bet · G401JuU10 · 1980-12-31 00:00:00 — om tillsättande av nämndemän Motion m. ni. I modon 1979/80:1604 av () hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen fördllämpningen av lagändringen i enligt regeringens proposidon1975/76:64, avsnittet om tillsättandet av nämndemän, utfärdar föreskrifterinnebärande att, när så begärs, dllsättningen skall ske medelst proportionellaval, med beräkning efter nämndemansplatser i tingsrätten. Motionären pekar på att det i samband med 1975 årslagsdftning om val av nämndemän inte har klargjorts huruvida propordonalitetenenligt de då införda reglerna om proportionellt val skall avse helanämndemannakåren inom domsagan eller endast den del därav som utses vart tredjeår. Enligt vad modonären uppger tillämpas reglerna olika i olika kommuner. I dekommuner där hänsyn tas endast till den hälft av nämndemannakåren som väljsvart tredje år uppstår enligl motionären en direkt felakdg representation.Motionären föreslår att riktlinjer skall fastställas, varav framgår vilkenmetod som skall tillämpas. har avgett yttrande över motionen.Yttrandet fogas som bilaga dll detta betänkande. En tingsrätt skall enligt 1 kap. 3§ (RB) i mål om brott för vilket är stadgat svårare straff änböter bestå av en, eller i vissa fall två, lagfarna ledamöter och nämnd. Nämndskall också delta i vissa mål och ärenden som prövas enligt giftermålsbalkeneller . Enligt 1 kap. 4 § RB bestämmer hovrätten hur månganämndemän som skall finnas i en domsaga. I nämnd skall enligt samma lagrumsitta fem nämndemän. Om det är påkallat med hänsyn till målets omfattning ellerannan särskild omständighet får dock sex nämndemän sitta i nämnden. Nämndemän väljs enligt 4 kap. 8 S RB . De fårdock avgå . Avgår nämndeman utses nynämndeman för återstående tid. Nämndemän utses enligt 4 kap. 5 § RB genom val. Valetförrättas enligt 4 kap. 7 § RB av kommunfullmäktige. väljs halvaantalet nämndemän inom domkretsen. Valet skall vara proportionellt om detbegärs av minst så många väljande som motsvarar det tal som erhålls, dåsamtliga 1 1980/81. JuU1980/81:10 2 väljandes antal delas med det antal personer som valetavser, ökat med 1. Nämndemän i andra domstolar Regler om medverkan av nämndemän irättskipningen finns också beträffande hovrätt, länsrätt, kammarrätt ochförsäkringsrätt. Beträffande dessa nämndemän gäller bl. a. att de utses avlandsting eller kommunfullmäktige samt atl valet skall vara proportionellt omdet påfordras av ett visst föreskrivet antal väljande. I sistnämnda hänseendegäller samma regler som för nämndemän i tingsrätt. Regler om förfarandet vidproportionellt val av nämndemän finns i lagen (1955:138) om proportionelltvalsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. Sådana val skallförrättas med valsedlar. Om röstsammanräkningen föreskrivs följande. De avgivna valsedlarna ordnas i grupper, så att sedlar medsamma partibeteckning bilda en grupp. Inom varje grupp bestämmes i erforderlig utsträckninggenom särskilda sammanräkningar ordning mellan namnen å gruppens valsedlar. Vid varje sammanräkning gäller valsedel allenast för ettnamn. Valsedel gäller för det namn, som står först å sedeln, så länge dettanamn ej erhållit rum i ordningen. Därefter gäller valsedeln fördel namn,vilket, bortsett från namn som redan erhållit plats i ordningen, står främst åsedeln. Valsedel, vilken gäller för sitt första namn, räknas somen röst, valsedel gällande för sitt andra namn som en halv röst, valsedelgällande för sitt tredje namn som en tredjedels röst, och så vidare efter sammagrund. Vid varje sammanräkning kommer det namn närmast iordningen, som erhållit högsta rösttalet. 1 mom. Skola två eller flera platser besättas, fördelas demellan de olika valsedelsgrupperna sålunda, att platserna, en efter annan,tilldelas den grupp, vilken för varje gång uppvisar det största av nedanangivna jämförelsetal. Plats, som blivit en grupp tilldelad, besattes genastså, att gruppens första plats tillerkännes den, vars namn är det första iordningen inom gruppen, gruppens andra plats den, som bär andra namnet iordningen, gruppens tredje plats den, som bär tredje namnet i ordningen, och såvidare efter samma grund, ändå att den, som är berättigad till platsen, redanfått sig tillerkänd plats från en eller flera andra grupper. Jämförelsetalet är lika med gruppens rösttal, så längegruppen