bet · G401NU64 · 1980-12-31 00:00:00 — STU:s stöd till enskilda uppfinnare ges bl. a. i form avtvå typer av stipendier, uppfinnarstipendier och arbetsstipendier. I densocialdemokratiska partimotionen 1980/81:2020 föreslås att skallbegära att regeringen utarbetar förslag till en höjning av stipendiebeloppenoch en Ökning av antalet stipendier. Motion 1980/81:793 utmynnar i förslag omen utredning om möjligheten att bättre utnyttja kreativa personer som enpåtaglig produktionsfaktor. Enligt motion 1980/81:1386 bör den regionalaavdelning av som benämns SUF SYD tillförassärskilda ekonomiska resurser av STU i syfte den industriella utvecklingen iLandskrona skall främjas. Motionärerna nämner ett belopp av storleksordningen100 . Vid näringsutskottets behandling av frågan omanslag till STU för /81 konstaterade utskottet att STU:sönskemål om ökade insatser till stöd för uppfinnare hade vunnit gehör hosregeringen (NU 1979/ 80:43 s. 33). 1 detta sammanhang instämde utskottet ocksåi ett uttalande i budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100 bil. '258)att det är väl känt att radikalt ny teknik ofta genereras inom mindre företagoch bland enskilda uppfinnare. Dessa grupper har dock, påpekades det också ipropositionen, svårt att finansiera utvecklingen och exploateringen av den nyatekniken och mycket svårt att sprida riskerna till flera utvecklingsprojekt.Utskottet instämde vidare i ett uttalande i propositionen av innebörd att STUbör i ökad utsträckning satsa på projekt baserade på radikala produktidéer inomområden och branscher med hög tillväxtmöjlighet. Utskottetkonstaterar att samma grundsyn kommer till uttryck i proposi- NU1980/81:64 39 tion 1980/81:130. Det framgår av denna (s. 105) attregeringen finner det angeläget att STU:s stöd till utvecklingsarbete ävenfortsättningsvis får en stark inriktning mot de mindre företagen. I regeringensanslagsberäkning för /82 ingår medel för en ökning av insatsernapå projekt från enskilda uppfinnare och mindre företag. Den prioritering avinsatser till stöd för uppfinnarverksamheten som regeringen sålunda har gjortanser utskottet vara av stor betydelse. I detta sammanhang vill utskottet ocksåunderstryka värdet av den försöksverksamhet med regional projektledningshjälp -i samverkan mellan STU, statens industriverk och vissa regionala utvecklingsfonder- som aviseras i propositionen (s. 106). Samhället kan stimulera uppfinnarverksamheten på fleraolika sätt. Stöd genom STU är endast ett av dessa. Av stor betydelse är ocksåde skatteregler som gäller. vill fästa uppmärksamheten på attskatteutskottet har behandlat hithörande frågor (SkU1980/81:24) och därvid hänvisat till att dessa behandlas av den s. k.kulturskattekommittén (B 1979:15). Frågan om inkomstutjämning för uppfinnarebehandlas härvid med förtur. I sitt nyssnämnda betänkande omtalarskatteutskottet att kulturskattekommittén avser att i ett delbetänkanderedovisa ett förslag om särskilt uppfinnarkonto, utformat i huvudsakligöverensstämmelse med upphovsmannakontot. Det här åsyftade utredningsförslagethar lagts fram (DsB 1981:8). Önskemålen i motion 1980/81:793 om bättre möjligheter attutnyttja kreativa personer som en påtaglig produktionsfaktor överensstämmerhelt med förslag i en motion som på hemställan av utskottet avslogs avriksdagen (NU 1979/80:43 s. 33). Utskottet anser att dessa önskemåli det väsentliga bör tillgodoses genom den verksamhet som STU - med bistånd avde regionala utvecklingsfonderna - bedriver. Intresse i detta sammanhang harockså resultatet av den nyssnämnda kulturskattekommitténs arbete. Med vad härsagts avstyrker utskottet motion 1980/81:793. Förslaget i motion 1980/81:1386 av innebörd att STU börtillföra Svenska uppfinnareföreningens regionala avdelning i (SUFSYD) ca . syftar till att särskilda aktiviteter skall kommatill stånd i . Utskottet är ense med motionären om betydelsenav att man på olika vägar främjar en industriell utveckling i . Blandåtgärder i detta syfte har åtgärder för att främja