bet · G401JoU6 · 1980-12-31 00:00:00 — om den administrativa utformningen avjordbruksprisregleringen, m.m. Utskottet behandlar i dettabetänkande i ett sammanhang revisorers förslag 1979/80: 17 angåendejordbruksprisregleringen och regleringsföreningarna samt några framställda motionsyrkanden rörande närliggande frågor. revisorer hemställer iförslag 1979/80: 17 att av regeringen begär 1. en utredning angående möjligheterna att tillämpa ökadmålstyrning av jordbruksprisregleringen och bättre möjligheter att stämma av jordbruks överenskommelserna mot faktiskt utfall, 2. attkonsumentrepresentanterna ges representation i regleringsföreningarnasarbetsutskott på sätt som revisorerna föreslagit, 3. attjordbruksnämndens konsumentdelegation får en mera adekvat benämning. I motion 1979/80:306 av . (vpk) yrkas i vad avser yrkande 1 att hos regeringen hemställeratt en översyn görs av vad som skall förstås med "jämförliga gmpper"då det gäller att, vid förhandlingar om priserna på jordbrukets produkter,uppnå det jordbruks-politiska inkomstmålet. I motion 1979/80:936 av m.fl. (s) yrkasatt beslutar 1. att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utökning avrepresentationen för allmänintresset i jordbruksnämndens styrelse, 2. att hosregeringen begära en utredning dels om konsumentdelegationens ställning,sammansättning och resurser, dels om möjligheterna till ett vidgatkonsumentinflytande i de olika regleringsföreningar som sköter jordbmksprisregleringenspraktiska hantering, i enlighet med vad som anförts i motionen. Mot bakgrunden av de betydandebelopp som jordbruksprisregleringen arbetar med har revisorergranskat dispositionen av de vid regleringen inflytande avgifterna och dedärvid tillämpade administrativa formerna. Huvudvikten har lagts vid statens jordbruksnämnds(JN) och regleringsföreningarnas arbetsuppgifter. Revisorerna har inte haft anledning att ta ställning tillde jordbrukspoli-fiska överväganden som ligger bakom jordbruksprisregleringen.Endast den administrativa utformningen av regleringen har berörts vid revisorernasgenomgäng. Granskningen har visat att regleringen i stort fungerarutan anmärkningar, och revisorerna har inte nägra allvariigare erinringar attföra fram. Revisorerna konstaterar dock att en förbättring bör kommatill stånd vad beträffar möjligheterna att stämma avjordbruksöverenskommelserna mot faktiskt utfall och möjligheterna att bedöma deolika satsningarna inom överenskommelserna. Revisorerna föreslår därför attriksdagen av regeringen begär en utredning angående möjligheterna att tillämpaökad målstyrning av jordbruksprisregleringen. Revisorerna föreslär ocksä attarbetet med att stärka konsumentrepresentationen i regleringsföreningarnasarbetsutskott fortsätter samt att jordbruksnämndens konsumentdelegation får enmer adekvat benämning. Utskottet, som finner att den av revisorerredovisade undersökningen har frambragt material som ger värdefull belysningät de problem som sammanhänger med den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,noterar att revisorernas granskning gett vid handen attjordbruksprisregleringen i berörda delar i stort sett fungerar tillfredsställande. De förslag till åtgärder i olika avseenden somrevisorernas granskning utmynnat i behandlar utskottet i det följande underavsnitten om jordbrukarnas inkomstföljsarnhet och konsumenternas inflytandevid jordbruksprisregleringen tillsammans med vissa motionsyrkanden ihithörande ämnen. I en särskild del behandlas därjämte ett motionsyrkande omsammansättningen av jordbruksnämndens styrelse. Utskottet får i dessa frågoranföra följande. Revisorernas granskninghar avgränsats till att i första hand avse inkomstmälets uppnående och harnärmast koncentrerats till statsmakternas möjligheter att styra denprisreglerande verksamheten. Revisorerna påpekar att styrning avprisregleringen från statens sida kan genomföras efter i princip två linjer.Antingen kan s.k. målstyrning tillämpas, vilket innebär att de politisktbeslutande organen preciserar slutresultatet