bet · G401KrU24 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:24 medanledning av proposition 1980/81:100 såvitt gäller anslag till idrott ochfriluftsliv jämte motioner 1.Stöd till idrotten. Regeringen har i proposifion 1980/81:100, bilaga 13() under punkt 11 (s. 153-154) föreslagit atttill Stöd fill idrotten för /82 anvisa ett reservafionsanslag av151350 . Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1980/81:354 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen sagts om anslag fill handikapp-, bredd- och mofionsidrotten, 1980/81:1260 av () och KersfinGöthberg (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförs om fortsatta satsningar på kvinnoidrott, handikappidrottsamt bredd- och motionsidrott, 1980/81:1276av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att till Stöd till idrotten med ändring i proposition 1980/81:100 anvisa , 2. att hosregeringen hemställer om förslag a) till arvodesbestämmelser för idrottsledare i enlighet med vad somanförs i motionen, b) fill extra stöd till glesbygdsidrott m. m. för "ett rundareIdrottssverige" i enlighet med vad som anförs i motionen, c) om åtgärder för ett särskilt aktivitetsstöd till klubbar medkvinnoidrott i enlighet med vad som anförs i mofionen, d) fill extrasamhällsstöd för idrottsklubbars breddverksamhet, e) fillstatligt stöd till kommuner för handikappanpassning av idrottsplat ser och -lokaler, f) sominnebär att hela överskottet av tipsmedlen skall överföras som stöd till idrotten i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. attriksdagen hos regeringen hemställer om fillsättandet av en parlamentarisk utredning, med uppdrag att utarbeta förslag om hur kommersialismens grepp över idrotten skall brytas och utarbeta förslag till statliga stipendieformer och former för social trygghet för idrottsutövare på 1Riksdagen 1980/81. KrU1980/81:24 2 elitnivå i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att riksdagenuttalar att i samband med internationella idrottsevenemang i bör istörsta möjliga utsträckning befintliga anläggningar användas och ingaanläggningar av engångskaraktär uppföras och ej heller anläggningar som äröverdimensionerade för normalt bruk, 5. att riksdagenuttalar sig för en avkommersialisering av idrotten, bl. a. innebärande attinternationella idrottsevenemang i med påtagliga kommersiellareklaminslag éj bör åtnjuta samhälleligt stöd, 6. att riksdagenuttalar att idrotten bör få ökat utrymme i skolorna i enlighet med vad somanförs i motionen, 1980/81:1667 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att till Stöd till idrotten /82 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 5milj. Anslaget Stöd till idrotten;Organisationsstöd m. m. används för bidrag till () för den verksamhet som bedrivs av förbundet och till förbundet anslutnaorganisationer. Från anslaget utgår också av regeringen särskilt fastställdabidrag till vissa utanför riksidrottsförbundet stående organisationer. Föranslagets användning gäller de av riksdag beslutade riktlinjerna förorganisationsstödet till idrotten (prop. 1970:79, SU 1970:122, rskr 1970:291).I budgetproposifionen föreslås att de bidrag till idrottsanläggningar som f. n.anvisas från anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. fr. o. /82 skall anvisas från förevarande anslag. Även bidrag till s.k. riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens behov föreslåsfortsättningsvis anvisas från anslaget. Med hänsyn till de nämnda förslagen som innebär anvisandeav ett idrottsanslag med såväl organisafionsstöd som anläggningsstöd, föreslåsi propositionen att benämningen av anslaget ändras till Stöd till idrotten. Somen konsekvens av överföringarna kommer anslaget Stöd fill idrotten:Anläggningsstöd m. m. att ersättas av ett anslag med . m. Utskottethar ingen erinran mot de angivna förändringarna. I propositionen föreslås en höjning av anslaget Stöd tillidrotten med . Av höjningen utgör 3 000 000 kr.