bet · G401KU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Vidare framhöll att man vid affärens upprinnelse,som gick tillbaks till den socialdemokratiska regeringens tid, hade haft olikaländer och olika projekt på tal. Det hade emellertid visat sig att saken hademilitärt intresse och att den personal som skulle utbildas var militärer. Densvenska lagen rörande krigsmaterielexport var uppbyggd på vissa principer.Frågan i detta fall var hur dessa principer kunde påverkas av sådana affärersom den aktuella. Således borde exportreglerna ses över. Huvudsaken var att allform av vapenexport till spänningsfyllda områden stoppades. fick enredogörelse för utbildningsprojektet av och . Den22 januari besvarade 1980 handelsministern en fråga i av OlleWästberg (fp) om regeringen avsåg att vidta åtgärder för att förhindrautbildningen. Handelsministern svarade att utbildningens innehåll var civiltinriktad och att regeringen inte såg någon anledning eller möjlighet att tvingaföretaget att bryta avtalet. publicerades i pressen ytterligare materialrörande TELUB av den innebörden att utbildningen skulle ha en militärinriktning. Mot den bakgrunden kallade handelsministern till ett mötesom ägde rum KU1980/81:25 45 Det försäkrades härvid att utbildningen var helt civil. 18/3 1980 Ursprungligen var det tänkt attde libyska eleverna skulle komma till . De anländeemellertid först . förekom ytterligare ett möte påhandelsdepartementet 21/4 1980 med och . Närvarande var ocksåbl. a. industriminister och krigsmaterielinspektören. Även viddetta tillfälle försäkrades att tidigare lämnade uppgifter angåendeutbildningen var rikfiga. TELUB:s styrelseordförande har vid utfrågningen införutskottet förklarat att hans styrelse tidigare och handelsministern vid mötetden av fått följande redovisning om innehållet iutbildningen: Utbildningen vid Telubs teknikskolaär uppdelad på fem utbildningslinjer: fyra tekniska och en administrativ. Detekniska utbildningslinjerna omfattar datateknik, radarteknik, styr- ochreglerteknik samt telekommunikationer. Utbildningen pä de tekniska linjerna ärfyraårig, medan den administrativa linjen är treårig. Målet för utbildningen påde tekniska linjerna är att eleverna efter genomgången utbildning skall hauppnått svensk gymnasiekompetens i matematik, fysik, el-lära, elektronik,telekommunikationer, styr- och reglerteknik och engelska. Härutöver skalleleverna genom prakfiska övningar ges tillfälle att handha datorer, telekommunikations-och reglerutrustning för att förstå problem förknippade med drift och underhållav sådan utrustning. Målet på den administrativa linjen är att eleverna skallkunna medverka vid upphandling av tekniskt komplicerad utrustning. har beträffandeutbildningsplanläggningen inför utskottet uttalat att han inte vidsammanträffandet med handelsministern ochförsvarsministern och inte heller senare fillkrigsmaterielkommittén och konsfitufionsutskottet lämnat heltkomplett information angående detaljerna i de hemliga dokument som avserutbildningen. Detta skedde av sekretesshänsyn till den libyske uppdragsgivarensedan kontraktet undertecknats. har för utskottet i samband med årets granskningav TELUB-affären företett den tidigare nämnda promemorian som enligt Dahlbergsuppgift delgavs . Av promemorian framgår att s, k,militära applikationer skall ingå i de fyra utbildningslinjer som avser utbildningi radarteknik, robotteknik, telekommunikation och datateknik. har i denna del anfört bl. a. följande införutskottet: fick ett brev frånpersonalorganisafionerna i 12/12 1980 Telub som påtalade att det fanns utbildningsplanersom inte delgetts personalorganisafionerna när kontraktet skrevs eller senareoch att de sålunda hade deltagit i beslutet under felakfiga förutsättningar. Deställde den frågan till styrelsen, om styrelsen kände till att det fanns enhemlig utbildningsplan vid sidan av den öppna som hade redovisats i olikasammanhang. Ett sammanträde ägde rum i med Dahlbergoch vice ordföranden och ytterligare en