettoutflyttning till andra län. De olika kommuntypernas andelav befolkningen har också varit i stort sett . Inteheller har det inträffat nägon nettoförskjutning mellan befolkningen inom resp.utanför stödområdena. 1 dessa delar av landet bor 29 resp. avbefolkningen. De relativt små befolkningsändringar som här redovisas i fråga omlänen och de olika ortstyperna ger ett stabilt intryck som inte har sinmotsvarighet om man betraktar kommunernas utveckling i vissa län. Som framgårav de siffror som redovisas i bilagan finns betydande balansproblem. Detgäller särskilt skogslänen, där inlandskommunerna har bestående svårigheteratt hävda sig. AU 1980/81:23 Antalet personer i arbetskraften har successivtökat och är f. n. ca 4,3 miljoner. Utvecklingen redovisas idiagram 3. Som framgår av diagrammet har antalet kvinnor iarbetskraften ökat avsevärt medan antalet män i stort sett varit . Personer i arbetskraften 19651980 Milj 1965 1970 1975 1980 Ar Som framgår av tabellen på s. B3 i bilagan ärtotalantalet arbetstimmar enligt arbetskraftsundersökningama () mindre år1980 än 1976. I sammanhanget bör noteras den kraftiga ökningenav antalet deltidssysselsatta. har det totalaantalet arbetsfimmar (årsmedeltal) minskat med ca 2,5 miljoner. Underperioden redovisas en ökning av antalet arbetstimmar i endast fyra län,nämligen , , samt . Minskningen avantalet arbetstimmar är helt att tillskriva den enskilda sektorn (). Den offentliga sektorn har däremot expanderat med 3 miljoner timmarunder perioden. Andelenav befolkningen i arbetsför ålder som har arbete varierar mellan olika län,vilket framgår av följande kartbild. Siffrorna avser länsstyrelsernasbedömning för . De övre siffrorna anger förvärvsfrekvensen i procentbland män och de undre motsvarande procenttal för kvinnor. AU 1980/81:23 Karta.Sysselsättningsgraden enligt länsstyrelsernas bedömningar Sysselsättningsgraden för män ;ir högst iSkaraborgs län och lägst i . Kvinnosysselsättningen är högst iStockholms län och lägst i . Inom länen finns dessutom betydandeskillnader. Sysselsättningsgraden är lägst för både män och kvinnor iglesbygdskommunerna i stödområde 6. Som framgår av de statistiska uppgifternai bilagan har exempelvis kommun en förvärvsfrekvens för kvinnor påknappt mot i liin som helhet och i riket. Ettsätt att belysa de regionala olikheterna i sysselsättningsgraden är att Jämförasamtliga län med de län som har de högsta sysselsättningsgraderna. Ipropositionen har man också gjort en beräkning av undersysselsättningen. Manhar därvid kommit fram till att undersysselsättningen minskat markant under1970-talet. AU 1980/81:23 Den regionala fördelningen av undersysselsättningenredovisas i diagram 4. Beräknad andel undersysselsatta i procent inom åldersgruppen 1664år med fördelning på län och kön StockiiolmsJönicöpings Malmolius Alvsborgs Södermani.RIKET Vastmanl. . VärmlandsKronobergs Göteb. I 1 = kvinn -1I1r 2 4 -T----- 1--- 1---- 1--- 1--- 1--- 1--- \---- 1---- 1--- \--- 1---- 1---- 1--- 1--- 1--- 1---- \--- 1 6 8 10 12 14 16 18 20 22 Som framgår av siffermaterialet i bilagan tillbetänkandet finns betydande regionala skillnader också när det gällerarbetslöshet och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I diagram 5 på s. 26illustreras situationen i länen . Avsåväl diagram 4 som 5 framgår att det är skogslänen som har de storasysselsättningsproblemen. Den markanta undersysselsättningen i dessa län visarpå långsiktiga strukturella problem som alUid måste beaktas då man görjämförelser med sydligare län med för dagen höga arbetslöshetstal. Av stor betydelse för den regionala utvecklingen ärnäringsstmkturens förändringar. har antalet sysselsatta inomvissa grenar halverats. Det gäller bl. a. jordbmks- och fiskenäringarna samtskogsbm-ket. Antalet industrisysselsatta har gått ned med ca 75000 sedan år1975. Enbart minskade antalet anställda - med bortseendefrån säsongsförändringar - med ca 15000. Bland branscher som minskatsysselsättningen kan främst nämnas tekoindustrin samtjäm- och stålindustrin.