bet · G401UbU7 · 1980-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om studieomdömet inom folkhögskolan 1979/80:1325 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenomprövar beslut om normeringsinstrument för landets folkhögskolor ochuttalar att studieomdömena inom folkhögskolan bör avskaffas, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om att ett alternativ till studieomdömena utarbetasi samarbete med folkhögskoleelevers förbund, lärarnas organisation ochskolöverstyrelsen. Gällande bestämmelser m. m. Enligt folkhögskoleförordningen (35§) beslutar styrelse för folkhögskola huruvida studieomdöme skall kunna gestill studerande vid viss längre kurs vid skolan. Studieomdöme ges därvid studerande endast om han eller hon själv begär det. Som studieomdöme fårendast användas något av uttrycken Mindre god. God, Mycket god eller Utmärkt.Studieomdöme bestäms av skolans lärarråd. Den som genom studier vid folkhögskola skaffat sig sådanutbildning som motsvarar minst tvåårig linje inom gymnasieskolan och som harkunskaper i svenska och engelska motsvarande minst två årskurser på någon linjei gymnasieskolan har allmän behörighet till högskoleutbildning (5 kap. 15 §,högskoleförordningen). Vid urval till utbildningslinje förs sökande som harallmän behörighet genom folkhögskolestudier till en särskild kvotgrupp, gruppIII (5 kap. 25§). När företräde bestäms mellan sökande inom denna kvotgruppräknas poäng för studieomdömet och poäng för arbetslivserfarenhet (5 kap. 30§). För att göra studieomdömen från olika folkhögskolorjämförbara skall () ställa ett normeringsinstrument tillfolkhögskolornas förfogande (prop. 1976/77:55, UbU 1976/77:30. rskr1976/77:318). SÖ har valt att för detta ändamål erbjuda skolorna att förgrupprov använda högskoleprovet, som annars är avsett som ett individuellt,frivilligt studie-lämplighetsprov för sökande med enbart arbetslivserfarenhetsom behörighetsgrund. Yttranden över motionen har inhämtats från universitets-och högsko- 1 1980/81. UbU 1980/81:7 2 leämbetet(UHÄ), () och (). UHÄ anser att om de graderade studieomdömenaavskaffas måste en annan metod införas för meritvärdering av sökande tillhögskolan med folkhögskola som behörighetsgrund. Detta skulle ställa de folkhögskolestuderandeinför en i viktiga avseenden annoriunda urvalssituation än ochgöra det i och för sig frivilliga, individuella högskoleprovet mer eller mindreobligatoriskt för dem. UHÄ erinrar om att UHÄ fått regeringensuppdrag att pröva möjligheterna att låta kvotgrupp III för defolkhögskolestuderande utgå ur antagningssystemet, dock med bibehållande avstudieomdömet som meritvärderingsgrund. SÖ erinrar om att varje enskild folkhögskolasstyrelse avgör om studieomdöme skall ges och att studieomdöme delas ut endastom den studerande begär det. SÖ påpekar att studieomdöme sätts av lärare somhar en i skolsammanhang ovanligt mångsidig erfarenhet av de studerande. SÖ harställt medel till förfogande för arbete inom en grupp för utveckling avalternativ till studieomdömet. I gruppen finns representanter för SÖ, SFHL ochSveriges folkhögskoleelevers förbund. Detta arbete har ännu inte resulterat inågot förslag. Tilldess att nya förutsättningar föreligger anser SÖ att studieomdömet skall finnaskvar och att några ytteriigare åtgärder för att utarbeta alternativ intebehövs. SÖanser vidare att högskoleprovet även fortsättningsvis bör ställas tillskolornas förfogande som normeringsinstrument. Ingen folkhögskola har enligt SÖfört fram att denna användning av högskoleprovet skulle ha påverkatkursinnehåll och kursuppläggning. Provets frihetsinskränkande effekt torde,menar SÖ, begränsa sig till att det hindrat vissa skolor att fortsätta användaför höga skalor till förfång för studerande från andra folkhögskolor. Enligt SFHL:s uppfattning skall studieomdömetfinnas kvar i sin nuvarande form till dess annat alternativ visar sigacceptabelt. Genom enkäter har SFHL funnit en klar majoritetbland medlemmar och lokalavdelningar för ett bibehållande av studieomdömet, sombedöms som det bästa urvalsinstrumentet vid uttagning till högre studier.SFHL:s ombudsmöte har dock gett förbundsstyielsen i uppdrag att utveckla ettsystem med kompletterande meriter. bör SÖ, SFHL och arbeta vidare med metoder att förbättrajämförbarheten. Vid en uppvaktning inför utbildningsutskottet den18 har representanter för folkhögskoleelevers förbund (SFEF)framfört synpunkter i ärendet. UbU 1980/81:7 bör enligt motion 1979/80:1325 ompröva1977 års beslut om normeringsinstrument för landets folkhögskolor och uttalaatt studieomdömet inom folkhögskolan skall avskaffas (yrkande I). Vidare bör hos regeringen hemställa att ett alternativ tillstudieomdömet utarbetas i samarbete mellan (), () och lärarnas organisation (yrkande 2).Motionärerna anför att betyg och omdömen är en negativ företeelse inomskolväsendet, som bör avskaffas och ersättas med intyg om genomgången kurs.Motionärerna anser vidare att normeringsinstrumentet för folkhögskolorna harpåverkat kursuppläggning och kursinnehåll och inskränkt folkhögskolans frihet. Motionenhar remitterats till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), () och (). SÖoch SFHL anser att studieomdömet tills vidare skall finnas kvar i sin nuvarandeform, då det ännu inte finns något acceptabelt alternativ och då studieomdömetbehövs som urvalsgrund för högre studier. Enligt UHÄ skulle ett avskaffande avde graderade studieomdömena göra det nödvändigt att införa en annan metod förmeritvärdering. Detta skulle ställa de folkhögskolestuderande inför enannorlunda urvalssituation där genomgång av det frivilliga högskoleprovetskulle kunna bli obligatoriskt. UHÄ och SÖ erinrar om att regeringen uppdragitåt UHÄ att pröva möjligheten att låta de folkhögskolestuderandes egen kvotgruppIII utgå ur antagningssystemet, dock med bibehållande av studieomdömet sommeritvärderings-grund. Utskottetanser liksom remissinstanserna att om de som har allmän behörighet tillhögskolestudier genom utbildning vid folkhögskola också skall kunna användasina folkhögskolestudier som merit vid urval till högskoleutbildning måste detfinnas en godtagbar grund för detta urval. Studieomdömet fyller denna funktionoch kan därför inte avskaffas. Vidriksmötet /77 uttalade utskottet (UbU 1976/77:30) att det inte kan varatill nackdel för folkhögskolan och dess elever att det finns ettnormeringsinstrument som kan tjäna till ledning då studieomdömet skallbestämmas. Utskottet anförde vidare att det var medvetet om att ettnormeringsinstrument förutsätter elevernas medverkan och att vissa svårigheterkan vara förknippade med det. Utskottet erinrade dock om att motsvarande systemredan användes inom andra skolformer. Utskottet har inte funnit anledning ändradenna sin tidigare uppfattning. Utskottet vill också erinra om att det enligtSÖ:s remissyttrande inte från någon skola förts fram att användningen avhögskoleprovet skulle ha påverkat kursinnehåll och kursuppläggning. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet att avslår yrkande 1 imotion 1979/80:1325. UbU 1980/81:7 4 Som framgår av remissyttrandena pågår arbete dels isamverkan mellan SÖ, SFHL och SFEF, dels inom SFHL med att undersöka om det gåratt utveckla alternativ till studieomdömet som urvalsgrund för högre studier.Någon åtgärd från sida i denna fråga finner utskottet inte påkallad,varför även yrkande 2 i motion 1979/80:1325 bör avslås av . 1. att beträffandestudieomdömet inom folkhögskolan och normeringsinstrument för detsamma avslårmotion 1979/ 80:1325 yrkande 1, 2. att beträffandeåtgärder för att utarbeta ett alternativ till studieomdömet avslår motion1979/80:1325 yrkande 2. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (). (), (), GunnelLiljegren (m), (), (), () ochOlle ().