styrelsemedlem. Det framkom då att detfanns två versioner av utbildningsplanen för den senare delen av utbildningen,vilket kom som en stor överraskning. KU1980/81:25 46 trade redovisade att det fanns tvåutbildningsplaner. Han meddelade att han av sekretesskäl inte hade redovisatplanerna för styrelsen eller för personalorganisationerna eller vid dekontakter som hade varit med krigsmaterielinspektören och handelsministern.Styrelsen beslöt att kontakt skulle tas med krigsmaterielinspektören, vilketskedde , då visade upp planerna och redovisade densituation som hade uppstått. meddelade krigsmaterielinspektörenhandelsminis- 30/1 1981 tern att det framkommit att det senare stadiet avden fyraåriga utbildningen skulle ha militär-tekniska inslag. Handelsministerninformerade statsministern, utrikesministern och industriministernom detta. informerades ekonomi- och försvarsministrarna. Regeringen uppdrog genom beslut åtkrigsmateriel- 12/2 1981 inspektören att följa den utbildning av libyskamedborgare som äger rum vid TELUB:s teknikskola i samt att fortlöpandehålla regeringen underrättad om utbildningens innehåll och inriktning. Iregeringsbeslutet (underbilaga 20) uttalas vidare att styrelseordföranden iTELUB AB, , generaldirektören , vid en genomgång den 9 februari1981 till cheferna för handels- och industridepartementen anmält att styrelsenfått kännedom om att vissa delar i de sista avsnitten av den fyraårigautbildningen som ges ett nittiotal libyska medborgare vid bolagets teknikskolai skulle ha viss militärteknisk inriktning och att utbildningen alltsåinte som tidigare hade uppgivits skulle vara helt igenom civil. Bolaget haderedan inlett överläggningar med sin libyske motpart i syfte att förhindra attnågon del av utbildningen kom att innehålla militära eller militärtekniskainslag. Mot denna bakgrund hade bolagets styrelse beslutat begära attregeringen uppdrar åt krigsmaterielinspektören att följa utbildningen. Ett pressmeddelande i saken utfärdades (underbilaga 21). I detta uttalas bl. a. följande: Den nya ledningen för detstatliga företaget informerade regeringen om att nyttmaterial hade kommit fram rörande den tekniska utbildning av libyer som sedanvåren 1980 bedrivs vid TELUB:s teknikskola i . Detta material skiljer sigfrån vad som tidigare redovisats inför regeringen, riksdagenskonstitufionsutskott och krigsmaterielexportkommittén vid de utfrågningar somhar hållits med bolagets förra ledning. En utbildning med militära ellermilitär-tekniska inslag av libyska elever vid TELUB:s teknikskola ärsjälvfallet inte acceptabel. Regeringen har därför på diplomatisk väg meddelatden libyska regeringen att den del av utbildningen som skulle ha haft en sådaninriktning inte kan genomföras. Regeringen har genom den nya ledningenförvissat sig om att den utbildning som har bedrivits och som förnärvarande bedrivs inte innehåller några militär-tekniska element. Detsammagäller för den utbildning som enligt kursplanen skall ske under det närmasteåret. KU1980/81:25 47 fråga i av () omTELUB-utbildningen. Handelsministern hänvisade i sitt svar till de åtgärderregeringen vidtagit mot bakgrund av de nya uppgifterna. besvaradeindustriministern också en fråga av omTELUB-utbildningen. Även industriministern hänvisade till de vidtagnaåtgärderna. Frågan avhandlades vidare i utrikesdebatten . 8 Pågående utredningar m. rn. Inför utskottet harkrigsmaterielinspektören konteramiral redogjort för uppläggningenav den inspektionsverksamhet som han på regeringens uppdrag skall genomförabeträffande den aktuella utbildningen vid TELUB i . Utskottet hänvisar idenna del till vad som anges i bilaga 13. TELUB:s nuvarande styrelseordförande, FFV:s generaldirektörOlof , och FFV:s chefsjurist har inför utskottet besvaratfrågor angående innehållet i det slutliga avtalet med den libyska försvarsmakten. Det skall slutligen erinras om att regeringen i enlighetmed hemställan vid 1978/(UU 1978/79:25, rskr 226) 1979 tillkalladeen parlamentarisk utredning för översyn av riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport (krigsmaterielexportkommittén). Som tidigare framgått lämnade TELUB-ledningen den 9 januari1980 genom verkställande direktören och styrelseordföranden en redogörelse för utbildningsprojektet vid . Det skall nämnas att en av ledamöterna av kommittén,förre landstingsrådet , i ett brev 1980 tillutredningens ordförande, förre utrikesministern , föreslog att utredningen skulle ta initiativ till en särskild utredning om TELUB-affären, Detta brev (underbilaga 22) vidarebefordrades sedermera till regeringen. Som inledningsvis nämnts har regeringen genom beslut tillkallat en särskild utredningsman för TELUB-affären (direktiven till denna utredning fogas som (underbilaga 23). ordförande vid utfrågningen inför utskottet uttalat att kommittén ansett detsjälvklart att i sitt arbete ta upp de frågor som aktualiserats genomTELUB-affären, Några tilläggsdirektiv härför ansågs inte erforderliga.Kommittén har sålunda övervägt att lägga fram ett förslag till lagstiftning,som går ut på att kunskapsöverföring med direkt militär anknytning tillutländska medborgare inte skall få förekomma i med mindre regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer lämnat sitt tillstånd. Kommitténräknar med att framlägga ett betänkande i ämnet. KU1980/81:25 48 TELUB-ärendet aktualiserar enligtutskottets mening olika spörsmål av principiell räckvidd. En första fråga ärvilka möjligheter regeringen har att ingripa mot företagstransaktioner som frånskilda synpunkter framstår som olämpliga. En andra fråga är vilka skyldigheterregeringen bör anses ha att ingripa i dylika fall. Enligt 8 kap, 2 och 3 §§ regeringsformen skallföreskrifter om bolag och om förhållandet mellan enskilda och det allmännaliksom föreskrifter som i övrigt avser ingrepp i enskildas ekonomiskaförhållanden meddelas genom lag. Utan stöd i lag kan regeringen inte föreskrivat, ex, att ett visst avtal inte får tecknas eller att ett tecknat avtal intefår fullföljas. Regeringsformens bestämmelser i detta hänseende är tillämpligasåväl för enskilt som för statligt ägda företag, är ett av förenade fabriksverken helägtdotterbolag. Enligt vad statsmakterna uttalat-bl, a, vidtillkomsten av - skall ansvaret för tillsynen av indirekt ägdastatliga företag åvila de förvaltande bolagen eller affärsverken.Ansvarsfördelningen inom varje aktiebolag följer de regler som ges iaktiebolagslagen. Dessa innebär bl, a, att styrelsen skall svara för bolagetsorganisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Såvitt utskottet har kunnat finna föreligger det teknisktsett två möjligheter för regeringen att på formell väg förhindra att en ickeönskvärd affärstransaktion kommer till stånd. Den ena metoden är att regeringenå statens vägnar träffar avtal med företaget om begränsningar i företagetshandlingsfrihet. Sådana avtal torde knappast ha träffats utan stöd i riksdagsbeslut.Den andra formella möjligheten är att sätta i gång en tämligen kompliceradkedja av åtgärder. Regeringen kan ge det förvaltande affärsverket ett uppdragatt i kraft av sitt aktieinnehav hos dotterbolagets styrelse för uppgivetändamål skriftligen begära inkallande av en extra bolagsstämma (9 kap, 6 §ABL). Vid den extra bolagsstämman kan den valda styrelsen avsättas och en nystyrelse utses, som därefter utser en ny verkställande direktör. Sedan dessaåtgärder vidtagits kan den nya ledningen annullera avgivna offerter eller brytaingångna avtal, varvid skadeståndsskyldighet givetvis kan komma att uppstå.Ett sådant förfarande, om än teoretiskt möjligt, skulle i flera avseendenstrida mot hävdvunna principer i styrningen av såväl statlig som annanaffärsverksamhet. Dels skulle det vara ett avsteg från de allmänna grundsatsersom s\atsmakterna fastlagt för de statliga företagens verksamhet och som bl, a,innebär att staten som ägare avstår från varje detaljstyrning av den löpandeaffärsverksamheten. Dels skulle det innebära ett avsteg från den iaktiebolagslagen förutsatta funktionsfördelningen