bet · G401JoU14 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:14 om vatten- och luftvård Motionerna m. m. I motion 1979/80:214 av (båda s) yrkas att hos regeringen begär attåtgärder vidtas mot vattenföroreningarna i Rönneå i enlighet med vad som imotionen anförts. I motion 1979/80:304 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen beslutar uttala 1. att användningav kol som energikälla sker pä ett sådant sätt att skydd för människors liv ochhälsa garanteras, 2. att forskningoch utveckling av reningsmetoder för att uppnå dessa mål bör befrämjas. I mofion 1979/80:387 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att åtgärder vidtas mot vattenföroreningarna iKlingavälsån och naturreservatet i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1979/80:940 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen uttalar sig för att svenska bestämmelser för i första hand fordonharmoniseras med de bestämmelser som gäller för i övrigt och attSverige internationellt skall verka för optimala miljö- och fordonskrav. I motion 1979/80:1373 av () yrkas attriksdagen anhåller att regeringen lägger fram förslag om att blyfriregularbensin införs . 1 motion 1979/80:1377 av m. fl. (c) yrkasatt beslutar 1. att hosregeringen begära kartläggning av de effekter kärnkraftverkens utsläpp har påozonskiktet, 2. att begäraregeringens initiativ för att nationellt och internationellt kraftfullt verkaför en snar begränsning av utsläpp som skadar ozonskiktet. I motion 1979/80:1749 av i m. fl. (m)yrkas att hos regeringen begär utredning och förslag fill 1981 årsriksmöte om lägre gräns än nu gällande för koncessionsnämndensprövning av koleldningsanläggningar. I motion 1979/80:1760 av m. fl. (s) yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 8 och 9), att beslutar 8. att hosregeringen begära en tillståndslag för utbyggnad av kolkraftverk, 9. att hosregeringen begära en kartläggning av de utsläpp som kan 1 1980/81. JoU 1980/81:14 2 påverka ozonskiktet och klimatet samt anhålla attregeringen aktivt verkar för att fä till stånd en internationell konventiontill skydd för ozonskiktet. i har i skrivelse tillutskottet av lämnat vissa underrättelser med anledning avmotion 1979/80:387. I detta betänkande behandlarutskottet ett antal väckta motioner angående vatten- ochluftvård. I motionerna behandlas problem som sammanhänger medvattenföroreningar av vissa åar, miljöstörningar från koleldning,motorfordonens miljöstörningar och risken för skador på ozonskiktet iatmosfären. Vattenföroreningar i vissa åar. Vattenföroreningarna iRönneå och Klingavälsån i behandlas i motionerna 1979/80:214 resp.1979/80:387. EnHgt förstnämnda motion har vattenkvaliteten i Rönneå successivtförsämrats . Särskilt märkbar har denna försämring blivit de tvåsenaste åren. Vattentillströmningen är mycket ojämn. Enligt motionen haransträngningar för att lösa föroreningsproblemen i Rönneå varitotillräckliga, splittrade och dragit långt ut . Motionärerna föreslåratt möjligt i samarbete med berörda länsstyrelserföretar en genomgripande undersökning av föroreningsorsakerna samt upprättarett åtgärdsprogram. Ett motsvarande yrkande beträffande Klingavälsån och dessnaturreservat framställs i motion 1979/80:387. Enligt mofionen harvattenkvaliteten i Klingavälsån märkbart försämrats och dåsärskilt då vattenföringen är låg. hardödsfall bland djur på betesgång inträffat, och det har angivits att troligdödsorsak är vattnet. Rönneå avvattnar i Skåneoch rinner åt nordväst, norr om , innan den mynnar ut iSkälderviken. Enligt vad utskottet inhämtat pågår f. n. provningsarbeten i ån ienlighet med ett utarbetat flerårsprogram. Arbetet bedrivs i samarbete mellanberörda länsstyrelser (i och ) och kommuner. Hittillsvarandeerfarenheter ger enligt vad utskottet erfarit vid handen attföroreningskällorna i själva åfåran godtagbart bemästrats. Däremot uppgesRingsjön ge anledning till bekymmer. En särskild har bildats ivilken deltar länsstyrelserna och berörda kommuner med statens naturvårdsverkoch fiskenämnden som