ännu icke fått sig någon plats tilldelad. Därefter beräknasjämförelsetalet för varje gång så, att gruppens rösltal delas med det tal, sommotsvarar antalet av gruppen tilldelade platser, ökat med 1. Har samma personerhållit platser från två grupper, skall dock vid beräkning av det antalplatser, som utdelats, vardera platsen anses blott såsom en halv plats; harnågon erhållit platser från tre JuU1980/81:10 3 grupper, anses varje sådan plats såsom en tredjedelsplats; och så vidare efter samma grund. Har en grupp redan fått sig tilldelad plats så mångagånger, som motsvarar antalet namn å gruppens valsedlar, är den utesluten frånvidare jämförelse. 2 mom. Skall blott en plats besättas, tillfaller platsenden, vars namn står främst i ordningen inom den grupp, som har störstarösttalet. 6§ Mellan lika rösttal ellerjämförelsetal skall, där så erfordras, skiljas genom lottning. Reglerna om möjlighet för enminoritet i kommunfullmäktige att påkalla proportionellt val vid utseende avnämndemän infördes genom lagstiftning (prop. 1975/76:64, JuU 18), som idenna del trädde i kraft . I motiveringen till de nya reglerna uttalades av dåvarandechefen för att det såväl från allmänt demokratiskautgångspunkter som med hänsyn till förtroendet för domstolarna är angeläget,att garantier skapas mot att nämnden får en i politiskt hänseende ensidigsammansättning. Departementschefen, som sade sig vara av den uppfattningen atttillämpningen av bestämmelserna skulle komma att aktualiseras mycket sällan,ansåg inte att det behövde befaras, att reglerna skulle leda till ökadpolitisering av nämndemansvalet. I fråga om nämndens sammansättning i detenskilda målet framhöll departementschefen att införande av möjlighet tillproportionellt val inte syftade till någon ändring i rådande praxis i fråga omnämndemännens indelning till tjänstgöring. Han underströk att nämndemannauppdragetär en förtroendepost med vilken är förenad dömande och inte politiskauppgifter. Det fick enligt departementschefen liksom dittills ankomma pådomstolarna att sörja för att rätten har en så allsidig sammansättning somomständigheterna medger. Vid riksdagsbehandlingen uttalade justitieutskottet(majoriteten) följande. Frågan om valmetod vidnämndemansval måste enligt utskottets mening ses mot bakgrunden avnämndemansuppdragets särskilda karaktär av förtroendeuppdrag, till vilket inteär knutet uppgifter av politisk natur. Uppdraget innebär utövande av endomarfunktion, för vilken mindre vikt måste fästas vid tillhörigheten dll visstparti än vid sådana personliga kvalifikationer som omdömesgillhet, rättrådighetoch självständighet. Sådana kvalifikadoner har blivit särskilt betydelsefullaefter domstolsreform, varigenom nämnden gavs en starkare ställning ochstörre utrymme skapades för en mer individuellt betonad medverkan frånnämndemännens sida . Åven om valkorporationen är politisktsammansatt följer därav inte att nämndemansuppdraget kan uppfattas som JuU1980/81:10 4 förenat med något politiskt ansvar såsom fallet ärbeträffande andra uppdrag, till vilka rekryteringen sker genom val avkommunfullmäktige och andra på politisk grund bildade valkorporadoner. Fråndylika uppdrag skiljer sig nämndemansuppdraget också därigenom altlekmannadomarnas medverkan i rättskipningen innebär en insyn i domstolsarbetetsom är ägnad att stärka allmänhetens förtroende för domstolarna. Mot denna bakgrund är det såväl från allmänt demokratiskasynpunkter som av rättssäkerhetsskäl angeläget att nämnden får en så bredförankring i samhället som möjligt och en i polidskt hänseende allsidigsammansättning. Ett ensidigt politiskt hemvist hos nämndemännen skulle kunna geanledning till misstanke att deras politiska värderingar inverkade på derasställningstaganden i den dömande verksamheten och därigenom äventyra allmänhetensförtroende för domstolarna. I en reservation (s) uttalades följande. Frågan om valmetod vidnämndemansval måste enligt utskottets mening ses mot bakgrunden avnämndemansuppdragets särskilda karaktär av förtroendeuppdrag. Uppdraget innebärutövande av en domarfunktion, för vilken största vikt måste fästas vid sådanapersonliga kvalifikationer som omdömesgillhet, rättrådighet ochsjälvständighet. Sådana kvalifikationer har blivit särskilt betydelsefullaefter domstolsreform, varigenom nämnden gavs en starkare ställning ochstörre utrymme