för verksamheten och att deverkställande organen (JN och regleringföreningarna) själva utformarregelsystem m.m. för att uppnå specificerade slutresultat. Uppnådda resultatjämförs sedan mot JoU 1980/81:6 3 Eller ocksä kan statsmakterna tillämpa ennoggrann styrning, insyn och kontroll av verksamheten, varvid ocksåslutresultaten i viss utsträckning förutsägs. Enligt revisorerna kan en ökad målstyrning gestatsmakterna möjlighet att successivt trappa ner de krav pä direkt kontrolloch insyn över verksamheten som upprätthålls. Revisorerna finner detvidare vara önskvärt att kunna stämma av jordbruksöverenskommelserna motfaktiskt utfall liksom att kunna bedöma utfallet av de olika satsningarna inomöverenskommelserna. För ökad tillämpning av målstyrningsprincipen påprisregleringsområdet fordras det dock att det finns specifika mätt påekonomisk och social standard för jordbrukarna. Avsaknaden av sädana måttförsvårar bl. a. ett konkret angivande av målet för jordbrukarnas inkomster ochstandard. I motion 1979/80: 306 framhålls att det beträffandeinkomstmälet för de i jordbruksnäringen verksamma råder enighet om attjordbrukarna skall tillförsäkras inkomster som är jämförbara med andra grupperi samhället med likartad situation. Motionärerna anför att det uppstått endiskussion om vad som skall förstås med "jämförbara grupper" dä manförhandlar om jordbrukspriserna. Det har ifrågasatts om det är riktigt attjämföra jordbrukarna, som är företagare och kan göra avdrag och avskrivningar,med lönarbetarna inom LO som ju inte har sådana möjligheter eller har det iavsevärt mindre omfattning. Det har ocksä ifrågasatts om inte hänsyn bordekunna tas till den förmögenhetsökning som jordbrukarens ägande av realvärdenger i tider av inflation. Motionärerna anser att det kan finnas anledning attinför nästa prisuppgörelse söka bättre precisera vad som skall förstås medjämförbara grupper. Utskottet vill erinra om att inkomstmälet i 1977 årsjordbrukspolitiska beslut (prop. 1977/78: 19, JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78:103) formulerades sä att ett huvudsyfte med jordbrukspolitiken skall vara atttillförsäkra dem som är sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet enekonomisk och social standard som är likvärdig med den som jämförbara grupperuppnår. preciserade emellertid inte inkomsmålet genom att ange vilkagrupper som bör jämföras och hur jämförelsen bör tillgå. Frågan om hurinkomstföljsamhet skall uppnås hänsköts i stället till prisöverläggningarna. Frågan om jordbrukarnas inkomstföljsamhet behandladesvåren av (prop. 1977/78: 154, JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348)i samband med att godkände förslag till prisreglering päjordbruksprodukter för treårsperioden /79-1980/81. Beslutet innebar bl. a.att den tidigare direkta kopplingen till avtalen på LO-SAF-området släpptes. Istället skulle löneutvecklingen för de stora kollektiven i första hand beaktasoch jämförelseunderlaget breddas. Inkomst- och lönsamhetsförhällan-den förandra smäföretagargrupper skulle även kunna beaktas. Hänsyn skulle ocksä kunnatas till de olika förhållanden som påverkar den ekonomiska och socialastandarden inom jordbruket. I propositionen uttalades 11 1980/81. JoU1980/81:6 4 att det är angeläget att undersökningar fortlöpande skerbl. a. av arbetsåt-gången inom jordbruket och levnadsstandarden för olikagrupper jämte de prestationer som standarden grundar sig pä. Resultatet avdessa undersökningar borde enligt propositionen ingå i det material som läggstill grund för de bedömningar som inför varje regleringsperiod bör göras omhuruvida inkomstmålsättningen uppnåtts. tillsatte lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden en särskild projektgrupp med uppgift att ge en bredarebelysning av levnadsstandarden för jordbrukare och jämförbara grupper. Gruppenavser att vid överiäggningarna inför en ny prisregleringsperiod presenteramaterial härom. behandlade samma fräga (JoU1978/79:37. rskr 1978/79:418) i anledning av en motion i