bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Motion1433 innehåller ett ytterligare förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningensinriktning. I motionen erinras om de försök som gjorts med särskildautbildningsinsatser för medelålders och äldre kvinnor. Verksamheten börutvecklas och föras vidare till delar av landet med låg kvinnligyrkesverksamhetsgrad. Ettannat förslag av socialdemokraterna med syfte att förbättra sysselsättningenfrämst för kvinnor läggs fram i motion 2191. Motionärerna föreslår att de s. k.BAMU-kurserna återupptas, varvid man bör eftersträva enklare administrativarutiner än tidigare varit fallet. Motsvarandeyrkanden om utbildningsinsatser för medelålders och äldre kvinnor och omBAMU-kurserna finns också i motion 1828 om åtgärder för ökad jämställdhet Iarbetslivet av m.fl. (s). Motionärerna lägger dessutom framandra förslag avsedda att öka jämställdheten i arbetslivet, såsompraktikplatser, som stimulerar till icke traditionella yrkesval, fördelning avlediga platser mellan pojkar och flickor i förhållande till andelenarbetslösa, kvotering inom arbetsmarknadsutbildningen för att motverkatraditionella yrkesval samt införande av regler om könskvotering av det slagsom finns för del regionalpolifiska stödet även i andra former av statligt stödtill företag. Förslagom vidgade försök med särskilda utbildningsinsatser för medelålders och äldrekvinnor har tidigare prövats av utskottet som hänvisat till att önskemålen kantillgodoses inom ramen för gällande ordning. Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker de motsvarande förslagen i motionerna 1433 och 1828. k. BAMU-kurserna, dvs. utbildning av anställda inom kommuner och landsting ikombination med beredskapsarbete för dem som ersätter den personal somutbildas, skall enligt regeringens beslut avvecklas under innevarande budgetår.Verksamheten skall utvärderas av KAFU som elt led i kommitténs uppgift attstudera gränsdragningen mellan arbetsmarknadsutbildning och internpersonalutbildning. Med hänsyn lill denna utvärdering bör del anstå med enfortsättning av kursverksamheten och utskottet avstyrker därför deföreliggande yrkandena i motionerna 1828 och 2149. Någraav de övriga åtgärder som förordas i motion 1828 behandlas även i proposition126. Arbetsmarknadsministern framhåller sålunda alt arbets- AU 1980/81:21 80 marknadsutbildningeni ökad utsträckning bör användas för att främja Jämställdheten påarbetsmarknaden. Det kan ske bl. a. genom att prioritera ett underrepresenteratkön vid intagningen till olika kurser. Speciella, korta kurser anordnas justför att stimulera till otraditionella yrkesval. Det framhålls vidare ipropositionen att otraditionella val av praktikplatser bör eftersträvas, närpraktik ingår i utbildningen. Jämställdhetskommitténhar föreslagit att den könskvotering som kan föreskrivas vid beviljande avregionalpolitiskt stöd bör utvidgas att gälla även andra former av statligtstöd till företag. Frågan redovisas i regeringens skrivelse 1979/80: 168 omriktlinjer för det fortsatta Jämställdhetsarbetet. Statsrådet i skrivelsen att det bör vara en uppgift för Jämställdhetsombudsrnannenatt särskilt följa de företag som får någon form av statligt stöd så att deaktivt arbetar för att främja en jämn fördelning av kvinnor och män i skildatyper av arbeten och inom olika kategorier av arbetstagare. Medhänsyn till det ovan anförda vill utskottet inte föreslå någon åtgärd medanledning av motion 1828 i de nu redovisade delarna. Påvissa AMU-centra har förekommit stödundervisning åt svagpreste-rande eleverliksom försök med varvad undervisning för invandrare. I motion 278 av Maj-LisLandberg m.fl. (s) sägs att SÖ stoppat denna undervisning. Om sparåtgärdermåste sättas in bör tillgängliga resurser omfördelas till förmån för dem somhar det största behovet av hjälp. Motionärerna vill dels att skalluttala att stödundervisning skall meddelas dem som behöver det, dels attbehovet av samordnad specialundervisning för elever med läs-, tall- ochskrivsvårigheter utreds. EnligtSÖ ökar andelen svagpresterande elever inom arbetsmarknadsutbildningen.Antalet invandrare i utbildningen är stort (). Utskottet förutsätter attSÖ med ledning av erfarenheterna från de försök som gjorts med de i motionennämnda speciella insatserna vidtar möjliga åtgärder till stöd för elever medsärskilda svårigheter. 