bet · G401TU1 · 1980-12-31 00:00:00 — 4. mål enligtuppbörds- och folkbokföringsförfatlningarna med undanlag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skall. ' Lydelse enligl förslag i piop.1979/8(1: 1 och prop. 1979/80: l.S3. TU1980/81:1 13 Nuvarande lydelse Fiireslagcn lydelse 5. mål omuppdelning av taxeringsvärde enligl 8S 3 mom. sista slyckel kommunalskattelagen(1928: 370), 6. mål som avserändring av laxerad inkomst med högst I . 7. mål enliglskalle- och laxeringsförfättningarna i vilket beslutet överensstämmer medparternas samstämmiga mening, 8. mål omrättshjälp genom offentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet, 9. mål enligt körkortslagen(1977:477). om beslutet innebär att varning meddelas eller om det är uppenbartatt ett körkort, körkorts-tillstånd eller iraktorkort skull återkallas elleratt ett utländskt körkort inte skall godkännas. 9. måli vilket saken är uppenbar. 10. måli vilket saken är uppen- Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift Härigenom föreskrivs att 3 § lagen(1976:206) om felparkeringsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 S Felparkeringsavgift utgör lägst Regeringen får ange det högsta femtiooch högst etthundrafemtio och del lägsta belopp som felpar- kronor, keringsavgifter får fastställas till. Beloppenfår därvid varieras med hänsyn till skilda slag av parkeringsöverträdelser. I Aw«w/(/i, som svarar för trafik- kommuner som svarar för övervakningenligt lagen (1964:321) trafikövervakning enligl lagen om trafikövervakning, (1964:321) om trafik- fastställer kommunfullmäktige fel- övervakning fastställer kommun- parkeringsavgiftens belopp. I an- fullmäktige felparkeringsavgiflens nan kommun fastställes beloppet belopp. I andra kommuner fäst- av . v/fi/Z.v beloppet av . Denna lag träder i kraft den . TU1980/81:1 14 Under den allmänna motionstiden väckta motioner I motion 1979/80: 534 av El verJonsson och (båda fp) yrkas att beslutar anhålla hosregeringen all körkorlsförordning-en ändras så att obehörig övningskörningförhindras i enlighet med vad som sägs i motionen. I motion 1979/80: 1359 av PerStenmarck (m) yrkas att beslutar anta följande förslag till tilläggtill 16 § körkortslagen: 11. om körkortshavaren förvärvat sill körkort jämlikt KKden (nr 262) och därvid som grund för sin ansökan företett falsktutländskt körkort eller därmed jämförlig handling. I motion 1979/80: 1360 av PerStenmarck (m) yrkas att anhåller att regeringen ändrar 39 och 42 S§ ikörkorlsförordningen i enlighet med följande förslag Har för återkallelse ej åberopats annan grund än som avsesi 16 § mom. 2, 3 eller 4 körkortslagen (1977:477) och göres ansökan omkörkortslillslånd eller förhandsbesked senasl en månad efler spärrtidensutgång eller, i del fall då fiden innan slutlig återkallelse är längre än spärrtiden,senast efter delgivning av beslut om slutlig ålerkallelse, behöverbesked om personutredning ej bifogas ansökningen. Föreligger särskilda skäl fårdock förordnas om personutredning. Beslut om förlängning av spärrtid ellerbeslut om ny spärrtid får ej meddelas utan att förnyad personutredning harskett. 42 S Efter återkallelse av körkortenligt 16 S 1-6 körkortslagen (1977:477) lämnas körkort ut ulan all nytt,godkänt förarprov behöver avläggas, om spärrtiden har varit högst tolv månaderoch ansökan om körkortslillslånd har gjorts inom tid som anges i 39 S.Föreligger särskilda skäl får dock i beslut om ålerkallelse bestämmas attgodkänt förarprov skall avläggas. I motion 1979/80: 1361 av PerStenmarck (m) yrkas att beslutar anta följande förslag till ändradlydelse av 22 S mom. 1 körkortslagen: Har i fråga om körkortshavarc förekommit sådanaomständigheter att det finns särskild anledning att erinra honom om de krav somställes på honom från trafiksäkerhetssynpunkt, får erinran meddelas honom, omskäl för återkallelse ej föreligger. TU1980/81:1 15 I motion 1979/80: 1738 av BlendaLittmarck och (båda m) yrkas all hos regeringenanhåller om översyn av 1. körkorlslagensregler om i vilka fall olovlig körning resp. återkallelse av körkort skallmedföra att vederbörandes möjligheter alt övningsköra inskränks, 2. reglerna ikörkortslagen om olika körkortsbehörighet, i syfte att förtydliga dem så attmedborgarna inte på grund av bestämmelsernas svåriill-gänglighel drabbas avstraff, 3. de reglervarmed lagstiftaren söker förmå medborgarna att inte köra bristfälliga bilar. 