bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Det betonas särskilt ipropositionen att omställningsbidraget inte är avsett att utnyttjas förrekonstruktioner eller insatser av industripolitisk karaktär. Syftet är attskapa rådrum för arbetsförmedlingen att finna nya anställningar åt arbetstagarnanär behovet av den permanenta personalreduktionen är klart fastställt. Aktivainsatser från arbetsförmedlingen kommer i de sammanhangen att vara av storbetydelse, och det bör kunna begäras att företaget medverkar i sådana insatser.Som förutskickats i det tidigare avgivna betänkandet AU 1980/81: 17 omsysselsättningsfrågorna vid varven kan utskottet för sin del ansluta sig tillatt man prövar den föreslagna stödformen efter de i propositionen uppdragnariktlinjerna. I det sammanhanget vill utskottet erinra om att utskottet uttalatsig för att det vid varven bör finnas möjlighet att dispensera från villkoretom uppsägning för att bidrag skall utgå. I de i propositionen uppdragnariktlinjerna ingår att beslut om beviljande av stöd skall fattas av AMS.Utskottet vill med anledning härav fillägga att det i inledningsskedet kamtänkas uppkomma frågor om tillämpningen som kräver en prövning av regeringenfrån fall till fall. Ipropositionen föresläs att omställningsbidraget bekostas av medel från detförevarande anslaget. De utgifter bidraget medför motsvaras av minskadeutgifter för andra insatser, inte minst sådana som bekostas av detta anslag.Någon uppräkning av medlen föreslås därför inte. Utskottet godtar vad som nuanförts i propositionen om finansieringen av omställningsbidraget. Vid tillfälliga nedgångar i företagens produktionkan stöd till utbildningsinsatser sättas in för att motverka permitteringaroch uppsägningar. 1 det närmast föregående avsnittet har redogjorts för det nyaomställningsbidraget och dess funktion vid avveckling av företag. Sådanainsatser behöver emellertid kompletteras av mer offensiva åtgärder somstimulerar till nyre- AU1980/81:21 89 krytering även i en konjunkturdämpning. En sådan åtgärdvar det införda nyrekryteringsbidraget. Det fick dock enkonstruktion som i olika avseenden medförde problem. Arbetsmarknadsministern anser det vara särskilt angelägetalt stimulera en rekrytering till industrisektorn. Han räknar dock inte mednågon uppgång i industrikonjunkturen förrän tidigast under andra halvåret1982. Mot den bakgrunden och med beaktande av erfarenheterna av det tidigarenyrekryteringsbidragel föreslår han en ny åtgärd för att påverka expansivaföretag inom tillverkningsindustrin att redan nu inleda nyrekryteringar.Åtgärden benämns tillfällig rekryteringsstimulans till företag inom tillverkningsindustrinoch behandlas i ett särskilt avsnitt i proposition 126 (s. 112-117). Vid konstruktionen av rekryteringsstimulansen hararbetsmarknadsministern tagit hänsyn till följande faktorer. Stimulansen börge utrymme för fler nyanställningar än den aktuella ordersituationen medger.Den skall självfallet upphöra innan den allmänna efterfrågan påarbetskraft vänder uppåt, och den bör beräknas med hänsyn till förändringarnaunder så att stödet inte omfattar säsongmässiga variationer isysselsättningen inom företagen. Frän dessa utgångspunkter föreslår arbetsmarknadsministernatt rekryteringsstimulansen beräknas på den neltoökning av antalet anställdasom sker mellan och . Det antal anställda denI som skall vara utgångspunkt för beräkningen får dock inle varalägre än det var den då regeringen aviserade sin avsikt attinföra en rekryteringsstimulans lill företag inom tillverkningsindustrin. När det gäller rekryteringsstimulansens storiek finnerarbetsmarknadsministern det lämpligt att utgå från arbetsgivarnas socialaavgifter för de anställda. Av praktiska skäl anser han det inte möjligt attinföra en befrielse från avgifterna för de nyanställda. 