mellan bolagsstyrelse ochbolagsstämma. Vid sidan av dessa formella möjligheter att påverkaaffärstransaktioner i statliga företag kan regeringen - om lagligt stöd föringripande saknas - KU 1980/81:25 49 endastpå informella vägar öva inflytande över företagens handlande. Regeringen ochdess ledamöter kan ge råd och synpunkter, men sådana synpunkter saknar rättsverkningaroch har följaktligen inga bindande konsekvenser för företaget. När ett enskiltstatsråd i auktoritafiva former ger råd till underställda myndigheter uppkommeribland frågan om sådana anvisningar kan uppfattas som försök till"ministerstyre" eller usurpation av de befogenheter som tillkommerregeringen, I förhållande fill företag eller andra från staten friståenderättssubjekt gäller emellerfid att varken det enskilda statsrådet ellerregeringen har rätt att självständigt meddela föreskrifter. Här föreliggerdärför knappast ens teorefiska förutsättningar för "ministerstyre". Vidsidan av de hitfills aldrig prövade och i flera avseenden principielltbetänkliga formella metoder som ovan beskrivits har regeringen således, såvittutskottet kunnat finna, inga andra möjligheter att ingripa mot transakfioner avden typ som exemplifierats i TELUB-fallet än att informellt ge sin mening tillkänna. Den andra huvudfrågan är då i vilken utsträckning som det kan ansestillbörligt och tillrådligt att regeringen utnyttjar denna möjlighet. Medden ansvarsfördelning som varit vedertagen i det svenska samhälletär det ingen normal uppgift för regeringen att göra bedömningar av enskildaaffärstransaktioner. Det kan inte vara regeringens skyldighet att mer allmäntgranska företagens verksamhet och utfärda rekommendationer om vilka typer avofferter eller order som är mer eller mindre lämphga. Undantag från dennahuvudprincip om återhållsamhet med inblandning i företagens självständigaverksamhet torde i första hand komma i fråga när väsentliga politiska mål syneskunna äventyras genom företagens verksamhet. Det är svårt att genom klarakriterier ange när så skall anses vara fallet. De bedömningar som görs måstebygga på lämplighetsavvägningar i vilka många olika faktorer måste beaktas. Somframgått av utskottets redovisning har TELUB-affären varit aktuell i de treborgerliga regeringarna val, dvs. regeringen I,regeringen och regeringen . Vadförst gäller inledningsskedet av TELUB-affären under regeringen utskottet om att det hade etablerats samarbete iolika former mellan och den libyska staten. Sålunda slöts under dendåvarande socialdemokra-fiska regeringens fid i samband med att en libyskregeringsdelegation avlade ett officiellt besök i ettsamarbetsavtal med i vilket bl. a. talades om samarbete på sådanaområden som konsultverksamhet, know-how och expertinsatser. a. har KarinSöder hävdat att den utbildning rörde sig om enligt vad som påhennes tid som utrikesminister var känt om utbildningens innehåll låg i linjemed det tidigare träffande samarbetsavtalet. Av allt att döma förelåg sammainställning bland ledande tjänstemän som ocksåkonstaterade att något hinder mot utbildningen inte förelåg enligt svenskabestämmelser för KU1980/81:25 50 Kabinettssekreterare t. ex. har uttalat attutgångspunkten för UD:s inställning fill TELUB-planerna var attdet rörde sig om en relativt harmlös utbildning i civila ämnen av unga Hbyskamilitärer. Det var vidare enligt inte särskilt anmärkningsvärt atttjänstemännen inom UD valde att inte förete alla dokument i saken förutrikesministern, t. ex. rapporten från det svenskasändebudet i . har inför utskottet framhållit att han - närhan orienterades om av sinstatssekreterare - bedömde frågan som känslig och olustig från bl. a. vidtogs den åtgärden frånförsvarsministerns sida att han uppdrog åt statssekreteraren kontakta TELUB:s verkställande direktör i fråga om betydelsen av att ingasekretessbelagda uppgifter om det svenska försvaret skulle uppenbaras i sambandmed den ifrågasatta utbildningen. Man kom inom försvarsdepartementet fram tillatt det inte fanns legala