bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — 1kompletteringspropositionen betonas att arbetsmarknadsutsikterna inger oro.Föredragande statsrådet framhåller att full sysselsättning är ettcentralt mål för regeringens politik och att det är nödvändigt, om detta mål skallkunna upprätthållas, att näringslivet tar vara på sina utvecklingsmöjligheter.Det innebär bl. a', att utrymme måste skapas för industriinvesteringar vilket isin tur kräver återhållsamhet med nya offentliga utgiftsåtaganden. Deföreslagna ytterligare medlen för arbetsmarknadsutbildning är avsedda att höjautbildningens totala volym till att omfatta ca 130000 elever under budgetåret.Denna volym stämmer med AMS bedömningar av behovet. Närdet gäller medelsbehovel för beredskapsarbeten har AMS beräknat detta till 3850 milj. kr. för hela budgetåret. Detta överstiger vad som beräknas ibudgetpropositionen med 2050 milj. kr. 1 propositionen föreslås alltså atthöjningen nu skall begränsas till 540 milj. kr. vartill kommer ett påslag om100 milj. kr. Sistnämnda belopp över-Stiger med 60milj. vad AMS begärt. Föredragande statsrådet har som ovan redovisats vidsin beräkning tagit hänsyn till andra satsningar inom byggsektorn. Därutöverhänvisar hon lill att regeringen med stöd av sin begärda finansfullmakt om 2500milj. vid behov kan anvisa ytteriigare medel. Socialdemokraternaanser att de insatser som föreslås i kompletteringspropositionen inte är tillfyllest. 1 motion 2191 om omedelbara insatser mot arbetslösheten hävdarsocialdemokraterna att den försvagning av arbetsmarknaden som förestår ärett direkt resultat av den tydligt aktivitets-dämpande politik som regeringeninledde . Socialdemokraterna anser att regeringen till följd avtidigare missgrepp i handhavandet av landets ekonomi försatt sig i ett läge dären aktiv konjunkturpolitik för att värna sysselsättningen fick överges för enåtstramningspolitik. Enligt socialdemokraternas uppfattning innebär detta attregeringen med öppna ögon fört enarbetslöshetsskapande politik. Socialdemokraterna hänvisar till attarbetslösheten stiger och att det bakom den öppna arbetslösheten fortgår endold försvagning av arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland deltidsarbetande stigersom en följd av förkortade arbetstider. Antalet berörda av varsel ompermitteringar och uppsäg- AU1980/81:21 43 ningar mångdubblas och antalet ungdomar som står utanförbåde skola och arbetsliv ökar. Dessutom fortsätter förtidspensioneringen avpersoner i arbetsföra åldrar. I motionen lägger socialdemokraterna fram en rad förslagsom syftar till att som motionärerna säger inom arbetsmarknadspolitikens ram sålångt möjligt begränsa vådorna av den förda politiken. Förutom yrkanden på delarbetsmarknadspolitiska området finns i motionen förslag som rör ungdomsutbildningen.De förslagen behandlas av utbildningsutskottet. Motionsyrkandena på detarbetsmarknadspolitiska fältet utgår från den framställning som AMS den 10april 1981 gjorde till regeringen och som behandlats ikompletteringspropositionen. Socialdemokraterna ansluter sig lill tanken att man inomarbetsmarknadsutbildningen nu skall utgå från ett utbildningsbehov av 130000elever under nästa budgetår. 1 motionen återspeglas en viss oro för att de avregeringen för denna utbildningsvolym föreslagna medlen inte skall räcka till.Socialdemokraterna yrkar därför att skall uttala att ytteriigaremedel kan behöva tillföras arbetsmarknadsutbildningen för att man skall nå detuppställda volymmålet. De ytterligare medlen skall även finansiera andraförslag som återfinns i motionen nämligen temporär höjning under nio månaderfrån 20 till . av bidraget till företag som utbildar personal istället för att permittera. Dessutom föreslås att sådant bidrag, likasåtemporärt, skall kunna utgå även ,vilket inte är fallet. Socialdemokraterna befarar emellertid att den planeradevolymen för arbetsmarknadsutbildning skall visa sig vara för liten. De villdärför all skall uppdra åt regeringen att omgående inleda planeringenav en ytterligare utbyggnad av utbildningen om arbetsmarknadsläget så skullekräva. Enligt motionärerna bör dessutom särskilt uppmärksammas möjligheternaatt ta till vara ledig utbildningskapacitet hos företag och offentligaförvaltningar. Likaså bör i möjligaste mån ledig utbildningskapacitet kunnaställas till ungdomsskolans förfogande. Den aktuella motionen innehåller även förslag omytterligare satsningar på beredskapsarbeten. Socialdemokraterna ansluter sigtill AMS bedömning av medelsbehovel och begär därför att skallanvisa I 500 milj. kr. utöver vad som föreslås i kompletteringspropositionen. 