1 stället föreslår hanen schablonmässig beräknad ersättning motsvarande den ökning avarbetsgivaravgifterna som företagen får på grund av nyanställningarna understödperioden. Med antagande av en genomsnittlig industriarbetarlön av70000 kr. och att arbetsgivaravgifterna uppgår till föreslärarbetsmarknadsministern att rekryteringsstimulansen beräknas utifrån ettbelopp av . Vid fastställandet av det stöd som skall betalas lillföretagen skall delta tal multipliceras med den genomsnittliga ökningen avantalet fast anställda, omräknat i heltidssysselsatia, . Dengenomsnittliga ökningen beräknas som ett genomsnitt av antalet anställda den Ijuli och , den och jämfört med situationenden . Den angivna beräkningsmetoden illustreras av följandeexempel där det antas att ett företag den (och den ) 1981 harett antal anställda som motsvarar 100 heltidssysselsatia. AU1980/81:21 90 .11 ur 93-M00-M05-I-I10 ,. Det genomsnittliga antalet anställda blir ------------- = 102. Företaget blir sålunda berättigat till ett bidrag med 2x23000 eller . Ett maximaU utnyttjande av bidraget förutsätter attföretagen nyrekryterar redan före i är. Ju längre företagen dröjermed rekryteringarna, desto lägre bli bidragssumman. Arbetsmarknadsministern bedömer att nettoökningen avpersonalen inom industriföretagen inte kommer att överstiga 10000 personerunder stödperioden. Han räknar vidare med att nyrekryteringarna mestadelskommer att ske under den senare delen av perioden. Med ledning härav beräknararbetsmarknadsministern kostnaderna för rekryteringsslimulan-sen till högst 75milj. Kostnaden bör täckas av anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder,som bör räknas upp med motsvarande belopp. Vpk ser den föreslagna rekryteringsstimulansen som en rensubvention till företagen och yrkar i motion 2112 att förslaget skall avslås. Utskottet anser för sin del att del kan vara väl värt attgöra ett nytt försök att stimulera till nyrekryteringar inom industriföretagen.Det är, som framgår av det tidigare anförda, fråga om en temporär insats somskall göras då man allmänt räknar med att efterfrågan påarbetskraft kommer att gå ned. Utskottet tillstyrker alltså att man gör ensådan insats och avstyrker följaktligen vpk-yrkandet. Utskottet har inte hellerfunnit anledning till invändningar mot konstruktionen av bidraget eller sättetatt finansiera det. En anslagsuppräkning bör alltså göras med 75 milj. kr. De stödinsatser som görs förtekoindustrin i landet motiveras frän försörjningsberedskaps-, industri- ocharbetsmarknadspolitiska synpunkter. Det stöd som lämnas tekoindustrinfinansieras således av anslag på handels-, arbetsmarknads- ochindustridepartementens huvudtitlar. Inriktningen av tekopolitiken har i hög graduppmärksammats av statsmakterna . denna vår harriksdagen med anledning av näringsutskottets betänkande NU 1980/81:47 på nytttagit ställning till de mål som bör ställa? ; upp för tekopolitiken och en radandra för branschen väsentliga frågor. På våren1977 infördes ett tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre ar- AU 1980/81:21 91 betskraftinom lekoindustrin, allmänt kallat äldrestödet. Det var från början meningenatt stödet skulle utgå endast under är 1977, men det har successivt fått enförlängd giltighetstid. Stödet har successivt också ökat i omfattning.Bidragskostnaderna utgjorde /78 171 milj. kr., 1978/79 257 milj.kr. och 1979/80 320 milj. kr. Detta arbetsmarknadspolitiskt motiverade stödutgör därmed en högst betydande del av statens samlade insatser till stöd förtekoindustrin. Riksdagenstidigare i vår fattade beslut om insatserna på tekopolitikens område omfattarinte äldrestödet. Del var dock i del sammanhanget klargjort attarbetsmarknadsministern i årets budgetproposition föreslagit vissa ändringar ireglerna för detta stöd. Utskottet övergår nu till att presentera dessaändringsförslag, som redovisas i budgetpropositionens avsnitt omberedskapsarbeten (s. 83-88). Äldrestödetutgår f. n. med . för anställda som har fyllt och ärsysselsatta med tillverkningsarbete. Bidragssumman får dock inte överstiga 15 %av företagets totala lönekostnader. Ett företag får inte uppbära stödetsamtidigt som det minskar sin personal. Varslas det om driftinskränkning upphörstödet att utgå