överföring av medel från anslaget fill anläggningsstöd. I motion 1276 hemställs om en ytterligare höjning avanslaget med . Motionärernas förslag överensstämmer med vadriksidrotts-styrelsen anhållit om. Ett anslagsbelopp som med 5 milj. kr.överstiger regeringens förslag begärs i motion 1667. KrU1980/81:24 3 Utskottet anser sig inte böraföreslå att gå utöver regeringens förslag som innebär en catreprocentig uppräkning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för /82 och avstyrker motionerna 1276 yrkande 1och 1667. Frågan omanvändande av tipsmedel till idrottsstöd tas uppi motion 1276 (yrkande 2 f). Mofionärerna anser att hela överskottet avfipsmedel bör föras över som stöd fill idrotten och användas dels tillbidrag till kommunerna för uppförande av idrottsanläggningar, dels till stöd åtsmå idrottsklubbar, kvinnoidrott och handikappidrott samt elitidrott. Utskottet har vid flera fillfällen behandlat motionsvisframförda förslag om användande av tipsmedel fill idrottsstöd. I betänkandetKrU 1976/77:33 tog utskottet med en utförlig motivering avstånd från dåaktuella förslag. Utskottet erinrade därvid om att en grundläggandeutgångspunkt för riksdagsbeslutet om formerna för och inriktningen avidrottsstödet var idrottsrörelsens ställning som en bred folkrörelse med storfrihet att genom sina organisafioner fatta beslut i egna angelägenheter.Utskottet hade inte kunnat finna att det förelåg några uttalade önskemål inomidrottsrörelsen och dess huvudorganisafion, , attrelatera det statliga idrottsstödet till fipsmedlen. Detta utgjorde enligtutskottets uppfattning i och för sig fillräcklig grund för ett avvisande av enanslagsberäkning av detta slag. Några tankar i den riktning motionärerna gavuttryck för hade inte heller redovisats idrottsutrednings ingåendeöverväganden beträffande statens stöd till idrotten och därmed sammanhängandefrågor. Idrotten hade, anförde utskottet, rätt till ett betydandesamhällsstöd oberoende av att den via tipsverksamheten filiför statsverketinkomster. Enligt utskottets uppfattning borde samhällets stöd till idrotten påsedvanligt sätt avvägas vid bedömningen av anslagsbelopp till andra ändamål.Det borde också uppmärksammas att en ingående bedömning av frågan omspecialdestinering av tipsmedel krävde överväganden avseende särskilddisposition av andra inkomsttitlar på driftbudgeten såsom Skatt på spel ochTotalisatoravgift. Utskottet anser att den återgivna motiveringen föravstyrkande av tidigare avgivna motioner angående användande av tipsmedel tillidrottsstöd alltjämt äger full giltighet. Med hänsyn härtill och med erinran omatt med stor majoritet avslagit sådana mofionsyrkanden, avstyrkerutskottet yrkande 2 f i motion 1276. I anslutning till frågan om fipsmedel kan noteras attregeringen () efter framställning av Aktiebolaget att behållningen av fipsomgången skall på visst sättfillfalla svensk idrott. I beslutet föreskrivs att medlen skall fördelas så attSveriges riksidrottsförbund erhåller två tredjedelar att användas dels, liksomvid ett tidigare tillfälle, som en utbildningsresurs för män och kvinnor inomelitidrotten, dels som ett stöd för handikappidrottens framtida deltagande i 1* 1980/81. KrU1980/81:24 4 s. k. handikappolympiader och världsspel för handikappade.Den återstående tredjedelen skall tillfalla , somskall använda sin del av pengarna fill ungdomsfotbollen. Med hänsyn dll dennormala omslutningen av en tipsomgång och den extrakampanjinsats från organisationernas sida som är att vänta uppskattasöverskottet till ca 9 milj. kr. Av handlingarna i ärendet framgår att AktiebolagetTipstjänst räknar med att få ett betydande good will-fillskott genom ettarrangemang av detta slag. Bolaget väntar sig också att kampanjen kommer att geen kvardröjande effekt, som leder till en avsevärt ökad omsättning och vinstunder . Det kan således konstateras att idrotten genom en särskildtipsomgång av detta slag får ett betydande tillskott av statUga medel utöverden reguljära anslagsgivningen. Dylika tillskott får självfallet en relafivtstörre betydelse i lägen då stor återhållsamhet