bet · G401TU16 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett bifall härtill innebär ett tidigareläggande av ovan nämndaprojekt. Genom att nu beräkna ca 14,0 milj. kr. för byggandeav bro mellan Strömsholmen och Bjursund torde detta projekt kunna sättasi gång, och därigenom kan den eftersträvade besparingseffekten snabbare uppnås. vid Liljedalssundet bör beräknas ca 4,0 milj. kr. och för Brosundet ca 2,5milj. Vidarebör för broar mellan och samt Ham-burgsund-Hamburgöberäknas 7,0 resp. 8,5 milj. kr. För bro mellan och Björsund börberäknas 5,0 milj. kr. Även vid Sundet-Hasselönbör färjeleden ersättas med bro. Också andra liknandeprojekt bör kunna komma i fråga. Vidett bifall till ett eller flera av de ovan nämnda förslagen bör härförerforderliga medel anvisas. Det bör därför ankomma på regeringen att påtilläggsbudget återkomma med förslag om sålunda erforderliga medel, högstintill det av motionärerna angivna beloppet om 50 milj. kr. härom anfört och vilket av bör ges regeringen till kännainnebär ett tillgodoseende av motionärernas yrkanden. dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande byggande av vissa broar att a. med anledningav motionerna 1980/81:575 (s) och 1980/ 81:1744 (s) yrkandena 7 och 11 i berörda delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en bro över Brosundet, b. med anledningav motionerna 1980/81:1329 (s) och 1980/ 81; 1744 (s) yrkandena 7 och 11 i berörda delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en broförbin delse mellan Sundet och Hasselön i kommun, c. med anledningav motionerna 1980/81:1348 (s) och 1980/ 81; 1744 (s) yrkandena 7 och 11 i berörda delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om broar mellan och samt mellan och Hamburgö, d. med anledningav motionerna 1980/81:1721 (s) och 1980/ 81:1744 (s) yrkandena 7 och 11 i berörda delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en bro vid Bjursundsström, e. med anledningav motionerna 1980/81:1737 (s) och 1980/ 81; 1470 (s) i denna del samt 1980/81:1744 (s) yrkandena 7 och 11 i berörda delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om bro över Liljedalssundet, f. med anledningav motionerna 1980/81:1741 (s) i vad den avser bro mellan och Björsund och 1980/81; 1744 (s) yrkan- TU1980/81:16 34 dena 7 och 11 i berörda delar som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, g. medanledning av motion 1980/81:1744 (s) yrkandena 7 och 11 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om medelsäskande påtilläggsbudget under anslaget till Byggande av statliga vägar för byggande avangivna broförbindelser, 5. beträffande anslaget Byggande av .statliga vägar (mom.7 b) , ,, , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Ej heller" och slutar med "100milj. bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet anser dock att med hänsyn till de angelägnabehov som även i övrigt föreligger på vägbyggnadsområdet en höjning av anslagetByggande av statliga vägar bör ske med 30 milj. kr. Härigenom tillgodoses också i viss mån yrkandet i motion1980/81:1096 (vpk) om en höjning av anslaget med 100 milj. kr. dels att utskottets hemställanunder 7 b bort ha följande lydelse; 7. att (b) medanledning av regeringens förslag och motionerna 1980/ 81: 1096 (vpk) yrkande 2och 1980/81: 1744 (s) yrkande 11 i återstående del samt med avslag på motion1980/81: 1731 (vpk) till Byggande av statliga vägar för /82anvisar ett reservationsanslag på , 6. beträffande bidrag till cykelvägar (mom. 9 a) , ,, , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 18 börjar med "Även utskottet" och på s. 19 slutarmed "avstyrks därför." bort ersättas med text av följande lydelse: Även utskottet anser bidragsgivningen till byggande avcykelleder angelägen. Såsom i motion 1980/81:1744 (s) framhållits bör därtorden av tidigare beslutade nivån av bidragsmedel om 20 milj. kr.härför ligga fast. Utskottet tillstyrker följaktligen yrkandet härom. Utskottet är däremot inte berett tillstyrka yrkandet imotion 1980/81:764 (c) att inom anslagets ram en höjning sker av anslagspostentill bidrag till vissa trafikanläggningar till 50 milj. kr. Till viss deltillgodoses dock syftet med motionen genom vad förut anförts. härom anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 9a bort haföljande lydelse; 9: beträffande bidrag till cykelvägar att (a) med bifall till motion1980/81: 1744 (s) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. 