bet · G401TU28 · 1980-12-31 00:00:00 — Utredningen är ännu ejhelt färdig men förslaget har enligl verket många fördelar jämfört med andraalternativ och projektet anses kunna vara i operativ drift andra halvåret 1983.Investeringsmässigt är emellertid även detta alternativ av den storleksordningenatt det ej inryms i verkets plan för resultatutjämning utan kan komma att iviss utsträckning påverka bl. a. taxesältningen. Flygbolagen sägs varainförslådda med detta. Även i promemorian från /SAS (bilaga C) erinrasom de negativa konsekvenser i funktionellt och ekonomiskt hänseende som enflyttning till nuvarande inrikesområdet på (T3) skulle medföra. Deinvesteringar av olika slag som måste göras av Ifv och i och i anslutningtill T3-området får en mycket kort ekonomisk livslängd, eftersomterminalområdel enligt lfv;s bedömning av kapacitetsskäl måste överges"". Enligt flygbolagensuppfattning har området inte erforderlig kapacitet ens inflyttningsåret 1983.Oavsett vilken bedömning som är riktig, blir konsekvenserna i båda alternativenatt avskrivningskostnaderna på ett extraordinärt sätt kommer att belasta såvällfv:s som flygbolagens ekonomi. Deekonomiska konsekvenserna av en T3-lösning blir enligt mycket allvarliga.Kostnadsökningar och intäklsbortfall har beräknats medföra enresultatförsämring jämfört med fortsatt trafik med F-28 på på ca 100milj. första verksamhetsåret på , vilket skulle innebära ettunderskott pä ca 70 milj. kr. Det ligger inte inom det möjligas gräns förbolaget att genom egna åtgärder i avsevärd grad motverka underskottet. Bolagenerinrar vidare om det förut nämnda gemensamma utredningsarbete avseendelokaliseringsfrågan som genomförts av Ifv, och och som resulterat iuppfattningen att T3-alternativet bör avföras ur vidare diskussion såsom klartolämpligt från funktionella och ekonomiska utgångspunkter. Likaledes bör dets. k. C-alternafivet avföras ur diskussionen på grund av att lösningen krävermera investeringsmedel än vad som kan avsättas inom statsbudgeten ifrågavarandeår. Lokaliseringen av inrikesflyget i A70 utgör däremot, oavsett vilken pirsom väljs, en j ämfört med T3 klart överlägsen lösning. Förpir A talar långsiktiga ekonomiska driftsfördelar samt alternativets karaktärav långsiktig permanent lösning med goda expansionsmöjligheter för såvälutrikes- som inrikestrafiken. Eninrikes terminallösning i A70 medför vidare en förbättring jämfört med andraterminalalternativ av bussförbindelserna med . TU1980/81:28 12 Utskottet konstaterar medtillfredsställelse atl utredningsarbetet nu kommit så långt alt en till synestillfredsställande lösning av terminalfrågan kunnat presenteras. I likhet medIfv och flygbolagen finner också utskottet att T3-alternativet av såvältrafikala och ekonomiska som andra skäl bör avvisas. Av utredningsmaterialetatt döma erbjuder vidare A70-allernativet med en minipir den bästa lösningenför utvecklingen av inrikesflyget på . Dessutom kan turtätheten ibussförbindelserna med city förbättras, vilket i realiteten innebär kortarerestid. Även enligt utskottets uppfattning torde förslaget sålundavara väl ägnat atl tillgodose de önskemål och behov som föreligger från såvällfv:s som flygbolagens sida. Också ur ekonomiska och investeringsmässigasynpunkter bör det kunna godtas. Utskottet vill därför föreslå att förslagetläggs till grund för beslut i frågan. Behovet av en minipir bör dockytterligare utredas. Utskottet tillstyrker att regeringen - inom ramen för de ipropositionen för budgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknade investeringsmedlen -ger luftfartsverket i uppdrag att påbörja arbetena med den av utskottetförordade inrikesterminalen på . Därest så skulle visa sigerforderligt utgår utskottet vidare från att ytterligare medelsanvisningberäknas på tilläggsbudget. Det bör ankomma på regeringen att fatta de besluteller i övrigt vidta de åtgärder som befinns påkallade för förslagetsgenomförande samt att till återkomma med en redovisning