vilken hemställdes attvissa frågor rörande jordbrukarnas inkomstföljsamhet och markpriserna närmareskulle utredas. Utskottet erinrade därvid bl. a. om att 1972 årsjordbruksutredning inte gjort någon ingående analys av hurpenningvärdeförändringarnas inverkan på beräkningen av inkomstutvecklingenskulle beaktas. Utskottet ansåg att hithörande frågor, till vilka också fråganom markpriserna hänfördes, borde ingående analyseras. Därvid borde enligtutskottet särskilt beaktas den omständigheten att en betydande del av landetsåkerareal brukas på arrende. Det borde ankomma pä regeringen att ta närmareställning till om en sådan analys skulle genomföras i sainband med det arbetesom pågick inom den förut nämnda projektgruppen vid lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden eller om en särskild utredning borde tillsättas förändamålet. anslöt sig till utskottets förslag. Mot bakgrund av det anförda bemyndigade regeringen i ärchefen för att tillkalla en särskild kommitté meduppdrag att utreda vissa frågor angående kapitalförändringarnas inverkan pålantbrukarnas inkomstförhällanden. Uppdraget beskrivs i direktiven (Dir. 1980:17) påföljande sätt. Kommitténs huvuduppgift bör varaatt studera och lämna förslag till hur förmögenhetsförändringarna skall beaktasvid de beräkningar som ligger till grund för bedömningen av lantbrukarnasinkomstförhällanden och lönsamheten i näringen. Förslaget bör utformas medutgångspunkt i gällande riktlinjer för jordbrukspolitiken. Kommittén bör därvidredovisa inkomstutvecklingen för lantbrukare och för andra jämförbara grupper.Likaså bör kommittén jämföra förändringarna av tillgångar och skulder för olikagrupper av lantbrukare och andra jämförbara grupper och analysera hur dessapåverkat resp. gruppers standard. Därvid bör utgångspunkten vara att sä långtmöjligt enhetliga bedömningsgrunder används. En jämförelse med inkomst- ochlönsamhetsförhållandena för andra jämförbara grupper och inom andra näringarbör även göras. Härvid bör kommittén beakta att en förmögenhetstillväxt inte påsamma sätt som den årliga inkomsten är tillgänglig för konsumtion liksom attlantbruket är mycket kapitalkrävande inte minst därför att det är beroende avmark och byggnader. För att starta ett lantbruksföretag av familjestorlek krävssom regel avsevärt mer kapital JoU1980/81:6 5 än för att starta ett företag av motsvarande storlek iandra branscher. Vidare bör kommittén beakta den omständigheten att enbetydande del av landets åkerareal eller brukas på arrende. Kommittén bör beakta det särskilda utredningsarbete somhar utförts av lantbruksekonomiska samarbetsnämnden pä detta område. I förevarande sammanhang kan vidarenämnas att med anledning av beslut, FiU1978/79: 5, rskr 1978/79:34, erhållit regeringens uppdrag att i samråd medlantbruksekonomiska samarbetsnämnden och statens jordbruksnämnd utformaförslag till förbättringar av statistiken på området. Revisorernas granskning har, som framgår av detföregående, i huvudsak omfattat jordbruksprisregleringen som medel för attuppnå det inkomstmål som uppställts inom ramen för gällande jordbrukspolitiskariktlinjer. Med stöd av granskningen har revisorerna bl. a. framfört önskemålom en utredning angående möjligheterna att tillämpa ökad målstyrning avjordbruksprisregleringen och bättre möjligheter att stämma av jordbruksöverenskommelsernamot faktiskt utfall. Som nämnts i det föregående har revisorerna i sammanhangetframhållit att avsaknaden av specifika mätt pä ekonomisk och social standardför jordbrukarna f. n. försvårar bl. a. ett konkret angivande av målet förjordbrukarnas inkomster och standard. Möjligheterna att öka målstyrningen berorbl. a. på om det visar sig möjligt att få fram användbara mått i nyssnämndaavseenden. Revisorerna förutsätter att konsekvenserna av ett införande av preciseradeinkomstmål blir beaktade vid den av revisorerna föreslagna undersökningen. Som utskottet redovisat ansåg , dånuvarande jordbrukspolitiska riktlinjer fastställdes, att det inte fannsanledning att