4. de regler somsyftar till alt slävja olovlig körning. Motioner väckta med anledning av proposition 1979/80:178 I motion 1980/81: I av AllanEkström och (båda m) yrkas att - med avslag påpropositionen i motsvarande del - beslutar anhålla alt regeringen framläggerett nytt förslag till körkortsreform såvitt avser överflyttning avkörkortsärenden till allmän domstol med anledning av tidigarefattade beslut härom. 1 motion 1980/81:2 av Gölhe Knutsonoch (båda m) yrkas alt beslutar att s.k.utbylesföifarande ulan förarprov begränsas till all gälla endast B-körkori. I motion 1980/81:3 av DanielTarschys (fp) yrkas att vid sin prövning av proposifionen tillgodoserdet i motionen framförda önskemålet om snabbare handläggning av vissakörkorlsmål. I propositionen behandlas förslageni körkortsutredningens belänkande (SOU 1978: 27) Forlsall körkorlsreform ochremissyttrandena över betänkandet. Flertalet av frågorna har tidigareförelagts (prop. 1975/ 76:155, /76:28, rskr 1975/76:390) menhar då anseils behöva belysas ytterligare innan slutlig ställning tas till dem.Vidare tas i propositionen upp några frågor som har aktualiserats främst ianledning av erfarenheterna av den nya körkorlslagstiflning som trädde i kraftden . Slutligen behandlas en framställning från kommunom felparkeringsavgifterna samt för information - ställningstagandenatill Wienkonventioner på vägtrafiklagstiftningens område och dedärefter träffade Europaöverenskommelserna. De lösningar som förordas i propositionen anser sigulskoilel kunna biträda. I det följande behandlar ulskoilel därförhuvudsakligen endast de TU1980/81:1 16 delar av deparlemenlschefens framställning som berörs avde motioner som har väckts med anledning av propositionen saml under denallmänna motionstiden . Överflyttning av vissa körkortsmål frånförvaltningsdomstol till allmän domstol (/76: 28. rskr1975/76: 390) har tidigare uttalat att den allmänna domstolen borde besluta omkörkortsåterkallelser vid sådana trafikbrott, beträffande vilka domstolensamtidigt dömer i saken. a. vissa gränsdragningsproblem som kunde uppkommai sammanhanget skulle dock utredas ytterligare innan ett förslag i ämnetförelades . har belyst dessa gränsdragningsproblemoch vissa andra frågor som måste beaktas vid en uppdelning av körkorlsmålenmellan tingsrätten och länsrätten. Utredningens skitsals är att nackdelarna meden sådan överflyttning är större än fördelarna, särskilt om hänsyn också tastill de förslag till förbättringar av handläggningen av körkorlsär-endena somutredningen föreslår. Flertalet av remissinstanserna instämmer med utredningen,däribland riksåklagaren, , trafiksäkerhelsverkel (). vilka haruttalat sig för en överflyttning. a. och förordar en överflyttning men anseV all den då måste avse allakörkortsmål och att en så ingripande reform kräver ytterligareutredningsarbete. Departementschefen ansluter sig till utredningens ochflertalet remissinstansers bedömning, alt nackdelarna med en partiellöverflyttning är större än fördelarna. Enligt departementschefen kanövertlyttningen ske enligt två alternativ, som emellertid båda har betydandenackdelar. Del ena alternativet är att den allmänna domstolen får prövakörkortsfrågan enbart med beaktande av det trafikbrott för vilket domstolensamtidigt dömer. Det innebär att hela körkorlsfrågan inte kan avgöras i ettsammanhang med följd att körkortshavaren i vissa fall löper risk att fågenomföra en process även i förvaltningsdomstolen. Det andra alternativet äratt den allmänna domstolen får beakta alla omständigheter som är av betydelseför körkorlsfrågan och