kreativiteten en givenplats. Enligt ett avtal erhåller stöd från STU med sammanlagt drygt 4 milj. kr. underperioden /80-1982/83 Dessa medel skall användas bl. a. för föreningensregionala verksamhet Utskottet utgår från att medlen fördelas medhänsynstagande till bl. a sådana faktorer som angelägenheten av att främjainnovationsklimatet olika delar av landet. Något särskilt uttalande avriksdagen enligt förslaget i motion 1980/81:1386 anser utskottet emellertidinte vara lämpligt. Motionen avstyrks sålunda. NU1980/81:64 40 Vad beträffar förslaget i motion1980/81:2020 (s) om ytterligare medel för STU:s stipendieverksamhet föruppfinnare vill utskottet hänvisa till vad som sagts i det föregående om denprioritering av insatser till stöd för uppfinnarverksamheten som kommer tilluttryck i propositionen. Utskottet är f. n. inte berett att föreslå deytterligare insatser på detta område som förordas i motion 1980/81:2020 (s). Utskottet övergår så till frågor omteknikupphandling. Dessa frågor berörs också i ett senare avsnitt där utskottetbehandlar nationella utvecklingsbolag (s. 43). Huvuddelen av STU:s program 4, Myndighetsservice, avserteknikupp-handUngsservice som syftar till att främja och underlättateknikupphandling vid främst statliga och kommunala myndigheter. I anslutningtill redogörelsen i propositionen för omfattning och inriktning av nämndaprogram (s. 111 f.) har regeringen utvecklat sin syn på vilka möjligheterteknikupphandlingen, främst den som bedrivs i offentlig regi, har attstimulera till teknisk utveckling i företagen. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på vad som uttalas idetta sammanhang om att gällande bestämmelser om offentlig upphandling inteutgör hinder för det Uvstidskostnadsresonemang som är nödvändigt för attteknikupphandling skall vara ett intressant alternativ till köp av på marknadentillgänghga tekniska lösningar (s. 112). Sammanfattningsvis görs i propositionen en klart positivvärdering av teknikupphandlingens roll som stimulansfaktor i det industriellautveckhngs-arbetet. Utskottet vill kraftigt understryka detta synsätt, vilketligger till grund för utskottets behandling av ett antal yrkanden i motionersom har väckts med anledning av propositionen. Enligt den socialdemokratiskapartimotionen 1980/81:2020 bör begära att regeringen möjligttar upp förhandlingar med om ett samarbete förteknikupphandUng på sjukvårdsområdet. Motionärerna knyter an till ett arbetesom pågår inom finna former för en mer systematiskoch samordnad teknikupphandling på detta område. De menar att staten bör varaberedd att bidra till finansieringen av verksamheten och föreslår att 15 milj.kr. Av propositionen framgår (s. 112) att regeringen avser attta kontakt med bl. a. ta upp en diskussion ömmöjligheterna att på olika sätt verka för att krav på funktion ochdriftskostnad i fortsättningen bättre beaktas vidteknikupphandling. Utskottet utgår från att diskussionerna också kommer attomfatta frågan om samarbete för teknikupphandUng på sjukvårdsområdet. Mot dennabakgrund finns det enligt utskottets mening inte någon anledning för riksdagenatt rikta en sådan NU 1980/81:64 41 uppmaningtill regeringen som föreslås i den här behandlade delen av motion 1980/81:2020(s). Inte heller förslaget i samma motion att statliga medel skall anslås förteknikupphandling på sjukvårdsområdet kan utskottet tillstyrka. STU startade efter diskussioner medDatasaab AB och projektet (datorstödda informationssystemi sjukvården). Ett av syftena med detta projekt är att skapa förutsättningarför svensk dataindustri på hälso- och sjukvårdsområdena. Arbetet har kommiti ett skede där det är möjligt och lämpligt att starta praktiska försök i formav pilotverksamhet hos några sjukvårdshuvudmän. Utvecklingskostnaderna äremellertid stora. Lägetinom projekt är utgångspunkten för motion 1980/81:2075 och ett yrkande imotion 1980/81:2020 (s). I båda motionerna understryks betydelsen av att svenskdataindustri även i fortsättningen kan delta i