Även massa-, pappers- och pappersvaruindustrin, gmvin- AU 1980/81:23 Andelenpersoner i som var arbetslösa eller iarbetsmarknadspolitiska åtgärder i jan. dustrin,träindustrin samt den grafiska industrin har minskat antalet anställda. Idessa branscher beräknas dessutom en fortsatt minskning av sysselsättningen. Genom att vissa bygder domineras av enindustribransch slår ofta strukturkriser hårt regionalt sett. Det gällerexempelvis för (teko), Bergslagen (järn- och stålindustrin) samtvarvsorterna på och i . Regionalpolitikens allmänna mål och inriktningbestäms av . har detta gått fill så att i sambandmed redovisningen av de stora länsplaneringsomgångarna tagit ställning tillriktlinjema . Besluten om riktlinjer har regelmässigtföljts av ställningstaganden fill vilka medel för regionalpolifiskt stöd somskall anvisas. De ekonomiska medlen har anvisats i form av en ram för flerabudgetår. De gällande riktlinjerna för regionalpolitiken går fillbaka påriksdagens beslut (prop. 1978/79:112, AU 23). Vid det tillfälletfastställdes också ramen för den femåriga perioden för regionalpolitiskt stödsom inleddes . Regeringenhar aviserat att den under nästa kommer att lägga fram enregionalpolifisk proposition som bygger bl. a. på länsplanering 1980. Somunderiag för propositionen har man inom AU 1980/81:23 27 initieratett arbete med att bl. a. utvärdera de nuvarande regionalpolitiska medlen. Iett par motioner behandlas frågor om regionalpolifikens inriktning. De mestlångtgående kraven återfinns i vpk:s partimotion 1106. Motionärerna presenterarett tiopunktsprogram som de vill skall läggas till gmnd för politiken. Dessutomvill de att skall begära att regeringen lägger fram förslag om hurdetta program skall förverkligas. De tio punkterna har följande lydelse: Regionalpolitiken skall ske i form av enstyrningsplanering, där ansvariga politiska beslut direkt avgör resursernasfördelning i stort. Ett stort, långsiktigt stafiigtindustriprogram skall läggas upp, inriktat på att starkt höja förädlingsgradeni ekonomin både totalt och i de särskilda branscherna samt med minsta energi-och råvarufillgång skapa maximalt med arbete. De statliga industrierna skallplanmässigt utlokaliseras i skilda regioner. Alla större privatainvesteringar skall med avseende pä sin geografiska fördelning rätta sig eftersamhälleliga beslut. Ett planeringsdepartement skallinrättas med uppgift att ta fram underlaget för och från riksnivå fördelastatliga och större privata investeringar. Den konkreta uppbyggnaden ute ilänen bör skötas av länsorganen, vilka av departement och riksdag bör tilldelasmedel härför. Planeringsdepartement ochlänsorgan skall söka samla investeringar i produktion, infrastruktur och bebyggelsetill större samordnade projekt. Detta är nödvändigt för att få tillräckligtstora insatser och för att garantera fungerande och genomtänkta levnadsmiljöer. Ett nationellt program skallläggas upp för att dämpa privatbilismen och bygga ut kollektivtrafik ochinrikes sjöfart fill högsta tekniska kapacitet. Detta är nödvändigt för atteffektivisera transporterna, rädda kollektivtrafiken i glesbygderna samtsanera storstäderna. Ett program skall läggas uppför att systematiskt undanröja de verkningar hittillsvarande utveckling fått istorstadsregionerna - stocknings-och köproblem, förstöring av den fysiskamiljön, bostadssegregering och ansamUng av sociala problem. Den nuvarandeortsklassificeringen skall avskaffas. Helt nya principer