tillämpa de äterkallelsegrunder som vid denna allsidigabedömning blir aktuella. Det innebär all i huvudsak samma typ av körkorlsmålavgörs i vissa fall av allmän domstol, i andra av allmän förvaltningsdomstol.Inget av dessa alternativ är enligt departementschefen acceptabelt, vare sigfrån principella eller praktiska synpunkter. Enligt departementschefen framgår det klart av detmaterial som har lagts fram att frågor om körkortsingripanden bör avgöras iett sammanhang och av samma myndighet. Vidare anser departementschefen alt detfinns flera skäl mot att nu ta upp till diskussion frågan om en överflyttningav alla körkortsmål till allmän domstol. a. pekas på alt länsdomstolarnanyligen har brutits ut från länsstyrelserna och omvandlats till frislåendeall- TU1980/81:1 17 manna förvaltningsdomstolar och att flera av förslagen somnu läggs fram är ägnade att effektivisera handläggningen av körkortsmålen ochatt skapa ökad trygghet för att såväl rätts- som trafiksäkerhetsaspekternatillgodoses. Flera av de fördelar som man har anfört för enöverflyttning av vissa körkortsmål till tingsrätten sägs därför ändå kunnauppnås. Departementschefen är dock medveten om att den nuvarande ordningenäven i fortsättningen kan komma att uppvisa brister och att det därför ärangeläget att utvecklingen på området följs uppmärksamt. I motion 1980/81: I (m) hemställs att - medavslag på propositionen i motsvarande del - beslutar anhålla all regeringenframlägger ett nytt förslag till körkortsreform såvitt avser övertlyttning avkörkortsärenden till allmän domstol med ledning av tidigare fattadebeslut härom. Utskottet finner att den utredning som har gjorts visaratt en uppsplittring av körkortsmålen mellan tingsrätt och länsrätt harbetydande nackdelar. Utskottet vill särskilt peka på alt risken för tvåprejudikatinslanser blir uppenbar, om båda domstolarna kan besluta omkörkortsingripanden på grund av trafikbrott. Med hänsyn härtill och dä förslagnu läggs fram som syftar till att förstärka processen i länsrätten anser sigutskottet kunna biträda departementschefens förslag. Utskottet avstyrkersåledes motionen i fråga. I propositionen förordas att ettallmänt ombud förordnas i varje län för att föra det allmännas talan i mål omåterkallelse av körkort. Vidare föreslås nya bestämmelser om nämndemänsmedverkan i körkortsmålen och att det införs en möjlighet att flytta över ettkörkortsmål från en länsrätt till en annan. Det sistnämnda förslaget gör detmöjligt för körkortshavaren alt få målet handlagt vid länsrätten i det län därhan stadigvarande vistas. Detta underlättar för den som vill ha en muntligförhandling. föreslås också reformerat, bl. a. så att denlindrigaste formen av varning, s.k. självständig varning, benämns erinran.Slutligen förordas att förelägganden om förarprov även i fortsättningen skallanvändas endast som ett led i utredningsförfarandet och inte som en reaktionvid sidan av återkallelse, varning och erinran samt att något formellt hinderinte ställs upp mot förfarandet med s.k. förarprovsremisser, som har utbildatsi praxis. Utskottet har inget att erinra mot förslagen i denna del.Härigenom är också yrkandet i motion 1979/80: 1361 (m) om den s. k.självständiga varningen tillgodosett. Motionen bör därför inte föranleda någonsärskild åtgärd frän sida. TU1980/81:1 18 Av propositionen framgår all kritikhar riklats mot bestämmelserna på detta område. De anses svåröverskådliga,invecklade och i några delar motstridiga. De förslag som redovisas ipropositionen för att rätta till dessa missförhållanden anser sig utskottet ihuvudsak kunna biträda. En av frågorna, som också har tagits upp i motionen1980/81: 2 (m), har emellertid gett utskottet anledning till en särskildkommentar. har föreslagit att möjligheten attbyta ut ett utländskt körkort mot ett svenskt utan alt avlägga förarprovbegränsas till körkort med behörigheten B, dvs. det vanliga bilkörkorlet. Ipropositionen förordas emellertid att utbytesförmånen skall gällakörtkortsklasserna