utvecklingsarbetet så att desskompetens på detta område inte går förlorad. I motion 1980/81:2075 uttalasockså att medel för de här aktuella pilotprojekten bör reserveras underanrlagsposten Informationsförsörjningsverksamhet, vilken återfinns inomanslaget till STU för teknisk forskning och utveckling. tog ställning till ett regeringsförslag om överlåtelseav statens aktier i till (LME) underströkutskottet värdet av en konkurrenskraftig svensk dataindustri (NU 1980/81:38 s.6). Samgåendet mellan har som syfte att stärka den svenskadata- och elektronikindustrins ställning, påpekade utskottet också. Desynpunkter och önskemål som finns i de båda motionerna ligger väl i linje mednäringsutskottets uppfattning sådan den uttrycktes i det nämndabetänkandet NU 1980/81:38. Utskottet vill därför understryka vikten av attsvensk dataindustri också i fortsättningen kan medverka i utvecklingsprojektinom området datateknik i hälso- och sjukvården. Genom att de inom sjukvårdenanställda medverkar i detta utvecklingsarbete skapas goda förutsättningar förmer arbetsmiljövänliga system, något som i sin tur kan vara en positiv försäljningsfaktorvid framtida exportorder. Utskottet vill tillägga att, om svensk dataindustriinte ges tillfälle att medverka, risk föreligger för att de sjukvårdshuvudmänsom står i begrepp att gå vidare med datorisering i större skala kommer attvända sig til! Regeringen bör därför, anser utskottet,ta de initiativ som behövs för att underlätta för svensk dataindustri att äveni fortsättningen medverka i det här åsyftade utvecklingsarbetet. Utskottetföreslår att gör ett uttalande av här angiven innebörd, varigenomönskemålen i motion 1980/81:2076 och i det här behandlade yrkandet i motion1980/81:2020 (s) skulle tillgodoses i det väsentliga. NU1980/81:64 42 De investeringar som statensjärnvägar (SJ) avser göra innebär enomfattande upphandling av industriprodukter. I motion 1980/81:664 påpekas attSJ:s satsningar bl. a. kan ge uppgifter av systemutvecklingskaraktär såväl pålok- och signalsystemsidan som på telekommunikationsområdet. Motionärernaföreslår att begär att regeringen anvisar riktlinjer för svenskupphandling i anslutning till SJ:s tioårsinvestering . De villockså att garantier skall utfärdas så att denna satsning kan infogas i berördaföretags produktionsplaner . Vid statlig upphandling av den omfattning och inriktningsom SJ:s investeringsplaner utgör exempel på är det enligt utskottets meningbetydelsefullt att man beaktar möjligheterna att stimulera till tekniskutveckling i företagen. Vikten härav har påpekats av utskottet i det föregående(s. 40) och har också kommit till uttryck i propositionen. Att någon form avbindande föreskrifter skulle utfärdas för SJ:s upphandlingspolitik, vilketmotionärerna synes vilja, är utskottet emellertid inte berett att medverkatill. Med vad här anförts avstyrker utskottet motion 1980/ 81:664. Frågan om åtgärder från statenssida för att stimulera teknikupphandling med industriföretag som beställare aktualiserasi motion 1980/81:2020 (s). Motionärerna föreslår en försöksverksamhet under treår med statiigt stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs ianslutning till upphandling av ny teknik hos svenska industriföretag och därbeställarna likaledes utgör svenska industriföretag. För att bl. a. göra detmöjligt för staten att i begränsad utsträckning delta i finansieringen avenskilda projekt föreslås att 20 milj. kr. skall anslås under den treårigaförsöksperioden. Motionen innehåller också förslag om att regeringen skall låtautreda frågor om hur man praktiskt skall stimulera industriell utveckling genomett systematiskt utnyttjande av teknikupphandling. Utskottet är ense med motionärerna om att det ärnödvändigt att pröva möjligheterna att utnyttja teknikupphandling inom denprivata sektorn där beställaren är ett enskilt företag. Av propositionen (s.113) framgåratt STU f. n. prövar dessa möjligheter och att medel för nästabudgetår har beräknats för en fortsatt verksamhet med