måste iakttas i fråga omanslagsökningar. Utskottet anser det väsentligt att idrottsrörelsen själv,lämpligen genom riksidrottsförbundet, ges ett avgörande inflytande överfördelningen av de extra medel som på ovan nämnt sätt kan komma att tillfallaidrotten. kommunisterna återkommer i motion 1276(yrkande 2 a) med hemställan om att regeringen skall lägga fram förslag omarvodesbestämmelser för idrottsledare. Utskottet avstyrkte (KrU1979/80:30) ett motsvarande motionsyrkande med motiveringen att frågan omekonomiskt stöd till idrottsledare enligt utskottets uppfattning borde avgörasav idrottsrörelsen själv inom ramen för bl. a. de medel som statsmakternaställer till dess förfogande. Därjämte vill utskottet upplysa om attidrottsledarfrågor behandlas i det idéprogram som presenterats av enarbetsgrupp som filisatts av riksidrottsstyrelsen med uppgift att utarbetaförslag till handlingsprogram för den svenska idrottsrörelsen inför 1980-talet.I idéprogrammet, kallat Idrott 80, förordar gruppen att riksidrottsförbundetgenom en särskild utredning undersöker förutsättningarna att engagera fleranställda idrottsinstruktörer i det lokala föreningsarbetet. Verksamhetensinriktning och omfattning, organisations- och anställningsförhållanden samtresurser och resurskällor anges vara väsentliga frågor att klarlägga i en sådanutredning. Dessutom, heter det, måste självfallet utredningen redovisa hur ensådan utveckling går att förena med idrottens roll som folkrörelse. Motionärerna förespråkar även ett extra stöd tillglesbygdsidrott m. m. för att idrottsrörelsen skall kunna leva upp fillparollen "ett rundare Idrottssverige" (yrkande 2 b). Som anförs imofionen har ett idrottsreseavtal ingåtts mellan riksidrottsförundet och Reso.Med anledning av ett likalydande yrkande upplyste utskottet om inom riksidrottsförbundet utreder på vilket sätt man skall gå vidare föratt ytterligare underlätta situationen för idrottsklubbar som är belägna påstort avstånd från de stora tävlingsarenoma och därigenom har dryga kostnaderför sitt idrottsutbyte. KrU1980/81:24 5 Utskottet kan således konstateraatt de båda frågor motionärerna tar upp i yrkandena 2 a och 2 b i mofion 1276uppmärksammats av idrottsrörelsen själv. Med hänsyn härfill finns inteanledning för att begära särskilda förslag från regeringen angåendestöd till idrottsledare eller glesbygdsidrott. Yrkandena härom avstyrks. I mofion 354 (s) framhålls den särskilda betydelse sommåste tillmätas riksid ro ttsstyrelsens avvägning vid fördelningen av medeltill anslutna organisationer och till vissa utanför RF stående organisafioner iett läge där det statliga stödet fill idrotten reellt sett torde komma attminska. Motionärerna anser det angeläget att framhåller värdet ochangelägenheten av att bredd- och mofionsidrottens, hksom handikappidrottensbehov särskilt uppmärksammas. Åven i motion 1260 (c) understryks attprioriteringsfrågorna fått ökad vikt. Motionärerna anser sålunda attmålsättningen "idrott åt alla" fått en än viktigare innebörd för deprioriteringar som ofrånkomligen måste göras, inte minst inom den organiseradeidrottsrörelsen själv. Det är enligt motionärerna angeläget att behovet avfortsatta satsningar på kvinnoidrott, handikappidrott samt bredd- ochmotionsverksamhet tillmäts stor betydelse. I båda motionerna hemställs att de synpunkter påidrottsstödets inriktning och fördelning som kommit till uttryck i motionernages till känna för regeringen. Med anledning av motionerna 354 och 1260 får utskottetanföra följande. Som inledningsvis redovisats gäller för användningen avdet statliga stödet till idrottens organisationer de riktlinjer som fattade beslut om med anledning av proposifion 1970:79 om stöd tillidrotten. Propositionen grundades på de förslag som lagts fram av 1965 årsidrottsutredning i betänkandet (SOU 1969:29) Idrott åt alla. 1970 årsriksdagsbeslut innebar en förstärkning av det statliga stödet till idrottensamtidigt som en samordning av medelsanvisningen till idrottsändamål genomfördes.En