härför. Ianslutning härtill hänvisar utskottet beträffande finansieringsfrågan ocksåtill vad som i det följande (s. 13-14) anförs om landstingsbidragsskyldighet. En lösning enligt A70-alternativet innebär en senareutflyttning av än vad tidigare beslutat om. Utskottet kan godladenna försening då totallösningen därigenom blir bättre. Utskottet vill dockbetona vikten av att projektet genomförs med största möjliga skyndsamhet.Målsättningen bör som luftfartsverket framhållit vara att verksamheten skallvara i operativ drift . Vad utskottet sålunda anfört bör av gesregeringen till känna. Härigenom tillgodoses i väsentliga delar syftet medmotionerna 1980/ 81:460 (c), 1980/81:1324 (m) yrkande 1, 1980/81:1740 (fp)yrkande 2 och 1980/81:2090 (s). Detsamma gäller motionerna 1980/81:1324 (m)yrkande 2, 1980/81:1726 (m, fp) yrkande 2 och 1980/81:1740 (fp) yrkande 4, allaom all utflyttning av jettrafiken på till skall ske senast medutgången av . Chefen för luftfartsinspektionenerinrar i sin skrivelse (bilaga B) om att de av luftfartsinspektionen begärdaflygsäkerhetsåtgärderna på för F-28-trafik i ett långsiktigtperspektiv har redovisats i olika TU1980/81:28 13 Totala invesleringssumman härför beräknades iproposition 1980/81:30 till 20 milj. kr. Med anledning av beslut att jettrafiken påBromma senast skulle flyttas till var de nämndaåtgärderna inte längre av högsta prioritet. När nu frågan om utflyttningstidpunktenpä nytt aktualiserats till följd av att nya lösningar på studeras anserinspektionen atl ett eventuellt beslut om senareläggning av LIN:s utflyttningtill efter skall förknippas med villkoret att vissa iskrivelsen angivna säkerhetsinvesteringar genomförs. I sammanhanget understryksatt dessa investeringar kommer till bestående nytta för den kvarvarandetrafiken på efter F-28;s utflyttning. För framtida trafik medtransportflygplan anser inspektionen det rimligt att frän säkerhetssynpunktkräva ytterligare insatser på båda huvudbanor. Utskottet vill med anledning avskrivelsens innehåll erinra om att redan genom sitt förenämnda besluti medgett att för säkerhetsinvesteringar på underinnevarande budgetår medel inom en ram av etl par får tas ianspråk. Vidare beräknades för kommande budgetår ytterligare ca 18 milj. kr.för ändamålet bli behövliga. Dessa medel har också äskats i åretsbudgetproposition och anvisats av . Skulle ytterligare medelerfordras för de angelägna investeringar luftfartsinspektionen angettförutsätter utskottet att regeringen till återkommer härom. Föredraganden erinrar ipropositionen om att , som har förordat en utflyttningtill av LIN:s verksamhet, beslutade att inte godkännaförslag till avtal om investeringsbidrag till luftfartsverket för åtgärder påArlanda flygplats förrän garantier om full ränteersättning erhållits. Som följdav beslut att inte bidra till investeringarna på råder iprincip investeringsstopp på flygplatsen. Enligt föredragandens mening bör landstingetenligt de regler som tidigare beslutat om (prop. 1970:200, SU1970:225, rskr 1970:440) och som legat till grund för utbyggnad ävenfortsättningsvis svara för av investeringarna på . Han har därförtagit upp överläggningar med om finansieringen av de aktuellainvesteringarna. I sammanhanget nämns att lufttransportutredningenenhälligt ansett att övervägande skäl talar för att berörda kommuner ochlandstingskommuner även i fortsättningen skall ha etl medengagemang i destatliga flygplatsinvesteringarna. För investeringar som kommunerna inte kanpåverka - i huvudsak flygsäkerhetsinvesteringar - bör dock staten svara förhela kostnaden. För övriga investeringar (kapacitets- ochstandardinvesteringar) skall finansieringen lösas genom förhandling mellanparterna. Det ekonomiska engagemanget från kommunernas sida skall dock totaltsett vara lika stort som vid tillämpningen av nuvarande finansieringssystem. TU1980/81:28 14 Utöver de investeringar som måstegenomföras för LIN:s utflyttning krävs även andra åtgärder för att trafiken påArlanda