till dess personalminskningen är genomförd. Från deltasysselsättningsvillkor kan dock ges dispens i vissa fall. Budgetpropositionensförslag innebär alt limbeloppet höjs . föreslåsvissa begränsningar i bidragsreglerna i förhållande till nuläget. Timbidragetskall räknas på normal veckoarbetstid och endast utgå för anställda upp till 65års ålder. Syftet anges vara att hindra att företagen överutnyttjar äldrearbetskraft för att få högre bidrag. Somnyss nämnts får bidragssumman f. n. inte överstiga av företagets totalalönekostnader. Detta beräkningssätt sägs ha kommit att gynna företag som vidsidan av produktionen har en stor egen importverksamhet. För att motverka dennaeffekt förordas i budgetpropositionen att gränsen för bidragssumman ifortsättningen sätts vid av lönekostnaderna för anställda i företagensproduktionsarbete. Omdispens lämnas för sysselsättningsvillkoret, dvs. bidraget får fortsätta attutgå trots att företaget varslat om driftinskränkning, sänks bidragstaket från15 till av lönekostnaderna. Det kan dock efter särskild prövning medgesatt bidragstaket förblir . Denna undantagsregel föreslås nu bli slopad. Äldrestödetsutformning behandlas även i motion 1496 av m.fl. (s). De ovanredovisade ändringsförslagen möter ingen invändning i denna motion. Utskottetkan ansluta sig till dem. Syftet är att komma till rätta med vissa effekter somlett till att den konkurrensneutralitet som från början åsyftades i viss månhar urholkats. Dessutom avser de nya reglerna att ge en jämnare spridning avbidragsgivningen företagen emellan. Däremot är inte avsikten att beskära dettotala stödets omfattning. Detta avses utgöra i runt tal 320 milj. kr. AU1980/81:21 92 1979/80. Utskottet utesluter emellertid inte att de nyareglerna kan jämkas i något avseende sedan man överblickat effekterna.Regeringen bör därför vara oförhindrad att göra de justeringar som kan visa sigertbrderliga för att säkerställa att äldrestödet till tekoindustrin under nästabudgetär får den totala omfattning som har angivits. De fackliga organisationernas inflytande på äldrestödetstillämpning är betydande. För att stödet skall beviljas ett företag krävs attorganisationerna samtycker. Deras samtycke förutsätts också för att dispensskall kunna lämnas från varselvillkoret. De fackliga organisationerna sägs i budgetpropositionen hautövat sitt avgörande inflytande pä en ansvarsfullt sätt. Det har emellertidinträffat fall där organisationerna har haft skilda uppfattningar.Arbetsmarknadsverket, som skall handlägga bidragsärendena, har i sådana fallansett sig förhindrat att gå in i en sakprövning och har överiämnat ärendenalill regeringens avgörande. Denna ordning anses otillfredsställande. Arbetsmarknadsverketmåste kunna utöva sitt myndighetsansvar efter prövning i sakfrågan.Arbetstagarorganisationernas inflytande bör i detta liksom i andra sammanhangkunna tillgodoses genom att de får tillfälle att yttra sig över företagensansökningar. Detta är den punkt i budgetpropositionens förslag tillregeländringar som motionen 1496 av m.fl. (s) gäller.Motionärerna anser att förslaget innebär en omotiverad försvagning av defackliga organisationernas inflytande. De påpekar alt oenighet de fackligaorganisationerna sinsemellan när det gäller stödärendena har förekommit iendast enstaka fall. Skulle organisationerna vid något kommande tillfälle haskilda uppfattningar bör arbetsmarknadsmyndigheterna själva kunna fatta detslutliga beslutet. 1 övrigt bör enligt motionen nuvarande regler bibehållas. Regeringen har i proposition 126 lagt fram förslag tillriktlinjer för fackligt inflytande på frågor om statligt stöd. Såsom redovisasi ett senare avsnitt biträder utskottet dessa riktlinjer. De innebär attarbetstagarorganisationerna skall beredas tillfälle att yttra sig i självasakfrågan, varefter myndigheten fattar beslutet. Generella regler häromföreslås bli upptagna i en särskild författning. Som en konsekvens härav kanden nuvarande föreskriften om de fackliga organisationernas medverkan vid beviljandeav äldrestöd utgå ur bestämmelserna för äldrestödet. Om föreskriften om detfackliga inflytandet vid beviljande av dispens från sysselsättningsvillkoretskall överföras till den nya författningen eller kvarstå i regleringsbrevensbidragsbestämmelser torde få prövas av regeringen. Oavsett vilken form somväljs bör föreskriftens sakliga innebörd vara att arbetstagarorganisationernasinflytande i dispensfallen utövas genom att de bereds tillfälle att avgeyttrande. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1496 i den aktuella delen. I budgetpropositionen tas slutligen upp frågan om enframtida avveckling av äldrestödet. Detta har blivit ett medarbetsmarknads- och AU1980/81:21 93 regionalpolitiska skäl motiverat driftstöd.Arbetsmarknadsministern återger i sammanhanget uttalanden som handelsministerngjort i årets budgetproposition. Dessa går ut på att man bör eftersträva attflytta tyngdpunkten i insatserna för tekoindustrin mot sådanaeffektivitetsfrämjande och marknadsstödjande åtgärder som kan görabranschen mer konkurrenskraftig. Arbetsmarknadsministern framhåller för sin delatt en framtida avveckling av äldreslödet måste ske med hänsyn till bl. a. delallmänna sysselsättningsläget. Stödet måste också trappas ned successivt.Konjunkturen /83- 1983/84 kan inte nu närmare bedömas. Som ettriktmärke för företagens egen planering bör dock anges att avvecklingen /83 genom att bidragslaket sänks från högst 15 till högst 12 %och 1983/84 lill högst av de totala lönekostnaderna för anställda iproduktionsverksamhet. 1 motion 1496 av m. fl. (s) framhållsatt avtrappning-en av äldrestödet måste balanseras av en verklig satsning påoffensiva åtgärder. Det är också viktigt att förändringarna inte blir förhäftiga för företagen inom branschen. 1 det fortsatta planeringsarbetet förbranschen bör utarbetas förslag till stödformer som kan avlösa äldrestödet.Ansvaret för planeringen av denna förändring av äldreslödet bör vila påtekodelegationen. Utskottet vill liksom arbetsmarknadsministern framhållaatt en framlida avveckling av äldrestödet måste ske med hänsyn till då rådandesysselsättningsläge och att avvecklingen måste ske successivt. Utskottet utgårfrån att tekodelegationen kommer alt kopplas in i del sammanhanget. Vilkainsatser som bör göras som ersättning för äldreslödet liksom omfattningen avdem är emellertid beroende av den produktionsnivå inom tekobranschen som ansesönskvärd. Delta är frågor som bör prövas i försörjningsberedskaps- ochindustripolitiska sammanhang. Som inledningsvis nämnts har målen förtekopolitiken - däribland produktionsnivån - prövats av tidigare ivår. Med dessa uttalanden har utskottet i sak tillgodosett motion 1496 i dennu aktuella frågan. Med hänvisning härtill bör motionen i denna del inteföranleda någon åtgärd. Antalet personer iberedskapsarbeten räknat som genomsnitt var under /7952000. Genomsnittstalet sjönk under /80 till 34000. Sista kvartalet var antalet 19000 ellernågot mindre än . Med stöd av sinfinansfullmakt anvisade regeringen en förstärkning av medlenför beredskapsarbeten med 350 milj. kr. Sysselsättningen i beredskapsarbetenahar därigenom ökat och uppgick lill 26000. Hälftenav de sysselsatta var ungdomar under 25 är. är dock insatserna avberedskaps- AU1980/81:21 94 arbeten betydligt lägre än dåantalet var 40000. Under den allmänna motionstiden väcktes sex motioner omberedskapsarbetenas inriktning. I en av dem, 1814 av (), yrkasen ökad andel av medlen för beredskapsarbeten jör produktiva Investeringar iform av vägarbeten, iordningställande av industrimark, uppförande avindustrihus, skogsvård m. m. Motionärens syfte är att man härigenom skallförbättra infrastrukturen och därmed förutsättningarna för näringslivet i deregionalpolitiskt prioriterade områdena. Motionären beklagar att andeleninvesteringsarbeten av det slag han önskar har minskat och att andelen primär-och landstingskommunala arbeten ökat. De senare arbetena sägs steg för steg hautvecklats till en inskolning till anställning i offentlig verksamhet. Även avden