1 anslutning till motionärernas utredningsyrkande kantilläggas att det kontinuerligt pågår ett uppföljnings- och utvärderingsarbeteinom dels SÖ, dels projektet (FAMU) för att utveckla ochförbättra undervisningen. Vidare kan hänvisas till den övergripandeutredningsverksamheten inom KAFU. Medhänsyn till det ovan anförda anser sig utskottet inte böra föreslå någon åtgärdmed anledning av motion 278. 1motion 625 av () påtalas kostnadsutvecklingen för driften avAMU-centra. Mellan budgetåren 1976/77 och 1979/80 mer än fördubbladeskostnaderna som kapacitetsulnyttjandet sjönk. Motionärerna finner detsärskilt anmärkningsvärt att antalet lärare mellan budgetåren 1977/78 och 1979/80steg med 1276 eller som beläggningen av elevplatserna sjönk med12%. Han anser att regeringen måste se till att kostnadsutvecklingeninom arbetsmarknadsutbildningen bringas under kontroll. AU 1980/81:21 81 Det är riktigt att SÖ:s kostnader för AMU-centraoch övriga särskilda kurser stigit kraftigt som elevbeläggningensjunkit. Åtgärder har dock vidtagits eller förbereds för att bemästrautvecklingen. KAFU har sålunda med förtur utrett frågan om ett nyttbudgetsystem för AMU-centra och presenterade ett betänkande i ämnet i början avåret (Ds A 1981:3). Inom SÖ:s enhet för arbetsmarknadsutbildningen (byrå V 3)har ett omfattande arbete f. ö. redan lagts ned på att förbereda eninternbudgetering för hela . Vidare anmälerarbetsmarknadsministern att medelsramar kommer att anges för vissautgiftsposter inom arbetsmarknadsutbildningen. Föreskrifter kommer attutfärdas för att alla möjligheter till besparingar skall tillvaratas iläroplänsarbetet, då kostnaderna vid AMU-centra i hög grad styrs av deläroplaner som fastställs för utbildningarna. Somframgår av det anförda har den av motionären påtalade kostnadsutvecklingenredan uppmärksammats både av regeringen och den ansvariga rnyndigheten, ochåtgärder har satts in för att komma till rätta med problemen. På grund häravsynes inte behövligt med något initiativ från sida med anledning avmotionen. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagitatt det hittillsvarande anslaget Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för nästabudgetår uppförs med . Under den allmänna motionstiden väcktestvå motioner i anslagsfrågan. Socialdemokraterna yrkar i motion 1434 attanslaget skall räknas upp med 200 milj. kr. i förhållande lillbudgetpropositionens förslag för att bekosta en höjning av utbildningsbidragen.Vpk yrkar i motion 1834 på en anslagshöjning med I . för attmöjliggöra en större utbildningsvolym än budgetpropositionens anslagsberäkningutgår från. 1avsnittet Arbetsmarknadspolitiska fonder har utskottet tagit ställning tillregeringens genom proposition 145 framlagda förslag till en ny ordning för attfinansiera bl. a. arbetsmarknadsutbildningen och därtill knutna utbildningsbidrag.Den nya ordningen innebär att de egentliga utbildningskostnaderna samt bidragtill företag för utbildning av anställda fr. o. m. nästa budgetår finansierasfrän ett nytt anslag benämnt Arbetsmarknadsutbildning. Kostnaderna förutbildningsbidrag skall betalas till en del av det i samma propositionföreslagna nya anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag och i övrigt av arbetsgivaravgiftsmedel. Som en följd avdenna anslagsombildning har regeringen återkallat sitt förslag ibudgetpropositionen om anslag för nästa budgetår till Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning. Denna återkallelse har emellertid inte skett i denordning som föreskrivs i tilläggsbestämmelsen till 3 kap. 6 1980/81. AU 1980/81:21 82 bör därför av formella skäl avslå det aktuellaförslaget i budgetpropositionen. Iproposition 145 föreslås att det nya anslaget