precisera inkomstmålet genom att ange vilka grupper som bordejämföras och hur jämförelsen borde tillgå. Det framhölls att det gällde att tahänsyn till såväl ekonomisk som social standard, varför det var svårt att göraexakta mätningar. Det underströks vidare att prissättningen för jordbruketsprodukter borde ske med hänsynstagande till alla de faktorer som kunde habetydelse i sammanhanget. Utskottet finner för sin del inte att tillräckliga skälförebragts för att frångå jordbrukspolitiska beslut, såvitt avserinkomstmålets fastställande. Någon närmare precisering än vad som dä gjordesfinner utskottet således inte motiverad. Däremot anser utskottet givetvisangeläget att det material som läggs till grund för prisöverläggningarna ger säuttömmande och klarläggande uppgifter som möjligt i vad avser lönsamhets- ochinkomstförhållandena m.m. för olika jordbrukargrupper. Avsikten med pågåendeundersökningar inom lantbruksekonomiska samarbetsnämnden och utredningen omkapitalförändringarnas inverkan på lantbrukarnas inkomstförhållanden är ocksåatt för framtiden skapa ett bättre underlag i angivna hänseenden. JoU1980/81:6 6 Med hänsyn till det anförda villutskottet f. n. inte påkalla någon ytterligare åtgärd med anledningav revisorers förslag, i vad avser begäran om utredning om ökadmålstyrning m. m. (yrkande 1). Vad utskottet i det föregående anfört innebär bl.a. attutskottet avstyrker motion 1979/80:306 i här behandlad del (yrkande I). I motion 1979/80:936framhålls att de resultat som framkommer vid överläggningarna mellan lantbrukarnasförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen och slutligen fastläggs iförslag från jordbruksnämndens styrelse har kommit att få en avgörandebetydelse för jordbruksöverenskommelsernas utformning. Denna ökade politiskabetydelse för jordbruksnämnden nödvändiggör en förstärkning av det allmännasinflytande i dess styrelse. 1 nuläget är jordbruksnämndens styrelse säsammansatt att det allmänna intresset i vidare mening enbart representeras avgeneraldirektören. Detta är enligt motionärernas mening inte tillräckligt. Imotionen anförs att är 1976 godkände en anmälan från densocialdemokratiske jordbruksministern att han hade för avsikt att den 1 juli1977 utöka representationen för allmänintresset i jordbruksnämndens styrelsemen att i propositionen om den nya jordbrukspolitiken den borgeriigejordbruksministern anmälde att han inte avsåg att genomföra denna utökning. Utskottet vill erinra om att har haftförevarande fräga uppe till prövning såväl i anslutning till behandlingen avprop. 1977/78; 19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m.m. som senare(JoU 1977/78: 10, 1977/ 78:13 och 1978/79: 37). fann i nämndasammanhang motionsyrkanden motsvarande det nu föreliggande inte böra föranledanågon särskild åtgärd. Beträffande den närmare motiveringen förriksdagens beslut kan hänvisas till betänkandet JoU 1977/78; 10 i berörda del. Utskottetanförde därvid bl. Prisregleringen på jordbruketsprodukter handläggs av statens jord-bmksnämnd. Utredningen har inte närmareberört nämndens organisation, eftersom denna setts över och behandlats avriksdagen så sent som vid 1975/(prop. 1975/76:154, JoU1975/76:40, rskr 1975/ 76:332). Därvid framhölls i fräga om sammansättningen avnämndens styrelse att det ankommer på regeringen att besluta om antaletledamöter i styrelsen och att utse dessa. För information anmäldedåvarande departementschefen att han ansåg att styrelsen borde ha en allsidigsammansättning. I styrelsen borde därför ingå, förutom generaldirektören ochpersonalföreträdarna, representanter för allmänintresset, jordbruket,konsumentintressena samt näringsliv med anknytning till livsmedelssektorn. Närärende rörande fisket behandlades borde en representant för fisket ingå istyrelsen. F. n. ingår i jordbruksnämndens styrelse, förutomgeneraldirektören och personalföreträdarna, tvä representanter för jordbruketsamt en representant från vardera konsumentkooperationen,löntagarorganisationerna och det enskilda näringslivet