grundläggande tanke vid förstärkningen av stödet var att öka insatserna förmotions- och breddidrott. Som påpekades i proposition 1970:79 slötidrottsrörelsen entydigt upp kring denna tanke. Inriktningen mot motions- ochbreddidrott stöddes också av en enig riksdag. Angelägenheten av ökade satsningar på bredd- ochmotionsverksamhet har framhållits i regeringens århga budgetförslag föridrottsändamål under hela 1970-taIet. har vidare särskiltbetonat den samlade idrottsrörelsens uppgift att söka nå nya grupper förregelbunden motion och att ytteriigare stärka breddidrotten (KrU 1975/76:11). Vad beträffar ökade insatser för kvinnlig idrott harutskottet fr. o. m. 1977 som sin uppfattning uttryckt att det ärangeläget att man inom idrottsrörelsen energiskt fullföljer strävandena attåstadkomma ökat utrymme för kvinnoidrotten och att skapa jämlika förhållandenför män och kvinnor. Utskottet har därvid också pekat på de specialsatsningarsom KrU1980/81:24 6 riksidrottsförbundet gjort påkvinnlig idrott. Med anledning av motionerna 354 och 1260 vill utskottetredovisa utvecklingen av bidragen till de olika idrottsförbunden under perioden1976/77-1980/81. De ordinarie bidragen till 49 specialförbund, som erhållit sådana bidrag, ökade från totalt 35 765 000 till 65 170 000kr., eller . Spridningen mellan förbunden var relativt stor. låg ökningen , medan fio förbund låg och13 . bidrag ökade ochKorporationsidrottsförbundets . För , som står utanförRF, ökade bidraget . Dessa uppgifter ger inte underlag för någrabestämda slutsatser beträffande de i motionerna aktualiseradeprioriteringsfrågorna. Utskottet har också orienterat sig om dels de allmännagrundsatser som fastställde, dels innehållet i dettidigare nämnda idéprogrammet för idrottsrörelsen - Idrott 80. Central isammanhanget är den första av dessa grundsatser som lyder: Idrott skallinriktas på att utveckla individen positivt i såväl fysiskt och psykiskt somsocialt och kulturellt avseende, liksom definitionen av idrott som förklararatt idrott är fysisk aktivitet som människor utövar för att få motion ochrekreafion och/eller uppnå tävlingsresultat. I Idrott 80 läggs fram förslag fill handlingslinjer inomidrottsrörelsens olika verksamhetsområden. Särskilda avsnitt ägnas åt en mängdolika områden, såsom friskvård, tävlingsidrott, elitidrott, motionsidrott,kvinnlig idrott samt idrott för handikappade. Det föreslagna programmet syftarfill att många fler människor än nu skall ägna sig åt idrott och motion. Iidéprogrammet liksom i riksidrottsförbundets anslagsframställning framhålls attytterligare medel behövs för att ta nya initiativ, exempelvis inom kvinnoidrottsamt för verksamhet som riktar sig till pensionärer och handikappade. Det kanvidare nämnas att Idrott 80 innehåller principiella synpunkter beträffandenormer för bidragsfördelningen, val av bidragskriterier m.m. Enligt utskottets bedömning har riksidrottsförbundetsplaneringsarbete inför 1980-talet en inriktning som står i överensstämmelse meddet synsätt som kan sammanfattas i begreppet "idrott åt alla".Utskottet delar motionärernas uppfattning att prioriteringsfrågorna måstetillmätas särskilt stor vikt i ett läge då stödet till idrotten kanökas i den takt som varit fallet . Mot den angivna bakgrunden föreslårutskottet att med anledning av motionerna 354 och 1260 som sin meningger till känna för regeringen att handikapp-, bredd- och motionsidrott samtkvinnoidrott i enlighet med motionernas syfte särskilt bör uppmärksammas vidriksidrottsstyrelsens fördelning av stödet till idrotten inom givnaanslagsramar. Yrkandena2 c och 2 d i motion 1276 gäller särskilt aktivitetsstöd till KrU 1980/81:24 7 extra samhällsstöd för idrottsklubbars breddverksamhet. avslogförra året två motsvarande motionsyrkanden. Med erinran härom och medhänvisning till vad utskottet anfört om inriktningen av stödet tillidrotten avstyrker utskottet de yrkanden som är i fråga. Medhänsyn till de principiella invändningar utskottet (KrU 1979/80:30)redovisade i fråga om specialdestinerade