Arbetsmarknadsutbildning förs uppmed . Därefter har regeringen i proposition 150 föreslagit attanslaget räknas upp med 250 milj. kr. Fråganom arbetsmarknadsutbildningens volym och därmed anslagets storiek harbehandlats i det tidigare avsnittet Arbetsmarknadspolitikens volym budgetåret1981/82. Med hänvisning till det ställningstagandet bör anslaget föras upp med1 . Det bör anvisas som reservationsanslag. avstyrkerutskottet vpk:s i motion 1834 framställda yrkande om ytterligare medel tillarbetsmarknadsutbildningen. Socialdemokraternasyrkande i motion 1434 är beroende av bifall till deras till betänkandet AU1980/81: 13 fogade reservationer. Eftersom reservationerna inte vannriksdagens bifall har ändamålet med yrkandet fallit och utskottet föreslårdärför att yrkandet avslås. Bidragtill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag föreslås i prop. 1980/81: 145 och . i prop.1980/81: 150 bil. Utskottet har i det tidigare avsnittetArbetsmarknadspolitiska fonder tillstyrkt regeringens förslag i proposition 145om ändrade finansieringsformer för arbetsmarknadsutbildningen, ersättningarnavid arbetslöshet och yrkesinriktad rehabilitering. Förändringarna innebär attdet förevarande nya anslaget skall finansiera en bestämd andel av kostnadernaför dels ersättningarna vid arbetslöshet, dels utbildningsbidrag till elevernai arbetsmarknadsutbildning och vid arbetsmarknadsinstituten. Kostnaderna skalli övrigt täckas av medel från arbetsgivaravgifter. Förändringarnafår till följd att regeringens framställning i budgetpropositionen (punkt B 4s. 91-94) om anvisande av medel på nuvarande anslag Kontant stöd vidarbetslöshet är aktuell. Frågorna om arbetslöshetsersättningarnas storlekhar behandlats i betänkandet AU 1980/81:13 med anledning avproposition 1980/ 81:85 och motioner i ämnet. Utskottettar i detta sammanhang upp några frågor om tillämpningen av reglerna omersättningarna vid arbetslöshet. Iproposition 126 (s. 87-88) finns ett avsnitt med rubriken förersättning vid arbetslöshet. I det avsnittet aviseras en översyn av tolkning- AU 1980/81:21 83 en av reglerna om lämpligt arbete. Bakgrunden är att enarbetslös kan avslängas från rätten till arbetslöshetsersättning om han ellerhon avvisar ett lämpligt arbete som arbetsförmedlingen erbjuder.Arbetsmarknadsministern säger i propositionen att reglerna i lagen omarbetslöshetsförsäkring och lagen om kontant arbetsmarknadsstöd ger en godgrund för fasta tillämpningsnormer. Frän arbetsgivarhåll har hävdats att enalltför vid tolkning av bestämmelserna är en orsak till de rekryteringsproblemsom uppstår vid företagen. Arbetsmarknadsministern invänder häremot alt det ärsvårt att statistiskt visa att det föreligger ett sådant orsakssamband. Hananser emellertid att del kan finnas anledning alt pröva problemet i ett vidaresammanhang. Tanken är att den kommande utredningen om arbetsförmedlingskontraktm. m. skall göra denna prövning. Syftet med översynen skall vara att skapabättre förutsättningar för en i hela landet enhetlig tillämpning av reglernaom lämpligt arbete. Socialdemokraterna noterar i motion 2106 att det inteframgår av det aktuella avsnittet i propositionen om arbetsmarknadsministerninhämtat synpunkter på frågan från de fackliga organisationerna eller frånarbetslöshetskassornas samorganisation. Det har däremot motionärerna gjort,och det har därvid framkommit att inga särskilda svårigheter föreligger vidtillämpningen av gällande regler och att arbetslöshetskassorna finner ytterligareklarlägganden överflödiga. De anställdas syn på behovet av översynen bör enligtmotionärerna delges regeringen. Om det system med arbetsförmedlingskontrakt som behandlatsi elt föregående avsnitt blir genomfört, kommer det att ändra förutsättningarnaför arbetsförmedlingen vid anvisande av arbetslösa till lediga platser. a.av det skälet bör den utredning som skall behandla kontraktssystemet även seöver tillämpningen av reglerna om lämpligt arbete. 