skall kunna bedrivas under operativa betingelser som inte innebärflygsäkerhetsrisker eller försämrad regularitet. har tidigare anvisatmedel för sådana åtgärder. Till följd av uteblivna landstingskommunalainvesteringsbidrag har dock dessa investeringar inte kunnat genomföras.Luftfartsverket bedömer de brister som föreligger bl. a. avseendeinflygningshjälpmedlen som mycket allvarliga. Vidare framhåller flygbolagenatt risken för driftavbrott på landningshjälpmedlen nu nått en nivå som intelängre är acceptabel vid landets huvudflygplats. I sina överläggningar medlandstinget har föredraganden därför tagit upp frågan om finansieringsbidragäven till dessa investeringar. Utskottet vill för sin del kraftigt understryka vadföredraganden i dessa delar anfört. Ett genomförande av de i detta betänkandeförordade investeringarna förutsätter enligl utskottets uppfattning attlandstinget i överensstämmelse med tidigare riksdagsbeslut och uttalandena iförevarande proposition fullgör sin bidragsskyldighet. härom anfört bör av ges regeringen till känna. 1. beträffande omprövning avriksdagens beslut om utflyttning av jeltrafiken på till m. m. a. avslårmotionerna 1980/81:261 (m) yrkande 1, 1980/81:265 (m), 1980/81:316 (c), 1980/81:987 (m), 1980/81:1338 (m) och 1980/81:1726 (m, fp) yrkande 1, b. lämnarmotion 1980/81:1740 (fp) yrkande 1 utan åtgärd, c. avslårmotion 1980/81:261 (m) yrkande 2, 2. beträffande fortsatt linjetrafikpå m. m. att a. lämnarmotion 1980/81:1740 (fp) yrkande 3 utan åtgärd, b. lämnarmotion 1980/81:2089 (fp) utan åtgärd, 3. beträffandetäckning av vissa merkostnader för Linjeflyg attriksdagen lämnar motion 1980/81:1324 (m) yrkande 3 utan åtgärd, 4. beträffande lösningen avterminalfrågan på m. m. att a. med anledningav regeringens förslag och motionerna 1980/81:460 (c), 1980/81:1324 (m)yrkandena 1 och 2, 1980/ 81:1726 (m, fp) yrkande 2,1980/81:1740 (fp) yrkandena2 och 4 samt 1980/81:2090 (s) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. TU1980/81:28 15 b. medger erforderlig omdisponering avtidigare under sjätte huvudtiteln anvisade medel för /81 under reservationsanslaget Flygplatser m. c. likaledesunder reservationsanslaget till Flygplatser m. m. - utöver tidigare beviljade medel - för /82 under sjätte huvudtiteln anvisar , 5. beträffande investeringsbidragfrån att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), EricRejdnell (fp) och (). (), (), () och () har till betänkandet fogatföljande två reservationer. 1. beträffande omprövning av beslut omutflyttning av jettrafiken på till m. m. (mom. 1) dels att det stycke av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"åtgärd." bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet delar helt motionärernas uppfattning och vill ifrågan erinra om utskottsmajoritetens ställningstaganden i /81:8. I den proposition (1980/81:30) som låg till grund förbetänkandet framhöll föredragande departementschefen att flygplalsfrågan iSlockholmregionen inte enbart är en lokal fråga utan framför allt en fråga avnationellt intresse. Vid avvägningen mellan olika intressen måste naturligenbl. a. olika miljömässiga skäl väga tungt. När det gäller flyget måste man dockäven ta hänsyn till den internationella utvecklingen där man alltmer börjatbeakta miljöfaktorerna. Pågående utvecklingsarbete innebär också att mindre TU1980/81:28 16 bullrande flygplan kommer att produceras inom en näraframtid eftersom den teknik som används för att minska bränsleförbrukningenockså leder till att bulleravgivningen minskar i betydande utsträckning. I likhet med haderegeringen ansett att under vissa villkor även i fortsättningen kananvändas för sitt nuvarande ändamål som trafikflygplats för huvudsakligeninrikes linjefart och för allmänflyg. Då de helt övervägande bullerstörningarnaorsakas av jetflygplanen och då främst av ;s flotta av F-28 haderegeringen vidare ansett att trafiken med denna flygplanstyp måsteupphöra. Det hade dock inte bedömts möjligt att från