med anknytning tilllivsmedelssektorn. Jordbruksministernanser att jordbruksnämndens styrelse bör ha en JoU1980/81:6 7 Lika viktigt är emellertid attbalans mellan olika partsintressen föreligger. En utökning av antalet ledamötermed företrädare för allmänintresset skulle rubba den balans som harförelegat och dessutom försvåra nämndens praktiska arbetsmöjligheter. Förriksdagens information anmäler jordbruksministern därför att han inte har föravsikt att föreslå någon ändring i fråga om styrelsens storlek och sammansättning. Några sädana omständigheter somtalar för att nu skulle inta ändrad ståndpunkt i här berörda spörsmålhar enligt utskottets mening inte förebragts. Utskottet föreslär därför attmotion 1979/80:936 avslås i nu förevarande avseende (yrkande I). Konsumenternas inflytande vid jordbruksprisregleringen. Imotion 1979/ 80:936 föreslås att konsumentdelegationen blir föremål för enöversyn. Därvid bör enligt motionärernas mening eftersträvas attkonsumentintressena renodlas och att förbrukarsidans synpunkter inhämtas iannan ordning. Vid översynen bör prövas huruvida bör erhållaen anknytning till delegationen liksom om det under senare är stigande intressetför en näringsriktig kost bör motivera att delegationen erhåller tillgäng tillnäringsfysiologisk expertis. Översynen bör vidare omfatta delegationenskansliresurser och möjligheter till information. I översynen bör också ingå enutvidgning av konsumentinflytandet i de olika regleringsföreningar som sköterjordbruksprisregleringens praktiska hantering. Vid översynen bör vidare prövasde förslag LO och TCO lagt fram om ett ökat inflytande förkonsumentdelegationen över den slutliga fördelningen av livsmedelssubventionernapå olika produkter. revisorer har vid sin granskning bl. a.uppmärksammat de olika intressegruppernas representation iregleringsföreningarna. Enligt revisorernas mening bör konsumenternasrepresentation förstärkas genom att deras företrädare även ges plats i föreningarnasarbetsutskott. Revisorerna noterar att JN redan börjat tillämpa denna principoch förordar att principen mera allmänt genomförs. Under granskningen har satts i fråga om intekonsumentintressena skulle främjas av att de utsedda företrädarna för konsumenternavid jordbruksöverläggningarna också företrädde konsumenterna i regleringsföreningarna.Revisorerna förordar att regeringen vid sitt val av konsumentföreträdarebeaktar denna synpunkt. Frågan om JN;"s konsumentdelegations organisatoriskaställning har ocksä berörts vid granskningen, och förslag har rests om attdelegationen skall ges en från JN fristående ställning med hänsyn till attdelegationen efter hand har blivit en fristående part ijordbruksöverläggningarna. Förslaget har inte mötts av intresse frän de hördaremissinstansernas sida. Delegationen själv betonar att den slår vakt om densjälvständiga ställning som den under hand har fått och anser att dess formellaknytning till JN inte har någon avgörande betydelse men väl vissa praktiskaförde- JoU1980/81:6 8 Enligt revisorernas mening bör den självständigaställning delegationen i realiteten har även fä en formell bekräftelse i formav ett namnbyte. Utskottet vill fästa uppmärksamheten pä att yrkanden,motsvarande dem som framförts i motionen 1979/80; 936 omkonsumentdelegationens ställning, sammansättning och resurser samtkonsumentrepresentationen i regleringsföreningarna pä jordbrukets område undersenare är har prövats av utan att föranledanågon särskild åtgärd (JoU 1977/78: 10, 1977/78: 13 och1978/79:37). De skäl som anförts mot en utvidgning av jordbruksnämndensstyrelse har ansetts böra analogt gälla framförda förslag om utbyggnad och förstärkningav den till nämnden knutna konsumentdelegationen. Vad gäller frågan om förstärkning avkonsumentdelegationens utredningsresurser har bl. a. erinrats om attkonsumentdelegationen har jordbruksnämndens resurser till sitt förfogande förde kompletterande analyser etc. som kan efterfrågas. Det har också påpekats isammanhanget att delegationens egna utredningsresurser