adjungerade medlemmar. Sjön som sådan uppges vara algrikvilket förvärrats genom föroreningstillförsel. Fisket hardärigenom skadats. I syfte att ge underlag för bedömning avrestaure-ringsätgärder torde komma att föranstalta om ettarbetsprogram som innefattar utredning av föroreningsbelastningen i sjön. JoU1980/81:14 3 recipientkontroll och undersökningar avforskningskaraktär. Klingavälsån rinner från det sydskånska sjölandskapet, därden har sitt källflöde, till med utflöde i . sträcker sig frän Sövdemöllatill . Syftet med reservatet är att bevara den meanderringlandeåfåran med omgivande betade fuktängar som är av stort ornitologiskt värde.Området är som häcknings- och rastlokal såväl av riks- som internationelltintresse och har medtagits i den s. k. CW-listan. Målsättningen för vården avreservatet skall vara att bibehålla områdets vetenskapliga, kulturella ochlandskaps-bildsmässiga värden som förutsättningarna för åkerbruk ochkreatursskötsel bevaras. Härvid uppges betesdriften vara"särskilt viktig.Lika viktigt är att den bedrivs ända ner i åfåran. inträffade flera dödsfall bland betande djurvid Klingavälsån, sannolikt till följd av vattenförorening. iMalmöhus län har med anledning härav efter samråd med berörda kommuner ochintressenter låfit genomföra ett program med utvidgad kontroll av Klingavälsånsvattensystem. Preliminära resultat av ifrågavarande kontrollverksamhet visaratt vattnet i ån är förorenat och knappast tjänligt som dricksvatten. Å andrasidan uppvisar det vid jämförelse med andra åar i länet klart lägrekoncentration av närsalter samt lika eller något bättre förhållanden vad avserbakterieantal. Inga misstänkta dödsfall bland betesdjuren har inrapporteratsunder är 1980. Det utvidgade kontrollprogrammet kommer enligt uppgift frånlänsstyrelsen att följas upp inom ramen för vattenvårdsförbund.Särskilda råd och anvisningar kommer att lämnas dem som enligt inventeringenbrustit i avloppsutsläpp. Utskottet vill för sin del framhålla angelägenheten av attverksamma åtgärder vidtas mot vattenföroreningar av det slag som det här ärfråga om. Inte minst viktigt är att insatserna inriktas på att angripaföroreningskällorna. De problem som tas upp i motionerna åligger det emellertidnärmast berörda länsstyrelser och kommunala organ att lösa. Av den ovan lämnaderedogörelsen framgår att vederbörande myndigheter i samråd med statensnaturvårdsverk också vidtagit eller påbörjat åtgärder som är ägnade att kommatill rätta med ifrågavarande föroreningsproblem. Utskottet finner därför inteatt nu har anledning ta något särskilt initiativ i frågan. Mofionerna1979/80:214 och 1979/80:387 avstyrks således. Möjligheterna att komma till rätta med miljöriskerna medkolförbränning är föremål för yrkanden i tre motioner. I mofion 1979/80:304krävs att kol används som energikälla endast om skyddet för människors liv ochhälsa kan garanteras samt att forskning och utveckling av reningsmetoderfrämjas. Enligt motion 1979/80:1749 är stenkol det bränsle som allmänt sett högsta föroreningseffekten. Beträffande säväl försurningen som de med dettabränsle följande nedfallen av tungmetaller uppges i motionen att läget i värtland nu är sådant att varje 1* 1980/81. JoU1980/81:14 4 ökning av utsläppen kan få åtminstone lokalt katastrofalaföljder. Det är därför enligt motionärerna av största vikt, att man fårkontroll över koleldningen, lämpligen genom att koncessionsnämndens tillståndskall erfordras, inte som f. n. när panneffekten överskrider -vilket blott sker i ett fåtal fall - utan . I motion 1979/80:1760 yrkande 8 begärs en tillståndslagför utbyggnad av kolkraftverk. Motionärerna anför som stöd härför att enormaföroreningsmängder släpps ut frän ett koleldat kraftverk. Under ett åruppskattas enligt motionen utsläppen från ett kolkraftverk pä 1000 MW tillmellan 10 000 och svaveldioxid, stoft, 50 000 tonkväveoxider, 6 koldioxid samt metaller(arsenik, kadmium, krom, kvicksilver, bly, koppar, nickel, zink och vanadin).Utöver utsläppen kommer avfallet som överstiger 750 000 ton.Avfallshögarna