statsbidrag till kommunerna avstyrkerutskottet mofion 1276 i den del motionen avser statligt stöd till kommuner förhandikappanpassning av idrottsplatser och -lokaler (yrkande 2e). Riksdagenhar avslagit motionsyrkanden från vänsterpartietkommunisterna om en parlamentarisk utredning med uppdrag att utarbeta förslagom hur kommersialismens grepp över idrotten skall kunna brytas. Utskottet har isin motivering bl. a. hänvisat till att riksidrottsförbundet följerutvecklingen i fråga om idrottens beroende av kommersiella intressen. a.kan nämnas att en rapport, Idrottens kommersialisering, 1978 redovisades av enarbetsgrupp som tillsatts av riksidrottsstyrelsen. Utskottet är inte heller nuav den uppfattningen att problem av den art som tas upp i mofion 1276 kan lösasgenom att de bearbetas av en parlamentarisk utredning. Enannan uppgift för den utredning mofionärerna förordat bör enligt dem vara attutarbeta förslag till statliga stipendieformer och till åtgärder för socialtrygghet för idrottsutövare på elitnivå. Elitidrottarnas villkor i vid meninghar uppmärksammats i Idrott 80. Något särskilt inifiativ från sidafinner utskottet inte erforderligt. Med det anförda avstyrkerutskottet yrkande 3 i motion 1276. Utskottetvill inte förorda att gör några uttalanden om vare sig anläggningarför internationella idrottsevenemang eller det samhälleliga stödet till sådanaarrangemang. Motion 1276 avstyrks alltså i dessa delar (yrkandena 4 och 5). Isamma motion hävdas att lek och idrott bör få ökat utrymme i skolor ochförskolor. Motionärerna anser att det bör vara en självklar rätfighet förförskolebarn att få leka och idrotta på en vältilltagen yta under sakkunnig ledning av ledare som fått utbildning i att insebarns verkliga behov. Idrotten bör enligt motionärerna få ökat utrymme även iskolorna, så att all idrott för barn kan bedrivas i skolan. Deförslag som läggs fram i motion 1276 i fråga om lek och idrott i förskolor ochskolor är synnerligen långtgående. De skulle inte kunna genomföras utanomfattande ekonomiska och pedagogiska insatser. Självfallet är det - både iförskola och skola - angeläget med en varierad verksamhet som tillgodoser ävenbehov av fysiska aktiviteter och som tar till vara barns rörelseglädje. Det ärdärvid viktigt att man på bästa möjliga sätt utnyttjar de förutsättningar sområder lokalt i fråga om tillgång på lokaler, friluftsområden etc. Någon centralstyrning av det slag motionärerna synes syfta till i fråga om lek- och KrU1980/81:24 8 idrottsverksamhet bör enligt utskottets uppfattning intekomma i fråga. Utskottet avstyrker yrkande 6 i motion 1276. Under åberopande avdet anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1980/81:100 och med avslag på mofionerna1980/81:1276 yrkande 1 och 1980/81:1667 till Stöd till idrotten för budgetåret1981/82 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att riksdagensom sin mening ger till känna för regeringen vad utskottet med anledning avmofionerna 1980/81:354 och 1980/81:1260 anfört om inriktningen av det statligastödet fill idrotten, 3. att riksdagenavslår mofion 1980/81:1276 yrkandena 2-6. Stöd till friluftslivet m. m. Regeringen har underpunkt I 2 (s. 155-160) föreslagit att fill Stöd fill friluftslivet m.m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet mofionerna 1980/81:544 av m.fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att anhåller att regeringen 2. förändrarenmansutredningen om den statliga rekreations- och turist-poHtiken till enbredare parlamentarisk utredning med oförändrat krav på ett skyndsamt arbete, 3. ger utredningentilläggsdirektiv att föreslå åtgärder mot att attraktiva områden inom de primärarekreationsområdena privatiseras, 1980/81:953 av ()vari yrkas att uttalar sig för att DHR ur anslaget Bidrag tillrekreationsanläggningar av riksintresse erhåller statligt bidrag till de imotionen omnämnda rekreationsanläggningarna. Från det nuvarande anslaget Stödtill idrotten; Anläggningsstöd m. m. lämnas bl. a. bidrag fill rekreafions- ochfriluftsanläggningar