teknisk och ekonomisksynpunkt avveckla Fokkertrafiken på inom den av koncessionsnämndenangivna tidsramen eller vid utgången av . Fokkertrafiken borde upphörasnarast, dock . De flygplan som skulle trafikera Brommaefter denna tidpunkt borde ha en bullernivå som ligger minst ca underFokkerplanets bullernivå. För att om möjligt tidigarelägga avvecklingen avFokkertrafiken hade regeringen uppdragit ät luftfartsverket (Ifv) att undersökavilka tekniska och ekonomiska förutsättningar som finns att senast den 1 juli1984 upphöra med denna trafik. Dessutom hade regeringen som ytterligare villkorföreskrivit bl. a. att sådana åtgärder skulle vidtas att F-28 vid 1981års utgång skall vara minst tystare än f. n. saml alt åtgärder vidtas föralt minska utsläppen av oförbrända kolväten från F-28. Tidpunkten hade också valts medutgångspunkt från att det skulle finnas rimliga tekniska och ekonomiska förutsättningarför atl byta ut Fokkerplanen mot minst ca tystare flygplan och därmedfortsätta trafiken på . Ett beslut om fortsatt trafik påBromma förutsatte dock enligt utskottet att kunde lämna bindande garantierför byte av sin flygplansflolta, t. ex. i form av ett leveransavtal, tillflygplan som uppfyller regeringens långsiktiga miljökrav. Om sådana garantierinte kunde ges borde arbetena med att anpassa för ;strafik påbörjas därefter. Det mycket ansträngda ekonomiska läget för stat ochkommuner gjorde det, även enligt utskottet, synnerligen angeläget att begränsautgifterna. Inte bara de kortsiktiga utan framför allt de långsiktiga trafikalaoch ekonomiska effekterna av olika lokaliseringsalternativ måste sålundabeaktas vid ställningstaganden till verksamheten vid och Arlandaflygplatser. Utskottet fann det i likhet med föredraganden varautomordentligt väsentligt för samhällsekonomin och för transportförsörjningenatt under en begränsad övergångstid finge fortsätta att använda demodifierade Fokkerplanen på . Den föreslagna handlingslinjen syntessålunda bäst inte enbart från ekonomisk och trafikmässig synpunkt utan innebarockså att de som bor kring och landets övriga 20 inrikesflygplatser TU1980/81:28 17 med Fokkertrafik snabbt får del av den miljöförbättringsom erhålls genom att de nuvarande Fokkerplanen görs tystare. Inte minst från regionalpolitisk synpunkt var det enligtutskottet viktigt att den reguljära inrikes flygtrafiken kunde stanna kvar påBromma. Snabba och bekväma flygförbindelser med landets kommersiella ochpolitiska centrum vore en av de grundläggande förutsättningarna för en gynnsarnutveckling av näringslivet i landets olika regioner. är avavgörande betydelse för inrikesflyget. Skulle tvingas flytta från Brommaskulle detta f. ö. med stor sannolikhet betyda dels att en stor del avtrafikunderlaget faller bort, dels att ett antal regioner mister sinaflygförbindelser med . En nedläggning av skulle dessutom leda till enbetydande kapitalförstöring som betydande investeringar inom denärmaste åren måste göras på . Härtill kommer som. förut berörtsbetydande restidsförluster för flygpassagerare och kraftiga merkostnader förLIN. Under hänvisning till det anförda och på de avföredraganden i övrigt anförda skälen tillstyrkte utskottet propositionensförslag till riktlinjer för verksamheten vid och flygplatser. Vad sålunda anförts äger enligt utskottets uppfattningalltjämt giltighet. Utskottet tillstyrker därför i enlighet med motionärernasyrkanden - om en omprövning av riksdagsbeslutet - attriksdagen med ändring av sitt tidigare beslut, godkänner de av föredraganden iproposition 1980/81:30 förordade och av utskottet i dess betänkande TU1980/81:8 tillstyrkta riktlinjerna för verksamheten vid och Arlandaflygplatser. Vad utskottet härom anfört,'vilket innebär etttillgodoseende av samtliga här berörda motionsyrkanden, bör av gesregeringen till känna. Av det anförda följer att utskottet avstyrker yrkandet imotion 1980/ 81:1740 (fp) om atl utflyttningen skall genomföras. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse; 1. beträffande omprövning avriksdagens beslut om utflyttning av jettrafiken på lill m. m.att a. medanledning av motionerna 1980/81:261 (m) yrkande 1, 1980/81:265 (m), 1980/81:316 (c), 1980/81:987 (m), 1980/ 81:1338 (m) och 1980/81:1726 (m, fp) yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, b. avslårmotion 1980/81:1740 (fp) yrkande 1, c. avslårmotion 1980/81:261 (m) yrkande 2, - under förutsättning av bifall till den med 1betecknade reservationen -beträftande lösningen av terminalfrågan på m.m.(mom. 4) TU1980/81:28 18 dels att den del av utskottelsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutarmed "." bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attutredningsarbetet nu kommit så långt att en till synes tillfredsställande lösningav terminalfrågan kunnat presenteras. I likhet med Ifv och flygbolagen finnerockså utskottet att T3-alternativet av såväl trafikala och ekonomiska som andraskäl bör avvisas. Av utredningsmaterialet att döma erbjuder vidareA70-alternativet med en minipir den bästa lösningen om och när en utflyttningav LIN:s verksamhet kommer fill stånd. Även enligt utskottets uppfattning torde förslaget sålunda- under angivna förutsättning - vara väl ägnat att tillgodose de önskemål ochbehov som föreligger från såväl lfv:s sida som flygbolagens sida. Också urekonomiska och investeringsmässiga synpunkter bör det kunna godtas. Utskottetvill därför föreslå att förslaget läggs till grund för beslut i frågan. Detmåste dock först få ankomma på regeringen att från statsfinansiella ochbudgetmässiga synpunkter m. m. i vederbörlig ordning närmare granska detsamma.Utskottet förutsätter att så sker. Det bör vidare ankomma pä regeringenatt lill återkomma med förslag i frågan. Några medel för ändamålet synesdock, med hänsyn till utskottets ställningstagande i det föregående, intebehövliga under innevarande och nästa budgetår. Därest så ändock skulle visasig erforderligt förutsätter utskottet att regeringen lill återkommerhärom. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottet regeringensförslag till medelsberäkning för ändamålet. Genom utskottets sålunda intagna ståndpunkt tillgodoses iväsentliga delar syftet med motionerna 1980/81:460 (c), 1980/81:1324 (m)yrkande 1, 1980/81:1740 (fp) yrkande 2 och 1980/81:2090 (s). Vidare innebär detelt tillstyrkande av yrkandena i motionerna 1980/81:1324 (m) yrkande 2,1980/81:1726 (m, fp) yrkande 2 och 1980/81:1740 (fp) yrkande 4, alla om attutflyttning av jettrafiken på till skall ske senast med utgångenav är 1984. Vad utskottet i nu berörda delar anfört bör av riksdagenges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande lösningen avterminalfrågan på m. m. att med anledning av regeringensförslag samt motionerna 1980/81:460 (c), 1980/81:1324 (m) yrkande 1,1980/81:1740 (fp) yrkande 2 och 1980/81:2090 (s) ävensom med bifall tillmotionerna 1980/81:1324 (m) yrkande 2,1980/81:1726 (m, fp) yrkande 2 och 1980/81:1740(fp) yrkande 4 a. som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört. b.ej nu anvisar några särskilda medel för ändamålet under reservationsanslagetFlygplatser m. m. för budgetåren 1980/81 och 1981/82, F 758/78-0401 På begäran får vi härmed lämna följandeinformationer bland annat beträffande val av terminallösning vid till . beslutade att åtgärder skulle vidtasför att LIN:s verksamhet skulle kunna flyttas från . startade byggnadsarbetena på Arlanda1978-01-01 och genomförde de förändringar som fastställts i program för bl. a.fält- och husanläggningar. stod anläggningen klar för att tas ibruk. erhöll förlängt trafiktillstånd päBromma, dock längst till . Det stod då klart att inte skulleflytta över verksamheten . Då del en längre lid varit vissa kapacitetsproblem idåvarande terminalen för inrikestrafiken på undersöktes möjligheternaatt tills vidare utnyttja den nya inrikesterminalanläggningen för SAS trafik.Luftfartsverket och enades om att mindre modifieringar skulle vidtas,varefter SAS