bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — Från miljösynpunkt får en snabb expansion avtorvanvändning konsekvenser, både från landskapsbildssynpunkt och genominverkan på ekosystemet. Torvbränningens påverkan på miljön är i vissa falldensamma som sker vid förbränning av fossila bränslen och biomassa. Torven gerdock ett avsevärt lägre svaveldioxidutsläpp än olja och kol. Enligt vadutskottet inhämtat kommer att föreslå provisoriskariktlinjer för eldning med fasta bränslen. Enligt utskottets mening är det synnerligen angeläget attdet forsknings-och utvecklingsarbete som pågår och som redovisas ipropositionen snabbt förs vidare i försöksanläggningar och därigenom kan läggastill gmnd för ianspråktagande av torv som energikäUa. Utskottet finner ävenangeläget att inventering av våtmarker fullt ut beaktas vidde kommande ställningstagandena beträffande torvutvinning. När det gäller tillståndsgivningen för att bryta torv,redovisas i propositionen att cheferna för jordbruks-, kommun--ochindustridepartementen avser att föreslå regeringen attlänsstyrelserna fr. o. m. blir beslutande myndighet för bådeundersöknings- och bearbetningskoncession i fråga om torv. Med hänsyn tUl debetydande ingreppen i miljön som kan förorsakas av torvtäkt bör statensnaturvårdsverk få rätt att fullfölja talan mot beslut ombearbetningskoncessioner till regeringen. Det är enUgt utskottets uppfattning viktigt att man pådetta sätt förenklar administrationen kring nyttjande av torvtäkter. Krav på ensådan utveckling 12 1980/81. NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 178 har rests i flera motioner. Dessa tar dessutom upp fråganom ägare till mindre torvtäkter har möjlighet att få behålla sina torvtäkter omkoncession söks på området. Regeringen uttalar i detta sammanhang ipropositionen att om konkurrens till husbehovstäkt uppstår skall man kunna göraundantag för husbehovstäkt, eller kan särskilt avtal träffas mellanintressenterna. Frågan om hur regeringen bäst skall kunna stimulera bl. a.småskaliga lokala engagemang i torvbrytning utreds f. n, inom . Enligt utskottets mening borde i första hand de mindretorvtäkterna undantas från koncession enligt minerallagen och endast bedömasmed hänsyn till naturvårdslagen och på det sättet tillföras markägaren.Utskottet förutsätter att dessa synpunkter beaktas i samband med deöverväganden inom regeringen rörande tillståndsgivningen som redovisats. Vad utskottet här anfört om beaktande avnaturvårdsintresset och förenklad administration av koncessionsförfarandet böri stor utsträckning kunna tillgodose syftet med motionerna 473,478,791 yrkande2,1037,1389, 1411 yrkande 1, 1975 yrkande 4 och 1991 yrkande 13. Motionernasynes därför ej böra föranleda någon ytterligare åtgärd. I tre motioner framläggs förslag omhur halm, vass och andra förnybara energikällor kan nyttiggöras förenergiändamål. I motion 1992 framhålls att användningen av dessa inhemskaenergikällor försvåras genom att de har stor volym, begränsad lagringsbarhetetc. Dessa olägenheter kan enligt motionen undvikas om dylikt bränslesammanpressas tiU s. k. pellets. Man skulle därigenom få ett enhetligt bränslesom med fördel kan standardiseras. Genom lämpligt val av energiväxter kan manenligt motion 1991 få en proteinproduktion i form av pellets av löv och barkför i första hand kreatursfoder och efter raffinering även för människoföda.Samma fabriker som föreslås i den ovan nämnda motion 1992 bör enligtmotionärerna svara för tillverkningen av proteinpellets. I motion 1989 föreslåsatt en organisation får i uppdrag att arbeta för utvecklingen av olika inhemskaenergislag i en region som . Av propositionen framgår som tidigare redovisats , , initierat ett utredningsarbete föratt få fram konkreta projekt för utnyttjande av inhemska råvaror som bränsle. INE:s betänkande Biopellets (NE 1980:17) framhålls att all slags biomassa (ex.torv, skogsavfall, energiskog, halm, vass, energigräs och andra energigrödor)går att pelletera. Enligt rapporten torde förutsättningar snart föreUgga föratt bränslepellets