7. beträffandebidrag till spårtrafikanläggningar m. m. (mom. 10 a) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 19som börjar med "Redan i" och slutar med "framlagdautredningsförslag." bort ersättas med text av följande lydelse; Ibudgetpropositionen finns inte något förslag till bidragssystem för den kollektiva tätortstrafiken i enlighet med trafikpolitiska beslut. Det handlar såsom i motion 1980/81; 1744 (s) framhålls om kollektivtrafik utredningens (KOLT) förslag i syfte att förbättra villkoren för den kollek tiva trafiken. Investeringar i spårtrafikanläggningar skulle enligt förslaget jämställas med investeringar i gator och vägar. Spårtrafiken är som motio närerna understryker av stor betydelse i storstadsregionerna där den före kommer i olika varianter; spårvagnar, tunnelbanor och förortståg av olika slag pendeltåg. Det är även enligt utskottets uppfattning angeläget att möjligheter ges till fortsatta satsningar på den spårbundna trafiken. Frågan om bidrag till spårtrafikanläggningar bör därför redovisas senast i nästa års budgetproposition. nu anfört och som innebär ett bifall till yrkandena i motion 1980/81;1744 (s) och 1980/81:383 (partimotion, vpk) i samma ämne bör av gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 10 a bort haföljande lydelse; 10. beträffande bidrag till spårtrafikanläggningar m. m. attriksdagen (a) med bifall tillmotionerna 1980/81:383 (vpk) och 1980/ 81; 1744 (s) yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 8, beträffandeprioritering av kollektivtrafikinvesteringar på lånemarkna den (mom. 11) , , , , , (alla s) anser dels att det stycke av utskottets yttrande på s. 20som börjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "dennadel." bort ersättas med text av följande lydelse; Utskottet delar motionärernas uppfattninghärvidlag. Inte minst inom storstadsområdena krävs omfattande investeringar föratt klara av dessa frågor. Med ett allt kärvare läge på kreditmarknaden kansålunda svårigheter uppkomma att finansiera planerade och beslutadeinvesteringar i kollektivtrafikanläggningar. Utskottet tillstyrker alltsåyrkandet. Vad härom anförts bör avriksdagen ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande prioritering avkollektivtrafikinvesteringar på lånemarknaden att med bifalltill motion 1980/81: 1744 (s) yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört. 9.beträffande anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator , , , , , och (alla s) anser dels att det stycke av utskottets yttrande pä s. 20som börjar med "Utskottet har" och slutar med "frågor m.m." bort ersättas med text av följande lydelse: Trafiksanerandeoch trafikreglerande åtgärder är också viktiga medel för att i centralatätortsdelar skapa en bättre miljö och en bättre kollektivtrafik. Ett annatexempel på hur kollektivtrafikberedningen kan använda bidragen gällertrafiksignaler som prioriterar kollektivtrafik. Om en kommun avser att läggaom hela sitl signalsystem för att åstadkomma en förbättring för den kollektivatrafiken bör således denna typ av bidrag kunna användas. finner dessa frågor angelägna. Kollektivtrafikberedningen bör därförfå disponera i enlighet med motionärernas förslag ytterligare 20 milj. kr. föratt stödja utvecklingsprojekt och investeringar för den kollektiva trafiken. dels att det stycke i utskottets yttrande som på s.20 börjar med "Av utskottets" och slutar med "400 milj.kr." bort ha följande lydelse: Avdet anförda följer att utskottet för nästa budgetär tillstyrker enmedelsanvisning under anslaget om 340 milj. kr. Härigenom tillgodoses i vissutsträckning också yrkandet i motion 1980/81; 1096 (vpk) om en höjning avanslaget till 400 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse; 12. att med anledning av regeringensförslag och motion 1980/81; 1096 (vpk) yrkande 4 samt med bifall till motion1980/ 81:1744(s) yrkandena 1 och 10 till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatorför /82 anvisar ett reservationsanslag på , 10.beträffande motiveringen för utskottets yrkande i vad avser vissa väg-ochbrobyggnader (mom. 19 ad) , , , , , och (alla s) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "I motion" ochpå s. 23 slutar med "i ." bort ersättas med text av följandelydelse; Imotion 1980/81:263 (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att nybyggnad av bör genomföras som tidigare planerats och attvägunderhållet ej far försämras. 