A och B, dvs. även körkort för motorcykel. I förutnämnda motion hemställs att utbytesförfarandel utanförarprov begränsas till att gälla endast körkort med behörigheten B. Som skälanförs alt man i numera alltid kräver ett förarprov pä motorcykel för allfå ett körkort med behörigheten A, medan del i flertalet andra länder inteförekommer några sådana prov för alt få köra motorcykel. I motionen hänvisastill ett tidigare uttalande av utskottet (TU 1974:22). att del fråntrafiksäkerhetssynpunkt är i hög grad angeläget att förare av motorcykelerhåller utbildning för just detta slag av fordon och att körkort för bil inteskall medföra behörighet att föra motorcykel. Sedan den gällerockså i att ett godkänt förarprov med bil inte ger rätt att köra ävenmotorcykel. Ett körkort i klassen AB, som har utfärdats tidigare efter prov medenbart bil, gäller dock även i fortsättningen också för motorcykel. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det fråntrafiksäkerhets-synpunkt inger betänkligheter att låta utbytesförmånen gällaäven körkort för motorcykel, om något prov för motorcykel inte har avlagtsinnan del utländska körkortet utfärdades. Frågan har emellertid också enanknytning till trafiksäkerhetsutredningens förslag i betänkandet (Ds K1980:6-9) Trafiksäkerhet - problem och åtgärder, i vilket utredningen föreslårbl. a. en ny klassindelning för motorcyklarna. Utskottet anser därtör att denbör behandlas av regeringen i samband med ställningstagandena till trafiksäkerhetsutredningensförslag. 1 avvaktan härpå synes någon särskild åtgärd frän sida intevara påkallad i anledning av motionen. Vad som sägs i propositionen omåterkallelse av körkort på grund av s.k. smitning och på grund av brott mot grundläggandetrafiksäkerhetsregler har inte gett utskottet anledning till någon erinran. I motion 1979/80: 1359 (m) hemställs att antarett förslag till tillägg till aterkallelsegrunderna av innebörd att ett körkortskall återkallas om körkortshavaren har förvärvat körkortet enligtbestämmelserna om utbyte av utländskt körkort mot svenskt och därvid företettett falskt TU1980/81:1 19 utländskt körkort eller därmed jämföriig handling. Enligtmotionären saknas en återkallelsegrund för dessa fall. Utskottet vill till en början anknyta tilldepartementschefens förslag om de utländska körkorlen. Där förordardepartementschefen att en ansökan om utbyte av ett utländskt körkort mot ettsvenskt skall kunna avvisas om det finns anledning anta att del utländskakörkortet inte är äkta. Det innebär att sökanden får ett större ansvar för attden handling som åberopas är ett giltigt körkort. En sådan ordning bör bidratill att antalet felaktiga utbyten minskar. Skulle ett falskt utländskt körkort ändå ha bytts ut motett svenskt finns det givelvis all anledning att ifrågasätta om körkortshavarenfyller kraven för alt inneha körkort. Körkortshavaren kan då med stöd av 33 §körkortsförordningen föreläggas att ge in ett bevis om godkänt förarprov.Följs inte föreläggandel skall körkortet återkallas enligl 16 S 8körkorislagen. Avlägger körkortshavaren ett godkänt förarprov. bör enligtutskottels mening körkortet inte återkallas. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionen i fråga. Återkallelse på grund av straffbelagd gärning Enligt huvudregeln i 18 §körkorislagen får beslutet om slutlig återkallelse av ett körkort på grund avstraffbelagd gärning inte meddelas förrän frågan om straffbar blivit avgjordgenom en dom som har vunnit laga kraft. Av propositionen framgår att denna regel i vissa fall kanleda till stötande resultat. Om ett körkort har återkallats tills vidare ochdet slutliga avgörandet i ansvarsfrågan dröjer, t. ex. på grund avöverklaganden, händer det nämligen att den spärrtid som bestäms i beslutet omslutlig återkallelse understiger den tid som föraren faktiskt har varitfråntagen förarbehörigheten. Denna fråga berörs också i motion 1980/81:3 (fp) om ensnabbare handläggning av vissa körkortsmål. Enligt motionären skullelänsrätten