skall kunna introduceras kommersiellt. Utskottet finner, som inledningsvis anförts, det angelägetatt efter hand en allt större del av olja ersätts med inhemska, förnybaraenergikällor. Det är därvid av vikt att möjligheterna till odling av energiskogoch andra inhemska energigrödor liksom deras omvandling till lätthanterligtbränsle främjas. Odling av energiskog bör i avvaktan på forskning och resultatav pågående försöksverksamhet bedrivas med stor försiktighet. NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 179 beträffande de odlade energikällornas miljöverkningar ocheventuella intrång på marker som tidigare utnyttjats i jordbruk eller skogsbrukbör sålunda beaktas. Utskottet utgår från att de vunna forskningsresultatenföljs upp i försöksanläggningar. Under dessa omständigheter synes motionerna1989, 1991 och 1992 inte böra föranleda någon ytteriigare åtgärd. Introduktion av alternativa drivmedel ur inhemska råvaror Enligt propositionen har någonomfattande användning av etanol inte kommit till stånd f. n. beroende på dehöga kostnader som tycks vara förenade med framställningen. Emellertid kanetanol tidigare än metanol tillverkas av förnybara råvaror. Det är angelägetatt ett fortsatt utvecklingsarbete bedrivs inom detta område bl. a. med hänsyntill att prisrelationerna kan ändras framöver. EnUgt propositionen har etanol f. n. de bästaförutsättningarna för produktion ur inhemska råvaror. I propositionen redovisasetanolutredning-ens behandling av de tekniska och ekonomiska förutsättningarnaför etanolproduktion ur sockerbetor och andra produkter. Enligt propositionenkan det vara motiverat att uppföra en prototyp- och demonstrationsanläggningför framställning av etanol, "om den teknik som skall användas bedömskunna medföra väsentliga minskningar av kostnaderna, så att produktionen påsikt blir lönsam". Enligt propositionen är härvid det s. k. Skaraborgsprojektetav stort intresse. har studerat möjligheterna att bygga omdet nedläggningshotade sockerbruket i Karpalund för etanolproduktion. På kan det enligt propositionen finnasmöjlighet att framställa metanol ur inhemska råvaror. harmöjligheterna till metanolframställning ur syntetgas framställda genomförgasning av ved och torv utretts. Ett förslag från attutnyttja alunskifferns kerogeninnehåll i en förgasningsprocess för t. ex.metanolproduktion redovisas även i propositionen. Förslag om introduktion avalternativa drivmedel baserade på inhemska råvaror lämnas i några mofioner.Enligt mofion 807 kan de tendenser som tyder på att lantbruket nåttproduktionstaket bäst mötas med att resurser överförs till annan produktion. Endrivmedelsproduktion baserad på lantbrukets produkter kan leda till en jämnareproduktion och därmed ge möjUghet till en mer långsiktig planering av densvenska jordbrukspolitiken, framhåller motionärerna. I ett antal andramotioner, bl. a, motionerna 232, 1034, 1395 och 1979 föreslås utbyggnad av enmotoralkoholproduktion baserad på inhemska energikällor och med olikalokaliseringsförslag. Utskottet vill framhålla att det är angeläget att vi iSverige fullföljer ett utvecklingsprogram för att på grundval av inhemskaråvaror få fram ett NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 180 motorbränslemed ringa miljöpåverkan och till ett pris som kan konkurrera med bensinen.Utskottet har inte funnit skäl att i detta sammanhang ta ställning till deolika förslag om metoder och lokalisering av skilda slags utvecklingsprojektsom omnämns i propositionen och motionerna. EnUgt propositionen bör forskning och utvecklingkring miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor samt utveckling av nyemissionsbegränsande teknik m. m. inom energiområdet ingå som en integrerad delav satsningarna inom energiforskningsprogrammet i de fall ansvaret härför intefaller inom t. ex. tillsynsmyndigheternas verksamhetsområden. Ett nära samrådär nödvändigt mellan de ansvariga organen för energiforskningsprogrammet ochbl. förutses att75 milj. kr. anslås till insatser rörande kol som energiråvara. Arbetet kommerdärvid att koncentreras