1 motion 1980/81; 1738 (s) yrkas att riksdagenhos regeringen begär upprustning och ombyggnad av väg 400 genom omfördelning avväganslaget i 1981/riksstat. Vidare yrkas, såvitt nu är i fråga, imotion 1980/81; 1470 (s) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om särskilda investeringar i vägar.Slutligen begärs i motion 1980/81:1505 (s) att hos regeringenhemställer att statens vägverk ges i uppdrag att vid fördelning av anslagbeakta behovet av förbättringar och utbyggnader i . Utskottet får medanledning härav anföra följande. Riksdagenstrafikpolitiska beslut är 1979 innebar att fick en grund att stå påför planeringen av den framtida väghållningen. planer förinvesteringar och drift har också byggts upp med trafikpolitiskabeslut som grund, vilket innebär att innehållet i flerårs- ochfördelningsplaner skall genomföras och att driftverksamheten skall utföras sådan nivå att vägnätet skall kunna hållas i nuvarande skick så attkapitalförstöring inte riskeras. Omman ser till hela vägbudgeten har emellertid regeringen nu dragit ner mer än 1miljard kronor på den programnivå som anbefalls trafikpolitiskabeslut och 640 milj. kr. En mängd planeradebyggen måste skjutas som en accelererandekapitalförstöring sker av vägnätet och servicenivån sänks. Desvårigheter som blivit en följd härav exemplifieras bl. a. i de båda nämndamotionerna. Möjligheterna att få berörda vägföretag utförda skulleotvivelaktigt ha förelegat om tidigare nämnda intentioner fullföljts.Risk föreligger nu att företagen får skjutas . Även i andra delarav landet får de genom medelsbristen framtvingade besparingsåtgärdernaolyckliga konsekvenser ur såväl sysselsättningspolitiska som regionalpolitiskaoch -ekonomiska synpunkter. a. del drabbas sålunda urindustri- och skogsbrukssynpunkt angelägna vägbe-hov. I vad gäller Skånelänenberörs inte minst bebyggelse-, planerings- och arbetsmarknadssituationen m. m.ogynnsamt. Utskottet finner mot bakgrund bl. a. av det anfördaen ökad anslagstilldelning för vägbyggandet i hög grad angelägen. Härigenomskulle också förut nämnda behov kunna bättre tillgodoses. Utskottetutgår vidare från att de i föreliggande motioner aktualiserade vägprojekten kankomma till utförande genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Inte minst gällerdeUa för och del, där sysselsättningspolitiska åtgärder måstevidtas för att motverka den ökning av arbetslösheten som där kan förväntas underden . I nuvarande läge måste emellertid - av tidigare anfördaskäl - en noggrann angelägenhetsgradering av aktuella vägbyggnadsföretag ske.Utskottet vill i anslutning härtill erinra om att frågor om projektering samtbyggande och drift av allmänna vägar regleras genom föreskrifter i väglagen ochvägkungörelsen. Vid fördelningen av medel, som pä statsbudgeten anvisas förbyggande av vägar, skall hänsyn tas till vägbehoven i olika delar av riket.Utskoftet förutsätter också a« så sker samt att därvid kraven på en likformigstandard för landets olika delar vederbödigen beaktas. De för väg- ochgatubyggandet gällande flerårs- och fördelningsplanerna upprättas i enlighetmed vägkungörelsens bestämmelser och vissa andra bidragsföreskrifter förtioårsperioder och förnyas . Planerna kan dessutom ändras mellande normala revideringstillfällena. Detär enligt utskottets uppfattning av stor vikt att vägbyggnadsobjektentillkommer i den prioriteringsordning som de regionala och kommunalainstanserna i samverkan med uppställt. Fr. o. m. har f ö.länsstyrelserna bemyndigande att fastställa de nya flerårsplanerna för byggandeav länsvägar, dvs. för det vägnät som betjänar företrädesvis de regionala ochlokala transportuppgifterna. I anslutning härtill må också erinras om den storaflexibilitet som kännetäcknar vägplaneringen. I fråga om anslag för vägbyggandesom tillkommer av sysselsättningspolitiska skäl är det enligt utskottets meninglikaså av stor vikt att vägobjekten som regel utväljs av de berördamyndigheterna inom den ramplanering som finns redovisad i flerårs- ochlångtidsplanerna. Dock bör projekt som redan påbörjats med anlitande avberedskapsmedel fullföljas. Underhänvisning till vad utskottet i nu berörda frågor anfört och då även de avmotionerna aktualiserade projekten enligt utskottets uppfattning måste prövasi den för handläggning av vägärenden m.m. stadgade ordningen synes de nämndamotionsyrkandena böra lämnas utan åtgärd frän sida. beträffandeutbyggnad av tunnelbana till (mom. 7 a) , och (alla c) anför: I princip delar vi utskottets uppfattning att ev.bidrag till tunnelbanor skall utgå ur anslaget för byggande av statliga vägar iden aktuella regionen. Detta bör då ske genom motsvarande neddragning avanslagen till byggande av regionens riks- och primära länsvägar eftersom det ärtrafiken på dessa, som bör kunna reduceras genom tunnelbanans tillkomst. Närdet gäller bl.a. i motionerna 1980/81:1343 (fp) och 1980/81; 1744 (s)aktualiserad utbyggnad av tunnelbana till så är vi dock av denuppfattningen att denna ej bör komma till stånd utan att i ställetbör bibehållas och upprustas. Norttsdti Tryckeri, 1981