1 övrigt anser utskottetatt man inte kan blunda för det faktum att det i olika sammanhang påstås attarbetslösa stundom beviljas ersättningarna alltför generöst. Detta kan kastaen skugga över ersättningssystemet och, vad värre är, över dem som uppbärersättningarna. Visar det sig genom översynen att påståendena är grundlösa ochatt tillämpningen överensstämmer med lagstiftningens intentioner är det baraen fördel att få det fastslaget genom en offentlig utredning. Med tillägget attdet är en självklarhet att översynen görs i samarbete med företrädare förarbetslöshetskassorna avstyrker utskottet det socialdemokratiska motionsyrkandet. En arbetslös som inte uppfyller villkoren för att fådagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringens regler kan i stället beviljaskontant arbetsmarknadsstöd (KAS), f. n. under högst fem dagarper vecka. För detta stöd gäller liksom för arbetslöshetsförsäkringen ettarbetsvillkor. Den arbetslöse skall ha arbetat . Arbetslösa som avslutaten utbildning - i praktiken är det mest fråga om ungdomar behöver inte uppfyllaarbetsvillkoret. De kan beviljas KAS om de anmäler sig som arbetssökande hos AU1980/81:21 84 arbetsförmedlingen från utbildningensslut och har varit arbetslösa . (c) anser i motion 2113 all arbets-och utbildningsvillkoren försätter många ungdomar i en ohållbar situation. Hananser att det bör vara möjligt att mildra kvalificeringsreglerna om mansamtidigt skärper kraven att den arbetslöse skall ta ett anvisat arbete pähemorten. De i motionen nämnda villkoren övervägdes av utredningenom en allmän arbetslöshetsförsäkring (ALF-ulredningen) som dock kom fram fillatt det inte fanns anledning att ändra på dem. Med hänvisning härtill och tillvad anförts om översynen av tillämpningen av reglerna om lämpligt arbeteavstyrker utskottet motionen. En arbetslös som inte kan ta ett erbjudet arbete ellergenomgå utbildning på grund av svårigheter för hemkommunen att ordna plats iden kommima-la barntillsynen går miste om ersättning från arbetslöshetskassaneller KAS. Detta kritiseras i motion 610 av m.fl. (s).Motionärerna yrkar att kassaersättning skall kunna utgå även då en arbetssökandeär förhindrad att ta ett erbjudet arbete därför att barnomsorg intestår till förfogande. Lagsfiftningen om arbetslöshetsersättning bygger påprincipen att rätt till ersättning förutsätter att sökanden står tillarbetsmarknadens förfogande, dvs. sökanden skall vara oförhindrad att la ettarbete om det erbjuds. För en sökande som har vård om barn är huvudregeln attbarntillsynen skall vara ordnad för elt normalt dagtidsarbete för att sökandenskall anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Denna regel har i praxis mjukats upp i två avseenden. Densom är arbetslös behöver inte ha barntillsynen ordnad genom någon utomståendeunder arbetslöshetstiden. Men tillsynen skall vara så förberedd att den kanordnas utan längre dröjsmål när ett arbete erbjuds. Det andra undantaget gällerdeltids- och skiftarbelare som erbjuds ett nytt arbete med ändrade arbetstider. Liknande motionsyrkanden har framställts tidigare. Denförsta motionen i ämnet, 1975: 184, remissbehandlades. Endast en avremissinstanserna, /SR, tillstyrkte motionen. LO och TCO ansåg att fråganborde behandlas inom ramen för arbete. Direkta avstyrkan-denkom från övriga instanser, AMS, Arbetslöshetskassornas samorganisation . Motionen avslogs av enligt förslag ibetänkandet InU 1975/76:6. Frågan har därefter prövats av som intesäg den som ett arbetsmarknadspolitiskt problem som skall lösas inom ramen fören arbetslöshetsförsäkring. Utredningen föreslog i stället att en regel om förturtill barndaghemsplats skulle införas i lagen om barnomsorg och att en rätt tillarbetslöshetsersättning skulle knytas till denna förtur. Arbetslöshetsförsäkringens uppgift är att komp>enseraför en utebliven inkomst för dem som inte kan få en anställning trots att debåde vill och AU1980/81:21 85 kan ta ett arbete. Utskottet delar därförALI'-utredningens uppfattning alt det här är fråga om ett problem som inte börlösas inom ramen för försäkringen. Det är i och för sig riktigt att denotillräckliga tillgången på platser inom barnomsorgen kan fåotillfredsställande konsekvenser för bl. a. arbetssökande som har vårdnad ombarn. Detta problem kan endast lösas genom en fortsatt utbyggnad avbarnomsorgen. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att gåmotionärerna till mötes utan avstyrker motion 610. m.fl. (c) framför i motion 1484 förslaget allge stöd till arbetslösa för start av eget företag. Motionären vill a»regeringen skall låta utforma ett förslag till sådan verksamhet som avses blibedriven på försök. Frågan berörs även i proposition 126 (s. 117). Liksommotionärerna åberopar arbetsmarknadsministern alt man i som eltalternativ till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder på försök gettarbetslösa stöd att starta en egen rörelse. Verksamheten torde komma attpermanentas. Arbetsmarknadsministern finner åtgärden intressant och avseratt isamråd med industriministern närmare undersöka förutsättningarna för en liknandeverksamhet i . Utskottet kan tillägga alt bedriver vissverksamhet av den här karaktären. Som framgår av det anförda får motionen redananses tillgodosedd, och den bör inte leda till någon åtgärd. Liksom nivån för arbetslöshetsersättningarnahar utbildningsbidragens belopp behandlats i utskottets avgivnabetänkande AU 1980/ 81:13. 1 budgetpropositionen (s. 71) anmäls att regeringen avseratt göra vissa ändringar i bidragsbestämmelserna. kan ensamståendeföräldrar som uppbär studiemedel dessutom få utbildningsbidrag i form av etthyresbidrag. Denna speciella bidragsform infördes av regeringen somföreskrifter utfärdades som hindrade att utbildningsbidrag i full utsträckningbeviljades vid högre utbildning, t. ex. universitetsstudier, och därmed ersatteeljest utgående studiemedel. 1 enlighet med förslag av AMS kommer hyresbidragetatt slopas. Vidare avser regeringen att skärpa reglerna omreseersättning och traktamente vid studieresor. Regeringen beräknar i proposition145 (s. II)medelsbehovet underanslaget till 2 233,3 milj. kr. I proposition 150 föreslås anslaget bli uppräknatmed 190 milj. kr. för ökade kostnader för utbildningsbidrag genom attarbetsmarknadsutbildningens volym ökas frän 98000 elever till 13000 ele- Den totala bidragskostnaden för volymökningen anges iproposition 150 till 420 milj. kr. Skillnaden, 230 milj. kr., kommer med detnya finansieringssystemet att täckas av arbetsgivaravgiftsmedel. Utskottet har i det tidigare avsnittetArbetsmarknadspolitikens volym /82 förklarat sig godtaregeringens förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningens omfattning.Utskottet godtar också med hänvisning till vad som anförts i det tidigareåberopade avsnittet de i propositionerna gjorda medelsberäkningarna. Som inledningsvis i detta avsnitt nämnts är regeringensförslag i budgetpropositionen om anslag till Kontant stöd vid arbetslöshetinte längre aktuellt. Förslaget är i och för sig återkallat i proposition 145,men av samma skäl som åberopats i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning bör riksdagenformellt avslå den aktuella punkten i budgetpropositionen. Socialdemokraterna yrkar i motion 1434 att anslagetKontant stöd vid arbetslöshet räknas upp med 120 milj. kr. utöver vadregeringen begärt i budgetpropositionen. Vidare yrkas i samma motion attarbetsgivaravgiften till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet höjs med 0,. Yrkandena är beroende av bifall till desocialdemokratiska reservationerna i betänkandet AU 13. Då avslagitreservationerna har syftet med motionsyrkandena fallit och de bör nu ocksåformellt avslås. 1979/80 Utgift 3290441000 Reservation 1567693000 1980/81Anslag 2 125000000 1981/82Förslag 2908900000' ' Prop.1980/81: 100 bil. B 3, 1980/81: 145 och 1980/81: 150 bil. Från anslaget bekostas utgifterna för programmetSysselsättningsskapande åtgärder. Indelningen i delprogram framgår av följandesammanställning som också visar regeringens förslag fill medelsberäkningenligt budgetpropositionen (punkt B 3 s. 74-90). 