skapades för en mer individuellt betonad medverkan frånnämndemännens sida än ddigare. Åven om valkorporationen är politiskt sammansattföljer därav inte att nämndemansuppdraget kan uppfattas som förenat med ettpolitiskt ansvar på samma sätt som fallet är beträffande andra politiskauppdrag. Från dylika uppdrag skiljer sig nämndemansuppdraget ocksådärigenom att lekmannadomarnas medverkan i rättskipningen innebär en insyn idomstolsarbetet som är ägnad att stärka allmänhetens förtroende för domstolarna. Mot denna bakgrund är det såväl från allmänt demokratiskasynpunkter som av rättssäkerhetsskäl angeläget att nämnden får en så bredförankring i samhället som möjligt och en i politiskt hänseende allsidigsammansättning. Övervägande skäl talar därför för att i RB ta in en bestämmelseenligt vilken en viss minoritet kan få till stånd proportionellt val. Reservationen vann bifall. Mandatperiod m. m. I samband med lagstiftninginfördes också bestämmelsen i 4 kap. 5 § RB att halva antalet nämndemän inomdomkretsen skall väljas . Förslaget härom var avsett atttillgodose såväl behovet av kondnuitet som intresset av proportionalitet. Genomden nya ordningen skulle det undvikas att vartannat kommunalval blev utanbetydelse för nämndens sammansättning, om man bortser från fyllnadsvalen(prop. 1975/76:64 s. 84). I anslutning till förslag som framförts i 1975 årslagstiftningsärende att mandatperioden för nämndemän generellt skulle motsvaraden treårstid som gäller beträffande politiska uppdrag anfördedepartementschefen i propositionen följande. JuU1980/81:10 5 Som jag har framhållit äruppdraget som nämndeman ett förtroendeuppdrag till vilket är knutna andra uppgifterän politiska. Det är därför inte av samma betydelse att förändringar ivalförsamlingens politiska sammansättning slår igenom fullt utbeträffande nämndemännen som när det gäller exempelvis kommunala nämnder.Funktionen som lekmannado-mare ställer betydande krav på den som utses tilldenna post. För att det allmänna medborgerliga omdömet skall kunna komma tilluttryck i den rättstillämpande verksamheten måste lekmannarepresentanternabesitta egenskaper som rättrådighet, gott omdöme och livserfarenhet. Med hänsyntill utrymmet för skälighetsbedömningar och till de ofta grannlaga avgörandensom domstolarna ställs inför behöver nämndemännen emellerdd också rutin ocherfarenhet av dömande verksamhet för att rätt kunna fylla sin uppgift som meddomare.Mot denna bakgrund är jag i likhet med promemorian och de flestaremissinstanserna inte benägen att korta av den gällande sexårigamandattiden vilken har visat sig väl ägnad att dllgodose kontinuiteten inomnämnden. De skäl som anförts till stöd för förslaget om tre års mandattid,närmast intresset av anpassning till de tider som gäller för politiska uppdrag,har inte övertygat mig om att man bör gå ifrån huvudregeln om den längremandatdden. Jag ansluter mig därför till promemorians förslag att mandattidenskall vara och att halva antalet nämndemän skall utses . I detta betänkande behandlarutskottet en motion rörande förfarandet vid utseendet av nämndemän i tingsrätt. Motionsyrkandet går ut på att vid proportionellt val avnämndemän proportionaliteten skall beräknas med utgångspunkt i hela antaletnämndemän i domkretsen och inte endast den hälft av nämndemannakåren som väljsvid tillfället. Bestämmelser om val av nämndemän i tingsrätt finns i 4kap. Enligt dessa bestämmelser väljs nämndemän itingsrätt av kommunfullmäktige. Om mer än en kommun hör dll en domkretsfördelar tingsrätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande tillderas folkmängd. Nämndemännen utses för en period av . Halva antaletnämndemän väljs . Valet skall vara proportionellt om det begärsav en på visst sätt fastställd minoritet, nämhgen minst så många väljande sommotsvarar det tal, vilket erhålls, då samtliga väljandes antal delas med detantal personer valet avser, ökat med 1. Förfarandet vid proportionellt valregleras i lagen om propordonellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktigem. Reglerna om val av nämndemän ändrades genom lagsdftning år1975. Då infördes ordningen att halva antalet nämndemän skall väljas varttredje år och möjligheten för en minoritet av valförsamlingen att begäraproportionellt val. Bestämmelserna om en mandatperiod med val avhalva kåren dllkom som ett resultat av en