på bränsleförädling, förbränning i virvelbädd ochmiljöskyddsteknik. Enligtmotion 1998 är propositionen helt otillfredsställande i den del som rörbehandlingen av de hälso- och miljöproblem sgm kan antas uppstå vidanvändningen av kol som bränsle. I motionen erinras om att 1979begärde en plan för en utbyggnad av resurser. Medanledning av motioner till 1978/begärde att en planutarbetas rörande en långsiktig uppbyggnad av resurser förbl. a. metodutveckling, tillståndsgivning och kontroll av de hälso- ochmiljöeffekter som utsläpp av föroreningar från olika bränslen, främst kol, gerupphov till (JoU 1978/79:34). Enligt vad utskottet inhämtat har numera en vissförstärkning ägt rum av resurser på detta område, dels genominrättande av en ny tjänst, dels genom ökade forskningsanslag från NE. På siktföreligger inom även planer på att överföra resurser frånvattenvårdsforskningen till luftvårdsforskningen. Med hänsyn till vad sålundaanförts bör motionen enligt utskottets mening inte föranleda någon ytterligareåtgärd från sida. Enligt propositionen har ()beslutat upprätta en plan för avveckling av projektarbete ochberedskapshållning i sedan det visat sig att ekonomiska förutsättningarför en kommersiell uranutvinning i inte föreligger. Med hänvisninghärtill framhålls i två motioner att innehar stora arealerjordbruks- och skogsmark. För att dessa skall bli brukade på ett rationelltsätt bör de enligt motionerna 795 och 1988 överföras till aktiva brukare. Utskottet har vid kontaktmed erhållit upplysningen NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 181 att någon försäljning av bolagets mark inte är aktuell f.n. Bolagets skogsinnehav förvaltas av en särskild förvaltare. Jordbruksmarkenär utarrenderad till olika jordbrukare. Under sådana omständigheter synes den imotionerna väckta frågan sakna aktuaUtet. Skulle den bmkbara marken utbjudastill försäljning är det enUgt utskottets uppfattning naturligt att marken genomlantbruksnämndens förmedling överlåts till aktiva brukare. Någon ytterligareåtgärd från sida synes mot angiven bakgrund inte motiverad medanledning av motionerna. Propositionen och motionerna har i av utskottet behandladedelar i övrigt inte föranlett något särskilt uttalande av utskottet. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), GretheLundblad (s), (), FiUp (), * (s),(), (), (), (), () och (). * Ej närvarande vid yttrandets justering. , , , , , och (alla s) haravgivit avvikande mening i följande frågor. a. beträffande kolintroduktionens miljöaspekter Den del av utskottets yttrande sompå s. 6 börjar med "Utskottet instämmer" och på s. 8 slutar med"yrkande 5 avstyrks" borde ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att det kraftiga oljeberoendet måsteminskas. bör inhemska, förnybara och miljövänliga energikällor utgöragrunden för vårt energisystem. Utskottet erinrar i detta sammanhang om attkärnkraften enligt beslut efter folkomröstningen kanförutsättas minska 2010 vara helt avvecklad.Resultatet av kärnkraftsomröstningen innebar att vi inte behöver utnyttja koleti vår energiförsörjning på sätt som hade blivit nödvändigt om kärnkraften hadesnabbavvecklats. NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 182 Utskottet har grundinställningen att kol somenergikälla bör undvikas så länge inte ny och från miljösynpunkt bättre teknikfinns tillgänglig. Utsläppen av svavelföroreningar, tungmetaller, kväveoxider,cancerframkallande kolväten, klimatpåverkande koldioxid och produktionen avstora volymer giftig aska innebär stora risker för människors hälsa och miljö.Därför bör den introduktion av kol som regeringen föreslår för att i vissutsträckning ersätta olja ske med stor försiktighet. F.n. pågår förberedelser för en omfattande kolintroduktion i kommuner ochindustrier. Om marknadskrafterna släpps fria kommer kolet att tränga undanmöjUgheterna att utveckla inhemska förnybara alternativ. Motbakgmnd av angelägenheten att motverka de risker för miljön som för landettotalt är förknippade med förbränningen av kol, är det enligt utskottets