anledningen är det angeläget att beredskapsarbeten i ökad utsträckningutnyttjas lill infrastriikturella förbättringar. Det är riktigt, som motionären konstaterar, att andeleninvesteringsarbeten minskat som arbetena inom tjänste- ochvårdsektorerna har ökat. Av en sammanställning på s. 75 i budgetpropositionenframgår att andelen sysselsättningsdagar i arbeten av den typ motionärenförespråkar vägar, vatten och avlopp, husbyggnad samt skogsvård - budgetåret1975/76 uppgick till mot /80. steg andelensysselsättningsdagar inom tjänste- och vårdsektorerna frän 25 till 49 %.Andelen var /79 ännu högre eller . Beredskapsarbetena var ihuvudsak ett sätt att ge sysselsättning åt medelålders och äldre arbetslösamän. Beredskapsarbeten inom vård- och tjänstesektorerna förekom knappast. 1 defall arbetslösa bereddes sysselsättning inom dessa sektorer skedde det i formav arkivarbete (numera anställning med lönebidrag). Det är somberedskapsarbetena på tjänste- och vårdområdena har vuxit fram, och det har attgöra med det ökade behovet men också de större ambitionerna att skapasysselsättning åt kvinnor och ungdomar. Del blev inte längre möjligt att låtaanläggningsarbeten vara en dominerande del av beredskapsarbetena. Som redanpåpekats är hälften av dem som sysselsatts iberedskapsarbete ungdomar under 25 är. sista år var andelentidvis . Andelen kvinnor är något lägre men ändå betydande. Som entypisk siffra kan anges . Den helt dominerande delen av kvinnorna är . Beredskapsarbetenas allmänna inriktning påverkasemellertid inte enbart av behovet att sysselsätta kvinnor och ungdomar, varaven stor del utan arbetslivserfarenhet. måste vidfördelningen av de anvisade medlen på olika typer av arbeten självfallet äventa hänsyn till statsmakternas upprepade gånger framställda önskemål om arbetentill lägre dagsverkskostnader. Det kan påpekas att AMS dagsverkskostnad förberedskapsarbeten på vägar /80 uppgick till . för arbeten inom kategorierna tjänster och vård. Detprimära syftet med beredskapsarbetena är att ge sysselsättning åt AU 1980/81:21 95 arbetslösa.Arbetenas inriktning måste sålunda anpassas till de arbetslösasförutsättningar. Inriktningen påverkas emellertid också i viss mån av konjunkturläget.I tider av konjunkturdämpning kan det vara en fördel att ge andelen tyngreanläggningsarbeten ett ökat utrymme, dels för att motverka en ökad arbetslöshetbland byggnads- och anläggningsarbetare, dels för att arbeten av det slaget somspridningseffekt bidrar till sysselsättningen på andra områden, t. ex.byggnadsmateriel- och transportsektorerna. Sådana arbeten kan också medföra enförbättrad infrastruktur. Regeringen har tillkännagivit att statligainvesteringsarbeten för 390 milj. kr. skall tidigareläggas (hus-, bro- ochvägbyggnadsarbeten m.m.). 1 kompletteringspropositionen sägs dessutom att detmed hänsyn till svårigheterna på byggarbetsmarknaden finns anledning att ökaberedskapsarbetena inom byggnads- och anläggningssektorerna. Socialdemokraternabegär i motion 2191 ytterligare satsningar. Dessa frågor har utskottetbehandlat tidigare i betänkandet. Med det anförda har utskottet besvarat mofion1814, som inte bör föranleda någon åtgärd. Desynpunkter utskottet anfört med anledning av motion 1814 har i storttillämpning på övriga motioner om beredskapsarbetenas inriktning. m.fl. (s) vill i motion 1058 genom beredskapsarbeten fä fill stånd ettökat vägbyggande i för att förbättra vägstandarden och ökasysselsättningen bland anläggningsarbetarna. Detbör som fä ankomma på arbetsmarknadsverket att fördela medel ochavgöra projektval inom beredskapsarbetena med hänsyn till arbetslöshetensomfattning och struktur i de olika delarna av landet. Utskottet kan såledesinte biträda motionen. Medhänvisning till vad som sagts om arbetsmarknadsverkets fördelning av de medeltill beredskapsarbeten som anvisas av statsmakterna av-. styrker utskottet ävenyrkandet i motion 277 av m. fl. (s) om en ökad medelsram förberedskapsarbeten i . Siktröjningpå vägar föreslås i motion 813 av () bli utförd somberedskapsarbete