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Beräknad ändring 3 130583 000 87 704000 45 783 000 26371000 2050000000 10000000 40000000 25 000000 - 5 000000 -1-10000000 -I-10 000 000 -t- 2920000 -f-17 920 000 - 4 000000 -t-2900000 ' 1 propositionerna 145 och 150 bil. 3 föresläs posten bliuppräknad med ytterligare 75 resp. 540 milj. kr. eller med sammanlagt 685 milj.kr. 1 proposition 150 bil. 3 föresläs posten bli uppräknad med100 milj. kr. AU 1980/81:21 87 Utskottet tar först upp två förslag i proposition126 till nya åtgärder som föreslås bli bekostade från det förevarande anslaget. I proposition 126 (s. 106-112) behandlasarbetsmarknadspolitikens uppgifter vid lokala sysselsättningskriser.Arbetsmarknadsministern anser bl. a. att den samhällsekonomiska utvecklingenminskat det finansiella utrymmet för åtgärder av den typ som sattes in underden förra lågkonjunkturen. Med ledning av de tidigare erfarenheterna,fortsätter han, bör man nu dra upp riktlinjer som är generellt tillämpbara vidlokala sysselsättningskriser. Förslag till näringspolitiskt motiveradeinsatser i sådana sammanhang har presenterats i proposition 1980/81:130 omindustripolitikens inriktning. Arbetsmarknadspolitikensuppgift vid lokala sysselsättningskriser är enligt arbetsmarknadsministernfrämst att förbereda de berörda arbetstagarna för övergången till annanverksamhet och i övrigt främja denna övergång. Rådrum kan behöva skapas förarbetsförmedlingen. Däremot är det inte en arbetsmarknadspolitisk uppgift attupprätthålla verksamheten i företag som inte är kommersiellt bärkraftiga. Detär inte heller den enskildes situation som i första hand motiverar särskildainsatser vid lokala sysselsättningskriser. Det vore orimligt, sägerarbetsmarknadsministern, om samhället skulle garantera avsevärt mer långtgåendeinsatser för att skydda sysselsättningen för anställda i stora företag än i småföretag. Anledningen till att särskilda insatser måste göras vid lokalasysselsättningskriser är att arbetsförmedlingen inte är dimensionerad för atteffektivt klara den toppbelastning som blir följden av en snabb avveckling avett för orten dominerande företag. Detär från dessa utgångspunkter arbetsmarknadsministern lägger fram förslag tillomställningshidrag vid lokala sysselsättningskriser. Enligt förslaget skallbidraget kunna utgå vid sådana driftsinskränkningar som på ett avgörande sättpåverkar den lokala arbetsmarknaden och där sysselsättningsproblemen inte kanlösas med normala arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillgängliga lokalaarbetsförmedlingsresurser. Bidraget skäll utgå när den aktuelladriftsinskränkningen berör fler än 300 personer och där antalet berördasamtidigt utgör av företagets hela personalstyrka. I de falldriftsinskränkningen gäller företag som haren helt dominerande ställning på enmindre ort skall bidrag kunna beviljas om fler än 100 personer berörs. Beslutom bidrag skall fattas av AMS. 1 de fall den aktuella driftsinskränkningenavser färre än 300 personer fattar regeringen besluten. Omställningsbidragetskall utgå i relation till lönekostnaderna för den övertaliga arbetsstyrka somberörs av driftsinskränkningen som förlänger den lagstadgadeuppsägningstiden. AU 1980/81:21 88 Bidraget föreslås bli konstruerat så att detkompenserar av lönekostnaderna inkl. sociala avgifter under sex månadersom förläggs till den första delen av den på detta sätt förlängdauppsägningstiden. Bidraget förutsätter alltså att den berörda personalen sagtsupp. För att främja rörligheten föreslås dessutom att personer i den särskildaarbetsstyrkan som erhåller fast anställning hos annan arbetsgivareskall få behålla av lönen från den ursprungliga anställningen . Det avvecklande företaget får för egen del behälla resterandedel av bidraget (av lönesumman) bidragsperioden ut. Omställningsbidragetavses bli prövat i första hand under budgetåren 1981/82 och 1982/83. Därefterbör finnas tillräckligt underiag för att ta ställning till behovet aveventuella förändringar. Dennya stödformen är snävare utformad än det tidigare sysselsättningsbidragettill företag med dominerande ställning på orten.