möjligheter att hindra projektet. Det var dock pådetta stadium endast fråga om en offert från TELUB:s sida och inte ett bindandeavtal. Om frågan skulle avancera ytterligare utgick försvarsministern från attregeringen skulle informeras igen. Frågan presenterades också i dettasammanhang som en civil utbildningsinsats som kunde sägas ligga i linje med detsamarbetsavtal som ingåtts med 1974. I sammanhanget bör nämnas denutbildning av libyska officerare som TELEPLAN planerade 1975 och genomfördehösten 1977. Mot denna framfördes ingen erinran av den dåvarandesocialdemokrafiska regeringen. Vad sedan beträffar regeringen befattning medTELUB-affären framgår det av utredningen, att i november1978 genom krigsmaterielinspektören gjort klart för TELUB:s verkställandedirektör att all försäljning av krigsmateriel - defensiv somoffensiv - från fill var helt utesluten. Vid ett sammanträffandemed gav uttryck för sitt starka ogillandeöver TELUB-engagemanget och förklarade därvid att han avsåg att ta upp fråganmed statsministern. Dåvarande statsministern och industriministernErik har inför utskottet bekräftat att man inom regeringen känt olustinför men konstaterat att TELUB hade laglig rätt attgenomföra affären och att UD redan fidigare sagt sig inte kunna göra någonerinran mot projektet eftersom det rörde sig om en rent civil utbildning. Ibörjan av meddelade muntligen TELUB:s styrelseordförande från regeringens sida ogillade affären. Avtalet omTELUB-utbildningen undertecknades . Vad gäller regeringen så har handelsminister vidutskottets utfrågning uppgett att han fick en redogörelseför TELUB:s utbildningsprojekt av styrelseordföranden och verkställandedirektören, varvid det försäkrades att det var fråga om en helt KU1980/81:25 51 civilt inriktad utbildning. Motsvarande information fickförsvarsministern ochkrigsmaterielkommittén . anmälde styrelseordföranden i TELUB ABtill cheferna för handels- och industridepartementet att styrelsen fåttkännedom om att vissa delar i de sista avsnitten av den fyraåriga utbildningenskulle ha viss militärteknisk inriktning och att utbildningen alltså inte somtidigare uppgivits skulle vara helt igenom civil. Bolaget hade inlettöverläggningar med sin libyske motpart i syfte att förhindra att någon del avutbildningen kommer att innehålla militära eller militärtekniska inslag. Medanledning härav uppdrog regeringen genom ett beslut åtkrigsmaterielinspektören i att följa den utbildning avlibyske medborgare som äger rum vid TELUB:s teknikskola i samt attfortlöpande hålla regeringen underrättad om utbildningens innehåll och inriktning.Vidare har regeringen på diplomatisk väg meddelat den libyske regeringen attutbildning med militära eller militärtekniska inslag inte kan komma i fråga. Vid utfrågningen inför våren 1980lämnade felaktig information om utbildningsprogrammet. Som motivför detta angav vid utfrågningen sekretesshänsyn till den libyskeuppdragsgivaren sedan kontraktet undertecknats. Mot bakgrund av det anförda har utskottet förståelse föratt skilda statsråd i de olika regeringarna gjort olika bedömningar av fråganom regeringen borde försöka avråda från att fullfölja affärskontaktenmed den libyska försvarsmakten. Väsentliga omständigheter vid företagets förstakontakt med var bl. a. att det förelåg ettramavtal om ett brett utvecklingssamarbete med , att lagliga möjligheteratt ingripa med stöd av krigsmaterielkungörelsen inte var för handen och att enförsäljning av likartade utbildningstjänster tidigare hade accepterats av densocialdemokratiska regeringen. Utskottet finner mot denna bakgrund inteanledning att framställa någon erinran mot statsrådet . Inte hellerser utskottet något skäl att kritisera statsrådet , f. statsrådetHädar eller f. statsrådet , som på skilda sätt framfördeinvändningar mot affären i syfte att begränsa dess befarade skadeverkningar(Krönmark) eller helt stoppa den (, ). Beträffande statsrådet konstaterar utskottet att denne i ett frågesvar tillriksdagsman i lämnat felaktiga uppgifter