skulle flytta över sin verksamhet. Dessa modifierifigargenomfördes och togs terminalen i bruk. Verket har i olika sammanhang framhållit att deniordningställda inrikesterminalen har begränsade utbyggnadsmöjligheter för detsamlade inrikesflyget på och att den därför skall ses som en temporärlösning i avvaktan på att en ny permanent inrikesterminal tas i anspråk. I skrivelser och har luftfartsverkettill regeringen redovisat investeringsbehov och åtgärder för LIN:s trafik påArlanda alternativt (dnr E 24/80-0202). Även SAS och har tillskrivitregeringen (resp ) och redovisat sina synpunkter på enöverflyttning av ;s trafik till . lämnade i skrivelse (F33/80-0401), upprättad i samråd med SAS och , ytterligare synpunkter påomedelbara investeringsbehov och erforderliga åtgärder på för attmöjliggöra en överföring av LIN:s trafik. Med anledning av beslut i frågan omBromma och flygplatser m. m. har regeringen uppdragit ätluftfartsverket atl påbörja de åtgärder i det nuvarande inrikesområdet päArlanda flygplats som erfordras för att jettrafiken på skall kunnaflyttas till möjligt, dock senast under andra halvåret 1982.Luftfartsverket fick i uppdrag atl skyndsamt genomföraprogramarbetet för TU1980/81:28 21 del framtida inrikesområdet på Adanda. Under arbetet med dispbsitionsplanen för ochutredningarna enligt regeringens uppdrag har luftfartsverket studerat olikaalternativ för såväl temporär som permanent lokalisering av inrikesflyget.Resultatet av dessa studier beskrives kortfattat i det följande. (Samtligakostnader är redovisade i prisläge ) Inrikestrafiken lokaliserad till nuvarande inrikesområde(T3) Detta alternativ har tidigarebeskrivits i luftfartsverkets skrivelser till regeringen och1980-05-23 samt i skrivelse . omedelbara investeringsbehov har härangivits till ca 80 milj. kr. har i samarbete medInrikesflygutredningen (IFU) och SAS/uppskattat övriga investeringsbehovfram . Beträffande alternativet med inrikesflyget förstlokaliserat till nuvarande inrikesområde (T3) med en senare överflyttning tillett permanent terminalläge söder om (läge C) har dettotala investeringsbehovet för Ifv och SAS/uppskattats till 555-570 miljkr. Investeringarna fördelar sig enligt följande: Inrikeslrafiken lokaliserad till (A70) På grund av den vikande trafiken,främst för charterflyget, samt ojämn belastning, utnyttjas idagorationellt. I syfte att bättre utnyttja befintliga anläggningar och försökaminimera nyinvesteringarna har luftfartsverket studerat möjligheten attutnyttja A70 för inrikestrafik. Följandevarianter har undersökts. Inrikes i pirA, utrikes linjefart i pir B, charter i ny mindre pir (s. k. minipir i C-läget) Inrikes i pirA, utrikes linjefart i pir B, charter i gamla charterhallen Inrikes i pirB, utrikes linjefart i pir A, charter i gamla charterhallen TU1980/81:28 22 Inrikes i pirA, utrikes linjefart i pir B, charter i T3 Inrikes i pirB, utrikes linjefart i pir A, charter i T3 Inrikes i enfullt utbyggd pir C, utrikes linjefart i pir A, charter i pir B Alternativen har studerats medhänsyn till långsiktiga utvecklingsmöjligheter, investeringsbehov samt drift-och operativa konsekvenser såväl för Ifv, flygbolagen som övriga intressenter. Det har visat sig atl det första alternativet ovan medinrikes i pir A etc är mest fördelaktigt. Främsta orsaken härtill är att detinte behövs någon omflyttning av verksamheten , utan anläggningarnakan expandera successivt dä behov uppstår. Etablering avde olika trafikslagen sker således i deras permanenta läge redan i det förstaskedet. En principskiss (bilaga)' visar expansionsmöjligheterna. De översiktliga kalkyler som hitintills gjorts visar attombyggnad av A70 samt anläggandet av en mindre pir för chartertrafiken medföromedelbara investeringsutgifter fram till utflyttningstidpunkten på ca 150 miljkr. Uppskattade investeringsbehov fram till är 2000 fördelarsig enligt följande; Detta alternativ medför att ej kan ske som beslutat, utan ensenareläggning måste accepteras.