meningnödvändigt med en samlad bedömning av alla ansökningar om koleldadeanläggningar. Utskottetfinner att regeringen, som föreslås i motion 1976, bör presentera enplan för hur fördelningen mellan t. ex. kol och inhemska bränslen skall görasför att ersätta oljan. Av planen bör också framgå storleken och lokaliseringenav de koleldade anläggningarna, liksom även av de samlade miljöeffekterna avden kolintroduktion som föreslås i propositionen. Densamlade bedömningen bör göras av regeringen och utgå från den ovan skisseradeplanen. Det är principiellt felaktigt att beslutanderätten splittras på olikamyndigheter i dessa frågor. Risken finns att olika praxis tillämpas. Riksdagenbör därför hos regeringen begära sådana förändringar av lagstiftningen att deni motion 1976 förordade samlade bedömningen av ansökningarna kan göras avregeringen. Naturvårdsverketskrav på en begränsning av svavelutsläppen från koleldade anläggningar åberopasi flera motioner. Enligt vad utskottet inhämtat har iyttranden över koncessionsansökningar krävt att utsläppen av svaveldioxid förnya större koleldade anläggningar skall begränsas så att de motsvarar ensvavelhalt i kolet på (0,svavel per MJ tillfört bränsle). Regeringensi propositionen presenterade förslag innebär en kraftig försämring i jämförelsemed uppfattning och den praxis som redan har börjattillämpas. Utskottet finner därför regeringens förslag otillräckliga. Deuppfyller inte de krav som bör ställas på en kolpolitik som slår vakt om hälsaoch miljö. Utskottetfinner det därför angeläget att begär hos regeringen att den, isamband med att en plan för kolintroduktionen presenteras, också framläggerskärpta bestämmelser beträffande miljökraven vid kolanläggningar. I avvaktanpå sådana förslag bör regeringen och myndigheterna tillämpa den mer skärptapraxis som redovisats i motion 1976. . NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 183 I motion 1975 framhålls att förvaringen av avfallfrån koleldade anläggningar kommer att kräva betydande markarealer som förfularlandskapsbilden och som riskerar hota grundvattnet genom att tungmetaller medflera föroreningar löses ut i regnvattnet. Enligt utskottets mening börregeringen låta kartiägga möjliga deponeringsplatser för kolavfall. Forskningsinsatserbör frigöras för att utröna i vilken mån detta avfall kan nyttiggöras. mening bör näringsutskottet föreslå att bifalla motion1976 yrkandena 12-15 samt som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetsålunda anfört i anledning av motionerna 1975 yrkandena 1 och 2, 1967, 1999yrkande 9 och 1379 yrkande 5. b. beträffandelångväga gränsöverskridande luftföroreningar Det stycke på s. 8 som börjar med "Enligtmotion" och slutar med "åtgärd" borde ha följandelydelse: EnUgt motion--- (lika medutskottet) behandlats ingående. Utskottetfår i detta sammanhang erinra om de krav på utskottetsförslag riktade till regeringen att fullfölja det arbete på att träffabilaterala avtal om begränsning av långväga luftföroreningar som hade påbörjatsav den socialdemokratiska regeringen. Det är anmärkningsvärt att riksdagensuttalande inte lett till aktivitet från regeringens sida. Den av Sverigeratificerade om långväga gränsöverskridande luftföroreningarär enligt utskottets uppfattning så allmänt formulerad att en förbättring inteär att vänta, i vart fall på kortare sikt. Det är därför angeläget attregeringen nu efter detta långa dröjsmål aktivt verkar för att få till ståndbilaterala avtal med de länder i som svarar för utsläpp av föroreningarvilka i hög grad bidrar till den fortlöpande försurningen av svenska vatten.Ett tillkännagivande av detta innehåll bör enUgt utskottets mening riktas tillregeringen. Det stycke på s. 10 som börjar med "Utskottetfår" och slutar med "avstyrks således" borde ha följandelydelse: Detär enUgt utskottets mening ur såväl energiförsörjningssynpunkt somskogsvårdssynpunkt angeläget att skogsavfall som icke kan utnyttjas som råvaraför skogsindustrin tillvaratas och utnyttjas som energiråvara. Detfinns emellertid enligt utskottets mening en betydande