i huvudsak oförändradomfattning. Med hänvisning till de insatser som sålunda redan görs ellerplaneras av STU avstyrker utskottet de här behandlade förslagen i motion1980/81:2020 (s). De frågor som i övrigt behandlas imotsvarande avsnitt i propositionen (s. 90-115) föranleder inga kommentarerfrån utskottets sida. Utskottet har sålunda ingen erinran mot förslaget attstaten tillsammans med IVA bildar en stiftelse som skall svara för Sverigesteknisk-vetenskapliga attachéverksamhet. NU1980/81:64 43 Stöd till större utvecklingsprojekt Utskottet har inga erinringar motvad som anförs i propositionen om stöd till större utvecklingsprojekt (s.115-119). Utskottet tillstyrker sålunda bl. a. regeringens förslag att 150milj. ställs till Industrifondens förfogande under treårsperioden1981/82 - 1983/84. Genom propositionen beredsriksdagen tillfälle att ta del av vad regeringen anfört (s. 119-123) ominriktningen av verksamheten inom de tre s. k. nationella utvecklingsbolagenför resp. energi-, transportsystem- och miljöområdena. Utskottet tar i detta avsnitt upp frågor om inriktning ochorganisation av de tre utvecklingsbolagens verksamhet, frågor om finansieringenav denna och frågor om utvecklingsbolagens lokalisering. När det gäller verksamhetensinriktning ansluter sig utskottet helt till vad som anförs i propositionen. Detär alltså angeläget att inom vart och ett av områdena energi, transportsystemoch miljö söka stimulera den process som teknikupphandlingen kan sägas utgörapå ett sådant sätt att internationellt konkurrenskraftiga och lönsammaprodukter, processer och system utvecklas och marknadsförs. Detta kankomplettera den verksamhet som framför allt STU bedriver. Organisationen av verksamheten börenligt propositionen ske i form av tre självständiga bolag. Inledningsvisskulle dock verksamheten bedrivas samordnat mellan de tre bolagen. I enskildaupphandlingsfall bör, anförs det i propositionen (s. 122), bolagen givetvissamverka med berörda offentliga organ samt statliga och andra bolag m. fl. somkan bidra till att syftena med verksamheten uppnås. I den socialdemokratiska partimotionen 1980/81:2020erinras om att det statsägda bedriver verksamhetpå alla de områden som representeras av de tre nationella utvecklingsbolagen.Enligt motionärerna bör det under några inledande år ske en samordning mellandessa bolag och . Enligt motion 1980/81:2077 bör de tvåbolagen på energi- resp. miljöområdet nära samarbeta med Studsvik EnergiteknikAB och även samlokaliseras till . Motionärernaerinrar i detta sammanhang om att , på förslag avnäringsutskottet (NU 1978/79:60 s. 73), gjorde vissa uttalanden om samarbetemellan och det föreslagna utvecklingsbolaget förenergiområdet. Vad som anförs i propositionen om samverkan med statligaoch andra bolag är utgångspunkten för motion 1980/81:2074. Motionärernaföreslår att man för resp. område knyter an till eller engagerar andraintressenter. Olika samverkansformer kan tänkas. På energiområdet villmotionärerna se ett NU1980/81:64 44 utvecklingsbolag med inriktning på att tillvarata skogs-och jordbrukets möjligheter att bidra till energiförsörjning; som tänkbaraintressenter anges organisationer inom jord- och skogsbruket. Intressenter iutvecklingsbolag på transportområdet skulle enligt motionen kunna vara bilföretag,kommuner och landsting, varvid bolaget skulle inriktas på insatser som främjaranvändning av alternativa drivmedel, energisparande etc. Utvecklingsbolagetför miljösidan bör, anför motionärerna, inriktas mot resurshushållning och fåen anknytning till intressenter på detta område. Utskottet konstaterar att behovet av samarbete mellan denybildade nationella utvecklingsbolagen och andra som är verksamma påangränsande områden klart har kommit till uttryck både i propositionen och i detre här behandlade motionerna. Den angivna uppfattningen delas av utskottet.Det är angeläget att regeringen vidtar de åtgärder som kan behövas för attsäkerställa att de nya utvecklingsbolagen kan samverka såväl med