för tätortsutbyggnadbör för framtiden förberedas t. ex. utvecklande av blandstadsprincipen.Målet skall vara städer planerade för social Jämställdhet och ägnade att brytaned skillnaderna mellan stad och land. Existerande småorter ochglesbygder skall vara garanterade fullvärdig försörjning med elementäranyttigheter sanitär utrustning, normal bostadsstandard, dagligvamservicesamt rimliga reseavstånd för dagliga funktioner som skola och arbete. Målsättningenför regionpolifiken skall vara full, effektiv och bestå ende sysselsättning i varje län samt att ingen kommun eller bygd med ett befolkningsunderlag på minst 10000 skall behöva drabbas av kroniska flyttningsförluster. Motionen innehåller dessutom separata yrkanden omomedelbart avskaffande av ortsklassificeringen, slopande avlokaliseringsstödet till förmån för mer samlade insatser, förslag till lagarom etableringskontroll och om styrelserepresentation i företag somuppbär lokaliseringsmedel. AU 1980/81:23 28 Utskottet konstaterar att flera gångeroch senast avslagit motioner med likartade yrkanden. Ettförverkligande av mofionärernas förslag fömtsätter en radikal omgestaltning avsamhället och införande av en regleringsekonomi som inte är förenlig med vårtnuvarande ekonomiska system. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet de upptagnayrkandena i motionen. Till vissa frågor återkommer utskottet i det följande.Det gäller bl. a. frågan om etableringskontroll. m.fl. (c) utvecklar i motion 1811 sinsyn på regionalpolifikens mål och inriktning. Motionärerna anser att detövergripande målet att ge människorna i hela landet tillgång till arbete,service och en god miljö behöver kompletteras och utvidgas. Politiken börenligt motionen baseras på en helhetssyn pä samhällsutvecklingen ur social,samhällsekonomisk och ekologisk synpunkt. Det innebär bl. a. att deregionalpolitiska målen skall vara styrande för all samhällelig verksamhet. I motionenframhålls vikten av en resurssnål produktion och en god hushållning med miljön.Inhemsk självförsörjning mäste eftersträvas i ökad utsträckning och kollektivaoch energisnåla kommunikationer skapas. Vidare betonas vikten av godaboendemiljöer och behovet av service i olika landsdelar. Motionärerna anläggerockså synpunkter pä befolkningsfördelningen i riket. Motionärerna utgår frånatt endast en förhållandevis ringa ökning av befolkningen kan väntas. De villatt denna ökning i sin helhet skall tillföras orter och regioner som bäst är ibehov av ökat befolkningsunderlag för att de regionalpolitiska målen skalluppnås. Det förutsätter i sin tur att ett ökat antal sysselsättningstillfällenskapas i sädana orter och regioner. Åtgärder med en sådan inriktning ärnödvändiga både för att förse den ökade befolkningen med arbete och för atthöja sysselsättningsgraden i de berörda mindre väl utvecklade orterna. Enpolitisk inriktning av det ovan skisserade slaget kan enligt motionärerna bl.a. leda fill följande konsekvenser pä åtgärdssidan. - Utveckling av samhällsservice av olika slaganvänds som ett regionalpo litiskt medel. - Samhälleliga beställningar av olika slag styrs ihögre grad av regionalpo hfiska bedömningar. - Fördelningen av statens, landstingens ochkommunernas arbetsplatser sker med regionalpolitiska utgångspunkter. - Samhällsorganen åläggs att göra enregionalpolitisk bedömning av varje mer betydelsefullt beslut. - Samhällets skatte- och avgiftssystem används ihögre grad som regional politiskt styrmedel. Motionen mynnar ut i ett yrkande att riksdagenskall ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om målet förregionalpolitiken. Utskottetutgår från att regionalpolitikens övergripande mål även kommer attvara att ge alla tillgäng lill arbete, service och en god miljö.