t.o.m. vara förhindrad att ompröva det interimistiska beslutet innandomen i ansvarsfrågan har vunnit laga kraft. På inrådan av lagrådet förordas i propositionen denlösningen att giltighetstiden för det interimistiska beslutet begränas ienlighet med vad som gäller för spärrtid. Om något slutligt avgörande ibrotlmålsdelen inte föreligger vid utgången av , återfårkörkortshavaren sill körkort lika tidigt som om en spärrtid hade gällt. I sittslutliga beslut kan länsrätten sedan med stöd av den föreslagna nyabestämmelsen i 24 S första stycket körkorislagen förordna att något ytterligareingripande inte skall ske. Utskottet tillstyrker denna ordning. Med anledning avpåslåendet i den ifrågavarande motionen vill utskottet dessutom framhålla attett interimistiskt beslut kan upphävas eller på annat sätt ändras utan någotsärskilt stadgande om det. TU1980/81:1 20 Med hänvisning till det anfördasynes förenämnda motionsyrkande tillgodosett, varför motionen inte börföranleda någon särskild åtgärd från sida. I propositionen redovisardepartementschefen för information huvuddragen i de förslag tilländringar i körkorlsförordningen som han senare avser att lägga fram förregeringen. Det är frågor som rör bl. a. förfarandet när någon \i\\ få tillbakaförarbehörigheten efter ålerkallelse och förutsättningarna för privatövningskörning. Utskottet har inget att erinra mot propositionen i dennadel. Härigenom kommer också yrkandena i motion 1979/80: 1360 (m) om spärriidenför körkort och i motionerna 1979/80: 534 (fp) och 1979/80: 1738 (m) yrkandet !om visst förbud för den som saknar körkort att övningsköra privat atttillgodoses. Yrkandena bör därför inte föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. I mofion 1979/80: 1738 (m) hemställs vidare (yrkandena2-4) om en översyn av reglerna om olika körkortsbehörighei och av de regler somskall motverka dels körning med bristfälliga bilar, dels olovlig körning. Enligt motionärerna är särskilt definitionen på ett lättsläpfordon relativt svårfunnen och svårtillgänglig, vilket gör att en föraresom ovetande om den rätta definitionen låter sin bil dra ett tungt släpfordongör sig skyldig till olovlig körning. Utskottet instämmer med motionärerna all bestämmelsernabör vara så tydliga och lättillgängliga som möjligt. Definitionen på ett lätt släpfordon liksom på övrigafordonslag finns i en tabell i körkortsförordningen. Motsvarande tabelleråterfinns i samtliga centrala vägtrafikförfatlningar. Dessutom anges iförkortat skick på körkortets baksida vilken behörighet körkortet ger.Ulskoilel vill också peka på att trafiksäkerhelsverkel och olika organisationerfortlöpande informerar om de behörighetsregler som gäller på området. Införsemestrarna brukar t. ex. särskild information riktas bl. a. tillhusvagnsägarna. När det gäller utformningen av de olika definitionerna påfordonslagen vill utskottet erinra om alt de svenska bestämmelserna haranpassats till världskonvenlioner om vägtrafik (Wienkonvenlionerna).Denna anpassning är inte minst viktig därför att den bl. a. ger garantier föratt de svenska körkorten godtas utomlands i enlighet med dess innehåll (prop.1971:65, : 12. rskr 1971:209). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1979/80: 1738 (m) i denna del. De övriga yrkandena (3 och 4) i motion 1979/80: 1738 (m)lar sikte på all undersöka möjligheterna all förverka framför allttrafikfarliga fordon som vanemässigt används till olovlig körning. I sambandmed den senaste översynen av de allmänstraffrälisliga be- TU1980/81:1 21 stämmelserna om förverkande i (prop. 1968:79.ILU 1968:33, rskr 1968:229) uttalades att en viss restriktivitet bör iakttastill förverkande som kriminalpolitiskt instrument och att man i första hand börundersöka om straffskalan kan utformas så att man får en lämplig påföljd. Dessauttalanden anser utskottet bör vara vägledande även när det gällertrafiksäkerhetsåtgärder. Med hänsyn härtill och då förslagen i motionen även iövrigt framstår som alltför ingripande