under regleringsåret1977/1978 förstärktes med en ny tjänst. Utskottet finner inte att i motion 1979/80:936 anfördasynpunkter ger anledning att ändra sitt tidigare ställningstagandetill frågan om utredning av konsumentdelegationens ställning, m.m. Motionenavstyrks därför i förevarande del (yrkande 2). Det av revisorer framförda förslaget om attkonsumentrepresentanterna bör ges representation i regleringsföreningarnasarbetsutskott m.m. synes vara av den praktiskt-administrativa natur att detnärmast ankommer pä regeringen och berörda myndigheter och organisationer attta ställning till detsamma. Det kan konstateras att JN numera vid utfärdandeav direktiv för regleringsföreningarna i princip tillämpar den av revisorernaförordade ordningen. Utskottet anser mot angiven bakgrund att revisorernasförslag i här berört avseende inte påkallar någon ytteriigareåtgärd (yrkande 2). Inte heller yrkandet om adekvat benämning päjordbruksnämndens konsumentdelegation synes vara av den arten att det krävernågot särskilt ställningstagande frän sida. Utskottet föreslår försin del ingen annan åtgärd än att revisorernas förslag i förevarande delöverlämnas till regeringen för kännedom (yrkande 3). Under åberopande av vad i det föregåendeanförts hemställer utskottet 1. beträffande jordbrukarnasinkomstföljsamhet a) att riksdagenlämnar revisorers förslag 1979/80: 17 yrkande I utan ytterligareåtgärd, b) att riksdagenlämnar motion 1979/80:306 yrkande I utan ytterligare åtgärd. 2. beträffande jordbruksnämndenssammansättning att avslår motion 1979/80:936 yrkande I. JoU1980/81:6 9 3. beträffande konsumenternasinflytande vid jordbruksprisregleringen a) att riksdagenavslår motion 1979/80:936 yrkande 2. b) att riksdagenlämnar revisorers förslag 1979/80: 17 yrkande 2 utan ytterligareåtgärd, c) att riksdagenöveriämnar revisorers förslag 1979/ 80: 17 yrkande 3 till regeringenför kännedom. Närvarande: (), ()*, MajBritt (), (), (), (), (), (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), ()*, () och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering. , Maj BrittTheorin, , , , ochMaja (alla s) har avgivit följande tre reservationer till betänkandet. Jordbrukarnas inkomstföljsamhet (mom. I) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "Som utskottet" och på s. 6 slutar med"del (yrkande 1)" bort ha följande lydelse: Enligt revisornas mening bör, under förutsättning att detvisar sig möjligt att fä fram användbara mått för jordbrukarnas inkomster ochstandard, möjligheterna att öka målstyrningen av jordbruksprisregleringenundersökas. Revisorerna framhåller att en ökad målstyrning kan gestatsmakterna möjlighet att successivt trappa ner de krav på direkt kontrolloch insyn över verksamheten som uppräthålls. Revisorerna menar också attdet vore önskvärt att kunna stämma av jordbruksprisöverenskommelserna mot faktisktutfall liksom att kunna bedöma utfallet av de olika satsningarna inomöverenskommelserna. Utskottetfinner i likhet med revisorerna en sådan möjlighet önskvärd. JoU1980/81:6 10 Därigenom skulle också syftet med yrkande 1 i motion1979/80:306 bättre kunna tillgodoses. dels att utskottets hemställan under I bort ha följandelydelse: 1. beträffandejordbrukarnas inkomstföljsamhet attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av revisorers förslag 1979/80:17 yrkande I och motion1979/80: 306 yrkande 1, sammansättning(mom. 2) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 6 börjar med "Utskottet vill" och på s. 7 slutarmed "avseende (yrkande I)" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med motionärerna understryka attöverläggningarna mellan jordbrukare och konsumenter om prissättningen påjordbrukets produkter fått en allt större betydelse och närmat sigverkliga förhandlingar. Denna utveckling har påverkats av att allt fler frågorsom rör grunderna för ersättning till jordbrukarna av lämnats öppnaför dessa överläggningar. Denna utveckling förstärktes i samband med de beslutom jordbrukspolitikens framtida inriktning som togs .