statiigamyndigheter och statsägda bolag som med andra intressenter. Utskottet föreslåratt gör ett uttalande av denna innebörd, varigenom förslagen imotionerna 1980/81:2020 (s), 1980/81:2074 och 1980/81:2077 skulle tillgodoses isak. När det gäWer finansieringen avutvecklingsbolagens verksamhet redovisas i propositionen (s. 123) att dessaavses få ett aktiekapital av vardera 2,5 milj. kr. och att aktierna kommer atttecknas till en överkurs av . Det sägs vidare i propositionen att bolagenslöpande verksamhet bör - i den mån inte andra intäktskäUor kan uppbådas -bekostas med den avkastning bolagens kapital ger. Denna finansieringsform ger inte bolagen finansiellamöjligheter att med egna medel gå in i upphandlingsprojekt, konstateras det imotion 1980/ 81:2020 (s). Kravet på en betydande extern finansiering är enligtmotionärernas uppfattning riktigt. De menar emellertid att krav på enfullständig finansiering av projekten från källor utanför utvecklingsbolagenkan komma att innebära svårigheter för bolagen att initiera projekt. Enligtmotionärerna bör bolagen ha möjlighet att i begränsad utsträckning, förslagsvisupp till av den totala kostnaden för varje enskilt projekt, bidra med egenfinansiering i projekten. En sådan ordning innebär, fortsätter motionärerna, att bolagenmåste tillföras medel för projektfinansieringen. I detta sammanhang pekar de påmöjligheten att avdela medel ur energiforskningsprogrammet för detta ändamål(jfr NU 1980/81:60 s. 122 f.). Utskottet har inget att erinra mot den ordning förfinansiering av utvecklingsbolagens verksamhet som skisseras i propositionen.Erfarenheterna av detta system får senare utvisa om andrafinansieringsmöjligheter bör prövas. Med det anförda avstyrker utskottetförslaget i motion 1980/81:2020 (s) om projektfinansiering i de tre nyautvecklingsbolagen. NU 1980/81:64 45 Frågan om lämplig lokalisering avutvecklingsbolagen tas upp i flera motioner. Som tidigare nämnts föreslås imotion 1980/81:2077 att utvecklingsbolagen för energi och för miljö skalllokaliseras till . Önskemål om lokalisering tillGöteborg av utvecklingsbolaget för transportsystem finns i motionerna1980/81:1890 och 1980/ 81:2072. Utskottetvill inte bestrida de argument för resp. lokaliseringsalternativ sommotionärerna anför. Det är emellertid enligt utskottets uppfattning knappastriksdagens sak att ta ställning till frågan om lokalisering av ett statligtbolag med den verksamhetsinriktning som det här är fråga om. Utskottet avstyrkerdärför de tre nämnda motionsyrkandena. Industriellutveckling i olika delar av landet Utskottet tar i detta sammanhang upp fyra motionersom behandlar frågan om industripolitiska insatser för att främja industriellutveckling och sysselsättning i vissa särskilda delar av . Imotion 1980/81:391 förordas att ett produktutvecklingscentrum skall inrättas iHultsfred. Motion 1980/81:595 innehåller en begäran om utredning kring ett"tekniskt centrum" i . Förslagom produktutvecklingscentrum i har avslagits av åren 1979och 1980. , som avstyrkte de då aktuella motionerna, hänvisade(NU 1978/79:59 s. 43 f., 1979/80:43 s. 40 f.) till att de regionalautvecklingsfonderna har tillkommit bl. a. för att främja produktutveckling iformer som är anpassade efter olika regioners behov och önskemål. År 1980påpekade utskottet också (NU 1979/80:43 s. 41) att ett förslag om regionalprojektledningshjälp bereddes inom . Detframgår av propositionen (s. 106) att regeringen avser att ge STU i uppdrag atti samråd med statens industriverk och de regionala utvecklingsfonderna startaförsöksverksamhet i vissa län. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1980/ 81:391 och 1980/81:595. Frågan om lokaliseringen av Plast- ochgummitekniska institutet tas upp i motion 1980/81:851. Detta institutadministreras t. v. från . Motionärerna anser att en lokaUsering tillSkåne är naturlig och hänvisar till att en betydande del av gummiindustrinfinns i denna del av landet. Plast-och gummitekniska institutet är ett s. k. branschforskningsinstitut sominrättades genom avtal mellan staten - företrädd av STU - och enindustristiftelse. Verksamheten leds av en styrelse, i vilken STU utserordföranden jämte hälften av övriga ledamöter. Institutetsstyrelse har uttalat sig för att verksamheten t. v. skall bedrivas idecentraliserade former. F. n. sköts administrationen från ett kansli iStockholm som är beläget i anslutning till . NU1980/81:64 46 bedrevs viss serviceverksamhet från . Våren 1979beslöt styrelsen att viss provningsverksamhet - avseende produktutveckling pådet plast- och gummitekniska området - skulle förläggas till . Ett likalydande motionsyrkande avslogs av våren1979 på förslag av näringsutskottet (NU 1978/79:59 s. 37). Utskottet hänvisadedärvid till den redogörelse som har lämnats ovan. Några skäl som föranlederett annat ställningstagande från utskottets sida har inte framkommit. Motion1980/81:851 avstyrks alltså i denna del. Motion 1980/81:1468 innehåller bl.a. förslag om försöksverksamhet med ett regionalt forskningsprogram i Värmland.För detta ändamål beräknar motionärerna ett anslag av 5 milj. kr. Ett regionalt forskningsorgan bör enligt motionärerna varasammansatt så att det ger möjligheter till utveckling i länet. Det är såledesinte fråga om att, som på det nationella planet, skapa forskningsråd som harsin utgångspunkt i ett visst vetenskapsområde eller en enskild sektors behov.Som uppgifter för det regionala forskningsorganet anger motionärerna att stödjainitiering av utvecklingsarbete och forskning, att medverka vid uppbyggnaden avvissa forskningsresurser vid skolor och institut, att finansiera initiering ochgenomförande av forsknings- och iitvecklingsprojekt och att förbättramöjligheterna att inhämta ny kunskap. Forskningsorganet bör med andra ord,anför motionärerna, "tillsammans med ett regionalt utvecklingsbolag sökakompensera de bristande förutsättningarna för ett fruktbart samarbete mellanproduktutvecklare och marknadskännare samt kommunikation mellanunderleverantörer och dess mottagare". På förslag av utbildningsutskottet - dock med reservationav den socialdemokratiska minoriteten - avslog motionsyrkandenom försöksverksamhet med regionala forskningsråd i och . Som motiv anförde utbildningsutskottet (UbU 1979/80:20)bl. a. följande (s. 30 f.): Utskottet vill med anledning avmotionsyrkandena instämma i att rätt utnyttjade forskningsresurser kan hamycket stor betydelse för en positiv utveckling av en region med svåra ochkomplicerade problem inom näringslivet. finns också olika former av stödtill forskning och utvecklingsarbete både inom den offentliga sektorn och inomnäringslivet. Stöd till forskning och utveckling av det slagmotionärerna avser lämnas både av nationella organ som forskningsråd, STU, jubileums fond m. m. och av t. ex. Norrlandsfonden och de regionala utvecklingsfon derna. I samband med de regionalpolitiska besluten förra åretgodkände också riktlinjerna för den fortsatta verksamheten inom dendåvarande Expertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU). Gruppens namnändrades, med bibehållen förkortning, till Expertgruppen för forskning omregional utveckling. Denna grupp skall i fortsättningen ha som NU1980/81:64 47 sin viktigaste uppgift att initiera och samordna forskningpå regionalpolitikens område samt se till att forskningsresultaten blir kändaoch tillgängliga för beslutsfattare, planerare och andra intressenter. Gruppenhar numera inrättat en regional samverkansgrupp i varje högskoleregion. Dessasamverkansgrupper skall vara en länk mellan forskare och planerare på regionalnivå. " beslöt i samband medforsknings- och forskarutbild ningsreformen att de dittillsvarande kontaktsekretariaten vid universiteten i , , och , tekniska högskolan i , samt högskolan i fr. o. m. skall föras över till högskoleorganisationen och anknytas till högskoleenhet med fast forskningsorganisation. Sekretariaten skall bl. a. främja kontakter na mellan högskoleforskningen och näringslivet till gagn för båda parter.