avstyrker utskottet motion 1979/80:1738(m) också i berörda delar. Utskottet kan tillstyrka attregeringen bemyndigas att fastställa avgifts-intervallen och att rambeloppenför olika typer av parkeringsöverträdelser anges i förordningen (1976: 1128) omfelparkeringsavgift. Utskottet förutsätter att bestämmelserna utformas så attde kan administreras enkelt. Antalet balanserade körkortsmål vidlänsrätterna har ökat från 9826 mål vid utgången av budgetåret \91b/ll till18297 mål vid utgången av /79. Under samma tidrymd har antaletinkomna körkorlsmål ökat från 28897 till 39610 och antalet avgjorda mål ökatfrän 27240 till 36621. De ökande balanserna inger betänkligheter. Utskottetförutsätter att vissa av de reformer som föreslås kan bidra till alt delsminska antalet inkomna körkortsmål till länsrätterna, dels ökagenomströmningstaklen i länsrätterna. Utskottet förutsätter också attregeringen och berörda myndigheter uppmärksamt följer utvecklingen på områdetoch vidtar de åtgärder detta kan föranleda. Någon särskild åtgärd frånriksdagens sida i ämnet anser utskottet därför inte vara påkallad f. n. Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar har utformats med beaktande av förslagen iproposition 1979/80: 1 om . har emellertid ännu intebeslutat om den lagändringen. Den nuvarande lydelsen av 14 och 18 SS är därförden som framgår av SFS 1979: 165 och SFS 1980:385. Utskottet föreslår därföratt paragraferna justeras i enlighet härmed. Enligt förevarande proposition bör de nya bestämmelsernamed vissa undantag träda i kraft den . Utskottet finneremellertid att tiden fram till nämnda tidpunkt är alltför knapp.Ikraftträdandet bör därtör bestämmas till den . Ändringarna i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar och i lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift bör dock kunna sättas i kraft medden övergångsbestämmelsen att de äldre bestämmelserna i 14 § 3 lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar skall gälla till utgången av juni1981. TU1980/81:1 22 1. beträffande(iverflyttning av vissa körkortsmål attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1980/81: I, 2. beträffandehandläggningen av körkortsingripanden attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del lämnar motion1979/80: 1361 utan åtgärd. 3. beträffandeutländska körkort attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del lämnar motion1980/81: 2 ulan åtgärd. attriksdagen avslår motion 1979/80: 1359, 5. beträffandeåterkallelse på grund av straffl}elagd gärning attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del lämnar motion1980/81: 3 utan åtgärd, 6. beträffande förfarandet närnågon vill få tillbaka förarbehörig heten efter återkallelse attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del lämnar motion1979/80: 1360 utan åtgärd, attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del lämnar motionerna1979/80:534 och 1979/80:1738 yrkandet 1 utan åtgärd, attriksdagen avslår motion 1979/80: 1738 yrkandet 2, 9. beträffande dels körning medbristfälliga bilar, dels olovlig kör ning attriksdagen avslår motion 1979/80: 1738 yrkandena 3 och 4, 10. att med bifall tillpropositionen i övrigt antar förslaget till lag om ändring i körkortslagen(1977:477) med den ändringen att ikraftträdandet senareläggs till den 1 juli1981, 11. att med anledning avpropositionen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar med de ändringarna att paragraferna ochikraftträdandebestämmelsen erhåller följande såsom utskottets förslag betecknadelydelser: TU1980/81:1 23 Regeringens förslag Utskottets förslag 14 S Länsrätt prövar 1. mål enligtskatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförialt-ningarna i denutsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. mål enligtsocialtjänstlagen 2. mål enligt barnavårdslagen(1980:620). lagen (1980:621) med (1960:97).lagen (1954:579) tnn särskilda bestämmelser om vård av nykterhetsvård, utlänningslagen unga.utlänningslagen (1980:376).