innehåller en rad föroreningar, bl. a. tungmetaller. Dessa lösesupp av regnvatten som tränger genom askan och kan förorena grundvattnet. Enligtmotionen mäste en ytterst noggrann prövning och en tillfredsställandereningsteknik krävas innan tillstånd lämnas för koleldade kraftverk. Utskottet vill erinra om att hälso-och miljöproblem vid koleldning regleras med hjälp av miljöskyddslagen. Enligt2 § miljöskyddskungörelsen får förbränningsanläggning för en tillförd effekt avmer än 50 MW inte byggas utan tillstånd av fär medge dispens från tillståndstvånget om den tillfördaeffekten ej överstiger 300 MW. Anmälan skall göras hos om effektenöverstiger 10 MW. Sistnämnda anmälningstväng har tillkommit - av skäl somnära ansluter till dem som redovisas i motion 1979/80:1749. Enligt det förslagtill ändring av miljöskyddslagen som f. n. prövas i lagrådet kommer dettaanmälningstvång att ersättas av tillständstvång. Tillkomsten och lokaliseringen av industriell ellerliknande verksamhet, som är av väsentlig betydelse för hushållningen medenergi, skall prövas av regeringen enligt 136 a § byggnadslagen. Sådan prövningskall ske vid nyanläggning av ångkraftanläggning och annan anläggning föreldning med fossilt bränsle med tillförd effekt överstigande 500 MW. Utvidgningav sådan anläggning skall prövas om regeringen i visst fall beslutar härom. Ett omfattande forsknings- ochutvecklingsarbete pågår f. n. pä koleld-ningsteknikens område. På regeringens uppdrag har vattenfallsverket organiseratett utredningsprojekt benämnt Kol - Hälsa - Miljö (KHM). Projektets uppgift äratt allsidigt undersöka kolanvändningens konsekvenser för hälsa och miljö frändet att kolet nått svenskt område till dess det omvandlats till önskadenergiform och avfallet har tagits om hand. är i första handansvarigt för projektet, men i projektstyrelsen är även naturvärdsverket,kommunerna, , kraftindustrin och övrigindustri representerade. Utredningen skall vara klar JoU1980/81:14 5 1982, då man räknar med att kunna besvara frågan om enökad kolanvändning kan bli miljömässigt acceptabel. av regeringenerhållit uppdrag att föranstalta om forskning och utveckling rörande sådan försvenska förhållanden och svenska miljökrav anpassad kolteknik som skulle kunnautnyttjas främst i tidsperspektivet . Forsknings- ochutredningsuppdragen utförs av vetenskapliga institutioner, forskningsinstitutoch av företag samt konsulter. I proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor framhöllsatt kol enligt oljeersättningsdelegationen bör kunna användas iSverige (jämfört med är 1977). Föredragande statsrådetanförde att kol liksom olja är en icke-förnybar energikälla som vi måsteimportera. I propositionen anmäldes att regeringen räknade med att under1980/lägga fram ett samlat energipolitiskt förslag och att ävenandra beslut kunde behöva fattas , dvs. redan innanprojektet - Hälsa - Miljö hade slutredovisats. Det var emellertid enligt energiministernmycket angeläget att introduktionen av kol i skedde på ett sådant sättatt väsentliga miljökrav tillgodosågs. Därvid var det viktigt att man tog tillvara möjligheterna att utnyttja kolkvaliteter med låga halter av svavel ochandra miljöskadliga ämnen och att rena utsläppen. Sedermera har regeringen beviljat och Västeråskommuner tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen att uppföra kolvärmeverk.Enligt tillståndet för sistnämnda anläggning skall den förses med utrustningför avsvavling eller annan teknik för att nedbringa utsläppen av svavel. Dennautrustning skall dock inte behöva tas i bruk förrän efter det attkraftaggregatet har tagits i drift, beroende på att pågående utveckling avreningsmetoder väntas ge resultat först . Vid miljövårdsberedningens sammanträde den 3 november 1980lämnades en bred expertgenomgäng av kolproblematiken från främst miljösynpunkt.Det framhölls därvid att vi i inte längre har någon större egenerfarenhet av kolhantering och att vi har ett klimat som kan ge speciellaproblem. Inte desto mindre bedömdes från olika håll möjligheten att komma