som är av riksintresse. Bidrag härför utgår från ensärskild anslagspost enligt riktlinjer som fastställts av samt enligtvissa på dessa rikflinjer grundade normer, vilka angivits av regeringen. Enligtgällande normer kan - i mån av fillgång på medel - bidrag för fjällanläggningarmedges av anläggningskostnaderna och bidrag för boendeanläggningaravsedda för turism av anläggningskostnaderna. Bidrag utgårinte för inventariekostnader. KrU 1980/81:24 9 Enligt mofion 953 måste de rekreationsanläggningarsom drivs av () betraktas som en del av detrekreationsutbud som kan erhålla statligt stöd. Motionären framhåller attanläggningarnas utformning, deras speciella användningsområde och, jämfört medkonventionella rekreationsanläggningar, stora personalstyrka gör att driftkostnadernablir höga. 1 motionen hemställs att uttalar sig för att DHR erhållerstatligt bidrag till anläggningarna i fråga från den nämnda anslagsposten.Motionärens önskemål synes i huvudsak gå ut på stöd till de befintligaanläggningarnas drift. Utskottetfår med anledning av motionen hänvisa till att det bidrag motionären åsyftat äravsett endast för anläggningskostnader. Bidrag utgår inte alls filldriftkostnader. Med hänsyn härtill kan utskottet inte tillstyrka att riksdagengör det i motionen yrkade uttalandet, varför motionen avstyrks. Utskottethar under punkt 1 redogjort för vissa i propositionen föreslagna förändringarav anslagets användningsområde, vilka föranleder ändrad benämning av anslaget.Regeringen föreslår att ett reservationsanslag av . anvisas tillStöd till friluftshvet m. m. för nästa budgetår. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen. Utskottetövergår härefter till att behandla frågor som rör den turist- och rekreationspolitiskautredningen. Regeringentillkallade 1979 en särskild utredare (landshövding ) meduppdrag att se över vissa frågor inom rekreafions- och turistområdet. Idirektiven framhålls bl. a. att den organisation som sköter samhälletsinsatser på området i fråga är splittrad genom att ansvaret delas mellan fleradepartement, myndigheter och organisafioner. Förslag om en förenklad, samordnadoch effektiviserad statlig administration förutsätts bli redovisade med förtur.Enligt direktiven bör utredningen sammanfattningsvis ge underlag för en samladrekreafionspolitisk bedömning, däri inbegripet en bedömning av vilka insatsersom erfordras för att skapa jämlikhet i fråga om människors möjligheter attutnyttja den ökade fritiden. Imotion 544 hemställs att anhåller att regeringen förändrar denturist- och rekreationspolitiska utredningen till en bredare parlamentariskutredning, dock med bibehållet krav på skyndsamt arbete. (KrU 1979/80:30) behandlade ett likalydande motionsyrkandekonstaterade utskottet att utredningen i en första fas avsåg att ägna sig åtkartläggning, probleminventering och problemanalys samt att utredningen hadeatt redovisa förslag rörande de administrativa frågorna med förtur. uppfattning var nämnda arbetsuppgifter inte av den arten att detskulle innebära någon fördel att de behandlades i en större, parlamentarisktsammansatt utredning. Utskottet kom av angivna skäl till den slutsatsen attutredningens sammansättning vid den fidpunkten inte borde förändras. KrU1980/81:24 10 Utskottet har inhämtat attutredningen avser att lägga fram ett delbetänkande rörande denstatliga administrationen inom turist- och rekreationsområdena. Den därpåföljande delen av utredningsarbetet kommer att avse rekreationspolitisktbetydelsefulla åtgärder. Som utskottet anförde i betänkande 1979/80:30 kanfrågan om att bredda utredningens sammansättning behöva aktualiseras infördetta senare skede i utredningsarbetet. Det bör ankomma på regeringen attpröva på vilket sätt utredningen skall ges ett parlamentariskt inslag och hurolika intressen och åsiktsriktningar därvid skall bli företrädda. med anledning av yrkande 2 i motion 544 anfört om en breddning av denturist- och rekreafionspolitiska utredningen bör som sin mening getill känna för regeringen.