med hänsyn till behovet att förebygga viltolyckor på vägarna.Denna typ av arbeten har använts som beredskapsarbete för ungdomar under detsenast förflutna året. Utskottet konstaterar att siktröjningsarbetena redaningår bland beredskapsarbetsobjekten och föreslår därmed att motionen lämnasutan åtgärd. StureThun (s) och () föreslår i motionerna 1437 resp. 1825 att ett nyttpolishus i uppförs som beredskapsarbete med hänsyn till attarbetsförhållandena för polisen är synnerligen otillfredsställande i nuvarandelokaler. Pålistan över de statliga investeringsobjekt som enligt regeringens beslut skalltidigareläggas har upptagits nya polishus i och . I detsammanhanget har prövats om man pä listan, borde la upp även polishuset iMjölby. Så har emellertid inte blivit fallet. Utskottet vill inte föreslåriksdagen att frångå regeringens prioritering. AU 1980/81:21 96 tilloch till de allmänna synpunkter utskottet anfört vid behandlingen i detföregående av motion 1814 avstyrker utskottet motionerna 1437 och 1825. 1motion 1820 förordar () och () markav-vattning avjordbruksmark i och som beredskapsarbeten. Regeringenhar uppdragit åt lantbruksstyrelsen att i samråd med AMSoch berörda kommuner utreda frågan om torrläggning av jordbruksmark iNorrbotten. Eftersom regeringen sålunda redan har uppmärksammat de problem medbristande dränering av jordbruksmark som motionärerna aktualiserat är någotinitiativ från sida inte behövligt med anledning av motionen, somför den skull inte bör föranleda någon åtgärd. Regeringenmedgav att erforderliga reparations- och underhållsarbeten förflottleden i älv fick utföras som beredskapsarbeten inför "kommandeflottningssäsong". () och () vill i motion481 alt skall uttala att arbetsmarknadspolifiska medel skalltillskjutas även för att flottningen i älven skall kunnafortsätta. Kommunikationsministernhar i årets budgetproposition (bilaga 9 s. 108-116) berett tillfälleatt yttra sig över vad han anfört om flottning i de kvarvarande flottlederna.Vad han anfört och i ämnet väckta motioner behandlades av trafikutskottet ibetänkande /81:22. Vid den följande behandlingen i kammaren bifölls entill betänkandet fogad socialdemokratisk reservation i vad avser frågan om enfortsatt utredning om flottningen i älv och åtgärder för att hindra attflottningen i älven läggs ned medan utredningsarbetet pågår. Detovannämnda regeringsmedgivandet att utföra reparations- och underhållsarbetenför flottleden i älv får ses som en temporär åtgärd i avvaktan påriksdagens ställningstagande i flottledsfrågorna. Som en konsekvens av detbeslut fattat bör medgivandet förnyas tills berettstillfälle att på nytt ta ställning till frågan om flottningen i älven.Regeringen bör underrätteis om vad utskottet anfört i anslutning till motion481. Utskottet övergår härefter till frågan om anvisandeav medel till beredskapsarbeten för nästa budgetår. I sak har utskottet redantagit ställning till volymen beredskapsarbeten och föreslagit en medelsanvisningom 2340 milj. kr. Utskottet hänvisar till det tidigare avsnittetArbetsmarknadspolitikens volym /82, 1 det avsnittet harutskottet i sak avstyrkt yrkandet i den socialdemokratiska partimotionen 2191om att ytterligare I 500 milj. kr skall anslås till beredskapsarbetena. Vidarebör medel beräknas för den tillfälliga rekryteringsstimulansen inomtillverkningsindustrin (75 milj. och för äldreslödet inom tekoindustrin(320 milj. kr). Vidare skall inom programmet - utan uppräkning av medlen förnästa budgetår - AU 1980/81:21 97 rymmasdet nya rekryteringsstödet för långtidsarbetslösa ungdomar. För delprogrammetberedskapsarbeten bör alltså beräknas sammmanlagt (2 340-1-754-320) 2 735 milj.kr. Avmedlen för beredskapsarbeten bör enligt budgetpropositionen vägarbeten fåbedrivas för högst 300 milj. kr. m. fl. (vpk) yrkar imotionerna 1097 och 1426 att 193,9 milj. kr. av medlen för beredskapsarbetenskall överföras till de ordinarie vägbyggnadsanslagen och att anslagetsysselsättningsskapande åtgärder skall reduceras med motsvarande belopp.