avvägning mellanintresset av proportionalitet och intresset av kontinuitet inomnämndemannakåren. JuU1980/81:10 6 Eftersom uppdraget att vara nämndeman är ettförtroendeuppdrag till vilket är knutet andra uppgifter än politiska ansågs detinte vara av samma betydelse att förändringar i valförsamlingens politiskasammansättning slog igenom fullt ut beträffande nämndemännen som närdet gällde exempelvis kommunala nämnder. Som konstitutionsutskotlel anför i ett tilljustitieutskottet avgivet yttrande kan etl proportionellt val självfallet inteomfatta andra än dem som skall väljas. Ett uppnående av obligatoriskproportionalitet inom hela nämndemannakåren kräver därför ändring i reglernaom valperiodens längd eller en specialreglering rörande valsättet. Den ändradeproportionaliteten kan naturligtvis också uppnås genom överenskommelser inomvalförsamlingarna. Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund av deöverväganden som ledde års lagstiftning inte anledning altöverväga någon ändring i reglerna om valperiodens längd eller om lidpunkten förvalen. Utskottet anser atl det får ankomma på valförsamlingarna att i denutsträckning, varom man kan enas, träffa överenskommelser som mot bakgrunden avmotiven till lagstiftning i rimlig mån tillgodoser önskemål omproportionalitet inom hela nämndemannakåren. Någon lagstiftning i denriktningen är mot den angivna bakgrunden inte påkallad. Som påpekar kan syftet med motioneninte tillgodoses genom tillämpningsföreskrifter utfärdade av regeringen såsommotionären yrkar. Medhänvisning till del anförda avstyrker utskottet bifall till motionen. attriksdagen avslår motion 1979/80:1604. Närvarande: (), (), ÅkePolstam (c), (), i (fp), (), (), (), i (s),(), (), (), (), () och (). JuU1980/81:10 7 1979/80:6 y över motion 1979/80:1604 om tillsättandet av nämndemän har beslutatbereda tillfälle att yttra sig över motion 1979/80:1604av () om tillsättandet av nämndemän. I motionen hemställs att "hos regeringenanhåller om alt regeringen för tillämpningen av lagändringen i rättegångsbalkenenligt regeringens proposition 1975/76:64, avsnittet om tillsättande av nämndemän,utfärdar föreskrifter innebärande att, när så begärs, tillsättningen skall skemedelst proportionella val, med beräkning efter hela antaletnämnde-mannaplatser i tingsrätten". Enligt motionären har partierna ivissa kommuner överenskommit att använda denna metod för fördelning av platserna. Bestämmelser om val av nämndemän finns i 4 kap. 5-10 SSrättegångsbalken (RB). Enligt dessa bestämmelser väljs nämndemän i tingsrättav kommunfullmäktige. Om mer än en kommun hör lill en domkrets fördelardngsrätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till derasfolkmängd. Nämndemännen utses för en period av . Halva antalet nämndemänväljs . Valet skall vara proportionellt om det begärs av en påvisst sätt fastställd minoritet, nämligen minst så många väljande som motsvarardet tal, vilket erhälles, då samtliga väljandes antal delas med del antalpersoner valet avser, ökat med 1. Förfarandet vid proportionellt val regleras ilagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktigem. Det proportionella valet kan självfallet inte omfatta andra än dem somskall väljas. Utskottet har uppfattat förslaget i motionen så alt enminoritet skulle kunna begära att nämndemansvalen görs på del sätt sompartierna överenskommit i vissa kommuner. Enligt motionären garanterar dennametod alt sammansättningen av hela nämndemannakåren i en domkrets efter varjevaltillfälle återspeglar den aktuella politiska sammansättningen av fullmäktigei den eller de väljande kommunerna. Utskottet konstaterar att gällande regler beträffandenämndemansvalen inte lägger hinder i vägen för överenskommelser mellanpartierna av det slag som redovisas i motionen. Utskottet vill påpeka att den imotionen förordade metoden för fördelning av platserna svårligen kan tillämpasgenerellt, bl. a. på grund av att domkretsen i många fall består av flerakommuner. Skulle en reglering av denna metod ändå övervägas måste det ske genomen ändring av 1 1979/80. JuU1980/81:10 8 Motionärens förslag att lösa frågan genomföreskrifter beslutade av regeringen står inte i överensstämmelse medregeringsformens bestämmelser om normgivningsmaktens fördelning. Närvarande: Berdl Fiskesjö (c), (),(), (), (), (),(), (), i (m),(), (), (), ()och ().