ominnehållet i TELUB:s utbildningsprogram. Utskottet godtar emellertid BurenstamLinders förklaring att han vilseletts av företagets f. verkställande direktöroch ser därför inget skäl att rikta någon erinran mot statsrådet. Utskottetnoterar slutligen med tillfredsställelse att styrelsen för nu harinlett förhandlingar med den libyska avtalsparten i syfte att avveckla den delav utbildningsprogrammet som är inriktat på militära tillämpningar. Utöver vad som anförts föranleder ärendet inga uttalandenfrån utskottets sida. KU1980/81:25 52 Ändrade regler för basbeloppet Utskottet har till granskning tagitupp regeringens beredning av den s. k. besparingspropositionen, såvitt gällerändrade grunder för beräkning av basbeloppet. Propositionen i fråga - prop.1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. - förelades den 2oktober 1980. Propositionen inleds med ett anförande av statsministern varilämnas en redogörelse för regeringens ekonomiska politik och budgetpolitik.Härefter redovisas i 14 bilagor departement för departement närmare de frågorom besparingsåtgärder som föreslås inom de olika departementens ansvarsområden. I bilaga 4 till propositionen lade socialministern framvissa förslag till åtgärder på socialområdet. a. föreslogs ändring avberäkningsunderiaget för det s. k. basbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Härom anfördes bl. a. följande: Beräkningen av pensionsbelopp ochandra förmåner m. m. enligt lagen om. allmän försäkring görs med ledning av ettbasbelopp. Detta basbelopp fastställs av regeringen för på grundvalav konsumentprisindex före den månad basbeloppet skall gälla.Basbeloppet utgör . multiplicerat med det tal som anger förhållandetmellan det allmänna prisläget (konsumentprisindex) under andra månaden före densom basbeloppet avser och prisläget . Basbeloppet förändras närdetta jämförelsetal har ökat eller minskat med sedan närmastföregående förändring av basbeloppet skedde. Basbeloppet för harfastställts till . Detta belopp har varit oförändrat . I bilaga 6 till propositionenredovisade ekonomiministern motiv och riktlinjer för ändrade beräkningsgrunderför fastställande av basbeloppet. Liksom tidigare skulle jämförelsetalet följaförändringarna i det allmänna prisläget. Vid beräkningen skulle dock ifortsättningen bortses från indirekta skatter, tullar och avgifter men tillägggöras för subventioner. Avgränsning-en av indirekta skatter, tullar ochavgifter samt subventioner skulle göras i enlighet med de grunder statistiskacentralbyrån tillämpade vid beräkning av det s. k. nettoprisindex. Dessutomskulle vid beräkningen av jämförelsetalet bortses från direkt inverkan påprisläget av ändrade energipriser. Ekonomiministern angav att de föreslagnaförändringarna i första hand torde påverka folkpensioner, ATP-pensioner,delpensioner, studiemedel och bidragsförskott. Därutöver påverkades en delmera begränsade utgiftsområden. De nya reglerna avsågs att tillämpas förstagången vid fastställande av basbeloppet för januari månad 1981. I propositionen framlades ett inom socialdepartementetupprättat förslag till ändring av 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. Kort efter det propositionen framlagts för riksdagenpåtalades i den allmänna debatten att regeringen underlåtit att redovisa enmängd konse- KU1980/81:25 53 kvenser av de föreslagna ändringarna avbasbeloppsberäkningen. I ställdes en rad frågor i saken fill skildastatsråd. a. besvarade ekonomiministern frågor somframställts av () och (). Besparingspropositionen, såvitt gällde ändringarna i lagenom allmän försäkring beträffande basbeloppsberäkningen, hänvisades tillsocialförsäkringsutskottet. Ärendet handlades i socialförsäkringsutskottet pådet sättet att utskottet inhämtade yttranden i frågan från finansutskottet,skatteutskottet och lagutskottet samt från ochstatistiska centralbyrån. Utskottet beredde vidare (), i (LO),Tjänstemännens centralorganisafion (TCO) och Centralorganisationen /SRtillfälle avge yttrande över förslaget.