risk för att enoplanerad utbyggnad av anläggningar för att utnyttja skogsavfall somenergiråvara kan komma att inkräkta på skogsindustrins råvaruförsörjning tiUmen för sysselsättning och samhällsekonomi. Utskottet som i olikasammanhang har att ta ställning till frågor som gäller NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 184 hushållningmed skog och skogsråvara finner det därför angeläget att avregeringen begär en tillfredsställande ordning för prövning av anläggningar somskall eldas med flis och skogsavfall. Utskottetförordar att det införs regler som kan grunda en tillståndsprövningav eldningsanläggningar för skogsråvara. Endast skogsavfall m. m. som inte kananvändas för industriellt ändamål skall få användas. Tillståndsprövningen skallske hos regeringen enligt 136 a § byggnadslagen och vara obligatorisk när detgäller anläggningar som förbrukar minst en mängd som motsvarar 10 000 mrundvirke fast mått under bark. När det gäller mindre anläggningar -1, ex.kommunala anläggningar och gemensamma värmecentraler som inte avser endastenstaka hus - skall tillståndsprövningen ske hos . Prövningen fåri samtliga fall utgå från länsvisa inventeringar av tillgången på skogsråvarasom inte behövs för skogsindustrin. Regeringenbör utan dröjsmål vidta dessa åtgärder för att ställa garantier för att förskogsindustrin nödvändiga skogsråvaror inte används för energiändamål. mening bör i anledning av motion 1976 ett tillkännagivande av dennainnebörd riktas till regeringen. Det stycke som på s. 11 börjar med "mening" och på s. 12 slutar med "åtgärd"borde ha följande lydelse: uppfattning är de åtgärder som redovisas i propositionen omforskning och utvecklingsarbete kring torvhanteringen och om administrationenav koncessionsärenden inte tillfredsställande. Som framhålls i motionerna 791,473 och 1975 har det snabbt uppkomna intresset för ökat ianspråktagande av våratorvresurser för energiändamål aktualiserat en rad nya problem, både ibrytnings- och förbränningskedet. Sompåpekas i motionerna är miljöproblemen allvarliga och svåra att förutse. Ibrytningsskedet är det fråga om hur landskapsbilden kommer att påverkas. Menmånga andra frågeställningar måste också besvaras. Hur kommer t. ex. enbrytning,av torv i stor skala att påverka grundvattennivån i omgivande marker?Kan problem uppstå med vattenföringen i näriiggande vattendrag? En annan viktigfaktor i detta sammanhang är hur en eventuell torvbrytning kommer att påverkaväxt- och djurlivet. Äveni förbränningsskedet uppstår det problem som emanerar ur det faktum att torvenvid förbränningen i princip avger samma försurande ämnen som olja och kol,nämligen svaveldioxid och kväveoxider. Detta gör det angeläget att som yrkas imotion 1975 normer för rökgasrening vid eldning med torv utarbetas. Problemenkring torvhanteringen är enligt utskottets uppfattning av så sammansatt art attde bör göras till föremål för en samlad översyn. NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 185 översyn bör också innefatta den lagstiftning som reglerartorvbrytning. 1 avvaktan på en sådan översyn bör restriktivitet iakttas när detgäller att ge tillstånd till igångsättning av torvexploateringsprojekt. Det ärdock av vikt att försöksanläggningar för brytning och förbränning av torvsnabbt kommer till stånd så att erfarenheter kan vinnas för den fortsattatorvexploateringen. Utskottetyrkar bifall till motion 1975 yrkande 4. Vad utskottet i övrigt anfört i anledning av propositionenoch motionerna 473,478,791 yrkande 2,1037,1389,1411 yrkande 1 och 1991 yrkande13 bör-ges regeringen till känna. Det stycke på s. 14 som börjar med"Med anledning" och slutar med "sida" borde haföljande lydelse: Medanledning----- (Uka med utskottet)- JoU 1978/79:34). Någon sådan plan synes ännu icke ha lagts fram. Utskottetfinner i likhet med motionärerna att regeringen bör låta utarbeta den planrörande en långsiktig uppbyggnad av resurser för dessaändamål, som begärde . Enligt utskottets mening börnäringsutskottet föreslå att med anledning av motion 1998 