tillrätta med flertalet miljöfarliga ämnen vid kolbränning som tämligen goda, ivart fall om man inriktar sig på svavelfattigt kol. Risken för långsiktigklimatpåverkan genom koldioxidutsläppen vid förbränning av fossila bränslenbedömdes dock betydande från bl. a. meteorologiskt håll. Utskottet ser för sin del allvarligt pä miljöriskerna medkoleldningen. Utskottet vill även peka på de långsiktiga klimatförändringar somkoldioxidutsläppen beräknas medföra och som bedöms vara en ofrånkomlig följdav all förbränning av fossila bränslen. Som anförts i energipropositionen våren1980 innebär oljans ersättande med kol inte att blir mindreimportberoende för sin energiförsörjning. 1 avvaktan pä att inhemska ochförnyelsebara energikällor utvecklats bör dock kolet enligt utskottets meningkunna spela en viktig roll som energikälla med JoU1980/81:14 6 minskande oljetillförsel och efter hand avveckladkärnkraft. Möjligheterna att bemästra de miljöproblem vid kolbränning somhänger samman med bl. a. svavel-, kväve- och tungmetallutsläpp bör dock enligtutskottets mening noga prövas innan tillstånd till mer långtgående utvidgningav antalet koleldningsanläggningar i lämnas. Resultaten av deutredningar som pågår inom bl. a. projektet - Hälsa - Miljö bör enligtutskottets mening kunna bidra till att ge bättre underlag för myndigheternasbedömning härvidlag. Med hänsyn till det utredningsarbete som sålunda pågårsamt i avvaktan pä de samlade energipolitiska förslag som regeringen aviserattill finner utskottet inte anledning föreligga för något initiativfrån sida i nuvarande läge. Motionerna 1979/80:304 och 1979/80:1760yrkande 8 avstyrks därför. Redan genomförda och planerade lagändringar av innebördatt även förbränningsanläggningar för effekter mellan 10 MW och 50 MW underkastasgranskning enligt miljöskyddslagen är ägnade att tillfredsställa de krav somrests i motion 1979/80:1749. Motionen bör därför inte föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd. Miljöpåverkan från motorfordon.Enligt motion 1979/80:940 bör de svenska bestämmelserna för motorfordonsbeskaffenhet harmoniseras med de bestämmelser som gäller för iövrigt. Det vore enligt motionen olyckligt om man i införde specifikakrav, vilket aviserats av tre statliga utredningar. I motion 1979/80:1373begärs att blyfri regularbensin införs i från . gäller attblyhalten i regularbensin är begränsad till högst /liter. Bensin med ettoktantal av 98 eller högre som importeras eller tillverkas före den 15 april1981 får hålla bly per liter. Efter detta datum begränsas blyhalten äveni högoktanig bensin till /liter. För flygbensin gäller högreblandningstal. Frågan om bilavgasernas miljöpåverkan har under en följdav år vid olika fillfällen uppmärksammats i (bl. a. JoU1976/77:26,1978/79:14 och 22). 1 dessa sammanhang har utskottet framhållit attföroreningarna från fordonstrafiken är ett växande miljöproblem som kräversamordnade och kraftfulla åtgärder. Med anledning av sistnämnda betänkanderiktade två tillkännagivanden till regeringen om behovet av snara ochverkningsfulla åtgärder mot bilavgasers hälso- och miljöeffekter samt ommyndighetsansvaret pä bilavgasområdet. Utskottet hänvisade i detta sammanhangtill att tre statliga utredningar sysslade med dessa frågor, nämligentypbesiktningskommittén (K 1977:02), bilavgaskommittén (Jo 1977:08) och ensärskild arbetsgrupp som skulle föreslå åtgärder för att underlätta införandetav blyfri bensin. har sedermera i en lägesrapport (SOU1979:34) anmält att den avser framlägga förslag i huvudfrågorna mot slutet av1981. har föreslagit ökad kontroll av efterlevnadenav JoU1980/81:14 7 gällande bestämmelser beträffande trafiksäkerhet och miljöför främst nya bilar. Arbetsgruppen för blyfri bensin (Ds Jo 1979:11) harföreslagit att blyfri regularbensin införs och att nya bensindrivna bilar fr.o. modell skall kunna köras på blyfritt motorbränsle. Fr. o. m.1985 års modeller bör nya bilar enligt förslaget kunna drivas med bränslen sominnehåller metanol eller annan alkohol. Regeringen har iEFTA och