som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört. , och (alla m) har avgivit avvikande mening i följande fråga. Eventuell aktualisering av kolkondenskraftverk Den del av utskottets yttrande pås. 8 som börjar med "Enligt motion 1975" och slutar med"regeringen till känna" borde ha följande lydelse: Enligt motion 1975 är det alarmerande att nu villlokalisera ett kolkondenskraftverk till . Det är enligt utskottetsuppfattning angeläget att risken för miljöskador i samband medenergiproduktionen minimeras så långt möjligt. För att begränsa svavelutsläppenanförs i propositionen att rökgasrening är nödvändig för kolkondenskraftverk omsådana skulle bli aktuella. Det ankommer på regeringen att inom ramen förgällande riktlinjer närmare bedöma lokaliseringsfrågorna. , och (alla c) har avgivit avvikande mening i följande frågor, a, beträffande odling av energiskog Den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetfinner" och på s, 13 slutar med "ytterligare åtgärd" borde haföljande lydelse: Utskottet finner, som inledningsvis anförts, det angelägetatt efter hand en NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 186 allt större del av oljan ersätts med inhemska förnybaraenergikällor. Det är därvid av vikt att möjligheterna till odling av energiskogoch andra inhemska energigrödor liksom deras omvandling till lätthanterligtbränsle främjas. Då satsningen varit mycket liten är det viktigt attfler odlingar kommer till stånd, så att ökade erfarenheter kan vinnas.Energiskogsodlingar kan utöver energi också i vissa fall ge ett tillskott tillmassaindustrin. En något större satsning på energiskogsodling skulle dessutom geett välbehövligt tillskott av arbetstillfällen. Utskottet utgår från att deforskningsresultat från odling av energigrödor och den konkurrens med annanmarkanvändning som kan finnas, beaktas vid anläggning av energiodling. Vunnaforskningsresultat bör följas upp i försöksanläggningar. Enligt utskottetsmening bör oljeersättningsfonden i förekommande fall ha möjlighet att lämnastöd till företag som bedöms intressanta från utvecklingssynpunkt, b. beträffande introduktion av alternativa drivmedel Den del av utskottets yttrande sompå s, 13 börjar med "Utskottet vill framhålla" och på s, 14 slutarmed "och motionerna" borde ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att det är angeläget att vi iSverige fullföljer ett utvecklingsprogram för att på grundval av inhemskaråvaror få fram ett motorbränsle med ringa miljöpåverkan och till ett pris somkan konkurrera med bensinen, Etanol synes därvid f, n, ha de bästaförutsättningarna som ett alternativt motorbränsle, eftersom teknik redan i tillgänglig för en produktion ur inhemska råvaror, Etanol kan dessutomanvändas i en lägre inblandning i bensin utan kostsamma omställningar idistributionssystem och fordon. Införandet av oblyad bensin underlättas vilketur miljösynpunkt är ett framsteg. Med hänsyn till möjligheterna att på dettasätt uppnå en snabb oljeersättning i transportsektorn med hjälp av inhemskaförnybara råvaror förordar utskottet en satsning på utveckling och införande avteknik för produktion av etanol, 4, och (båda fp) har avgivitavvikande mening i följande fråga. Introduktion av alternativa drivmedel Den del av utskottets yttrande sompå s, 13 börjar med "Utskottet vill framhålla" och på s, 14 slutarmed "och motionerna" borde ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att det är angeläget att vi iSverige fullföljer ett utvecklingsprogram för att på grundval av inhemskaråvaror få fram ett motorbränsle med ringa miljöpåverkan och till ett pris somkan konkurrera med bensinen, Etanol synes därvid f, n, ha goda förutsättningarsom ett alternativt motorbränsle, eftersom teknik finns tillgängligför en NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 187 produktionur inhemska råvaror. Etanol liksom även metanol kan användas i en lägreinblandning i bensin utan kostsamma omställningar i distributionssystem ochfordon. Införandet av oblyad bensin kommer därigenom att underlättas vilket urmiljösynpunkt är angeläget.