enligt GATT-överenskommelsen tillkännagett ett införande av sådanabestämmelser för bensinbilar. I en interpellationsdebatt i den 28 april 1980framhöll jordbruksminister att de redan beslutadebegränsningarna av blyhalten i bensin medför en minskning av blyutsläppen . Detta är, sade han, en betydande vinst från hälso- och miljösynpunkt.Då bly är en tungmetall som lagras upp i naturen och människokroppen såg hanemellertid mycket allvarligt på hälsoriskerna med bly i bensin. Målsättningenvar därför att blyfri bensin skall införas så snart det är möjligt. Enligtjordbruksministern bör ett införande av blyfri bensin kombineras med åtgärderför att öka försörjningstryggheten. Regeringen avsåg därför att ta ställningtill tidpunkten för införande av blyfri bensin när de dä pågående utredningarnaom möjligheterna att använda metanol och etanol som oktantalshöjande tillsatserhar avslutats. Olika förslag till åtgärder mot bilavgaser bereds iregeringskansliet. Regeringens avsikt är att dessa förslag skall bilda underlagför det av begärda åtgärdsprogrammet mot bilavgasutsläppen, sade jordbruksministern. har de av jordbruksministernnämnda utredningarna avlämnat sina betänkanden. I etanolutredningens betänkandeEtanol ur jordbruksprodukter (Ds Jo 1980:7) föreslås en utbyggnad avetanolprodukfionen för att utnyttja ett växande överskott av jordbruksprodukter.Etanolen bör enligt utredningen i viss utsträckning användas till inblandning ibensin för att höja oktantalet och underlätta införandet av blyfri bensin. Oljeersättningsdelegationen har i betänkandet Introduktionav alternativa drivmedel (Ds I 1980:19) framhållit att det är väsentligt attstatsmakterna tar ställning till införande av alternativa drivmedel i Sverige.Introdukfionen av alternativa drivmedel bör enligt delegationens uppfattninginriktas på metanol vilket inledningsvis bör inblandas i bensin.Delegafionen tar inte ställning till frågan om blyhalten i bensin menframhåller att ett beslut om oblyat drivmedel leder till en situation dåmetanolintroduktionen är särskilt gynnsam. Enligt delegationen bör detaljeradebeslut och mer definitiva ställningstaganden till metanolintroduktionen kunnatas tidigast men mer sannolikt . Del praktiskainförandet av metanol i mer omfattande skala bör då vara 1984-1985. Regeringenhar uppdragit ät en särskild förhandlare att utarbeta förslag till JoU1980/81:14 8 erforderliga överenskommelser för att möjliggörauppförande av en försöksanläggning för produktion av syntetgas och eventuellt- i ett senare skede -framställning av metanol baserad pä inhemsk råvara. 1980/81:49 om stöd för åtgärder att ersätta oljaanmäls att regeringen avser ta upp frågan om erforderliga styrmedel för enintroduktion av syntetiska bränslen i samband med den energipolitiskaproposition som avses föreläggas senare under detta . Utskottet vill för sin del ånyo betona att snara ochverkningsfulla åtgärder bör vidtas mot bilavgasers hälso- och miljöeffekter.Det framgår av den lämnade redogörelsen av genomförda utredningar, att blyfribensin bör kunna införas och att dess introduktion kommeratt underlättas om den sammankopplas med att oktanhöjande motoralkohol införssom tillsats i bensinen. Utskottet tar härvid fasta på jordbruksministernsuttalande att de förslag till åtgärder mot bilavgaser som bereds iregeringskansliet skall bilda underlag för det av begärda åtgärdsprogrammetmot bilavgasutsläppen. I detta sammanhang må även uppmärksammas att regeringenenligt energiministerns uttalande i propositionen om oljeersättning avser taupp frågan om erforderliga styrmedel för en introduktion av syntetiska bränsleni den aviserade energipropositionen. Enligt utskottetsuppfattning är det angeläget att åtgärderna för att minska bilavgasernasmiljöstörningar genomförs med införandet av alternativa drivmedel ochatt övergång till oblyad bensin senast sker i detta sammanhang. Utskottet anseratt den tidsplan som arbetsgruppen för blyfri bensin angett bör varautgångspunkten för regeringens bedömning härvidlag. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motion 1979/80:1373 bör som sin mening geregeringen till känna. Vad utskottet anfört om angelägenheten av åtgärder motbilavgasers miljöfarlighet innebär att önskemålet i motion 1979/80:940, att desvenska bestämmelserna för fordon bör harmoniseras med dem som gäller iVästeuropa, inte alltid kan tillmötesgås. Av de citerade utredningarna framgårbl. a. att blott förhållandevis ringa modifikationer av bilmotorer erfordrasför övergång till oblyad bensin vars oktantal höjts genom tillsats avmotoralkohol. Olägenheterna härmed bedöms av utskottet som relativt obetydligajämfört med de fördelar som vinns ur miljösynpunkt. Motionen avstyrks därför. Skyddet av ozonskiktet kringjorden. Frågan om hur den fortsatta uttunningen av ozonskiktet kring jordenskall kunna hindras och en farlig ökning av den ultravioletta strålningendärigenom undvikas tas upp i tvä motioner. I dessa yrkas på en kartläggning avde utsläpp som kan påverka ozonskiktet samt p.. ett kraftfullt svenskt agerandeför att fä till stånd en internationell konvention till skydd för ozonskiktet.I motion 1979/80:1760 begärs en särskild utredning om vilka utsläpp som sker ivårt land och som kan påverka ozonskiktet och klimatet. En särskild utredningbehövs i frågan JoU1980/81:14 9 huruvida kärnkraftverkens utsläpp av tritium och framförallt kan påverka ozonskiktet, påpekas i motion 1979/80:1377. Imotionen citeras en forskningsrapport enligt vilken kan påverka bl.a. förutsättningarna för äska och dess inverkan på nederbördsförhållandena. Import och tillverkning avsprayförpackningar med klorfluorkolförening-ar, med gemensam benämningCFC-föreningar eller freoner, som drivmedel är förbjudet fr. o. m. den 1 juli1979. Motioner med krav pä åtgärder till skydd för ozonskiktet istratosfären har behandlats av jordbruksutskottet, senast ibetänkande JoU 1979/80:8. Utskottet framhöll därvid bl. a. att olika åtgärdertill skydd för ozonskiktet vidtagits pä säväl det nationella som det internationellaplanet. I internationellt sammanhang hade frågan om skydd för ozonskiktetaktualiserats inom och . Inom har antagitsen plan för samordnad forskning, World Action Plan on the Ozone Layer. Utskottet framhöll vidare att det internationella arbetetrörande ozonproblemet inriktats på tvä huvudfrågor, dels begränsning avanvändningen av CFC-föreningar, dels främjande av samarbetet påforskningsområdet. Allmän enighet torde numera råda om att CFC-föreningar fillhörde ämnen som påverkar ozonskiktet. Mot den bakgrunden fördes internationelladiskussioner om begränsning av användningen av CFC-föreningar. I dessasammanhang spelade en aktiv roll. Flera andra industriländer hade ilikhet med vidtagit åtgärder i form av förbud och restriktioner motanvändning av ifrågavarande ämnen. Beträffande andra ämnens verkan påozonskiktet torde det krävas fortsatta insatser inom forskningen innan någrasäkra slutsatser kan dras, framhöll utskottet. har ozonfrågan förts vidare framåtsåväl inom den nordiska kretsen som internationellt. I en rapport till dennordiska ämbetsmannakommittén för miljöfrågor frän lämnades enredogörelse för forskningens nuvarande ståndpunkt i frågan. Av rapportenframgår att medan kväveoxidernas effekt på ozonskiktet nu anses vara avsevärtmindre än man tidigare misstänkt, uppskattas CFC-föreningarnas ozonreducerandeeffekt vara mer än dubbelt så stor som man trott. I rapporten lämnasäven en redogörelse för de åtgärder som vidtagits i andra länder för attbegränsa utsläpp av CFC-föreningar och andra ämnen som riskerar påverkaozonskiktet. Regeringen har, enligt vad utskottet erfarit, i samråd medandra länder tagit vissa initiativ för att föreslå utarbetandet av eninternationell konvention till skydd för ozonlagret. Efter olikainternationella kontakter, bl. a. vid ett av norska regeringen anordnat möte omutsläpp av CFC-föreningar, framlade jordbruksminister vid FN;smiljöstyrelse i ett förslag om attförhandlingar inom ;s hägn inleds om en global internationellkonvention till JoU1980/81:14 10 skydd för ozonlagret.