1motionen hävdas också att det behövs en ökad satsning på byggnads- ochanläggningsarbeten för att motverka att arbetslösheten inom byggnadsyrkenastiger ytterligare. För att stimulera kommunerna till insatser på detta områdeföreslås en höjning av det tilläggsbidrag som utgår för andra kostnader änlöner från nuvarande . Även kommunisterna underkänner regeringensförslag i kompletteringspropositionen. 1 motion 2193 begär vpk att regeringen ioktober 1981 skall lägga fram förslag som tillförsäkrar AMS de medel styrelsenbegärt. Motionärerna framhåller att en sådan åtgärd minskar AU 1980/81:21 44 andrakostnader för samhället, t. ex. ersättningar för arbetslöshet och utgifter försociala ändamål. kan finna råder det inga större meningsskiljaktigheter i fråga omkonjunkturbedömningen. Den nedgångsperiod som började harfortsatt . Effekterna på sysselsättningen och arbetslösheten hardock varit mindre än det funnits anledning att befara.Antalet sysselsatta var sålunda enligt i nivåmed förhållandena . Det relativaarbetslöshetstalet var visserligen något högre, 2,4 mot 2,0procent, men noterades en sänkning till . Det finnsemellertid klara tecken på att allvariiga svårigheter ligger framför oss efteren säsongsmässig förbättring . Antalet kvarstående ledigaplatser har gått ned dramatiskt och är nu bara hälften mot förra året.Varsel om personalinskränkningar har, som framgår av nedanstående uppställning,legat på en hög nivå . Erfarenheterna visar också attvarslen om permitteringar och förkortad arbetsvecka i allmänhet verkställs. Såhar långt ifrån varit fallet i tidigare nedgångsperioder. De högavarselsiffrorna kvarstår f. ö. . Antal personer berörda av varsel Uppsägningar 24447 Permitteringar 1892 Förkortad arbetsvecka 1 105 10180 10574 15 362 12798 5 489 9558 Anm.Varsel om driftsinskränkning skall rapporteras til! arbetsmarknadsstyrelsenviss tid före verkställighet. Statistiken avser när varslet lagts, inte närdriftsinskränkningen verkställts. Det finns alltså från dessa utgångspunkter godaskäl att nu förbereda sig för ökade insatser inom arbetsmarknadspolitiken. går in på vilka insatser som bör göras tar utskottet upp ettpåstående som görs i den socialdemokratiska partimotionen. I motionen hävdasmot bakgrund av utvecklingen de senaste kvartalen att sedan1930-talei: en svensk regering med öppna ögon fört en arbetslöshetsskapandepolitik. Utskottet finner det uttalandet anmärkningsvärt och utan stöd i detsiffermaterial som utskottet redovisat om utvecklingen på arbetsmarknaden.Utskottet har för sin del sett det som en styrka att det rått en bred politiskenighet att full sysselsättning är ett centralt mål för politiken. Att detsedan kan finnas skilda uppfattningar om hur man i olika lägen skall nå dettamål är en annan sak. Den omständigheten, exempelvis, att den öppnaarbetslösheten var högre under lågkonjunkturen första del änunder den i och för sig djupare och AU 1980/81:21 45 längrelågkonjunkturen 1977-1978 innebär inte att utskottet vill ifrågasätta desysselsättningspolitiska ambitionerna hos den dåvarande socialdemokratiskaregeringen. Enligt utskottets uppfattning är det en fördel om den politiskadebatten på ett konstruktivt och öppet sätt kan föras kring den viktiga fråganom hur vi skall nå det uppsatta målet om full sysselsättning. Att i detsammanhanget ifrågasätta de politiska motståndarnas goda vilja gagnar inte enseriös debatt. Det är uppenbart att svårigheterna att föra en politik som ledertill arbete åt alla ökat med hänsyn till obalanserna i vårekonomi. I det läget och då många länder i vår omgivning accepterar enarbetslöshet som varit otänkbar för sedan är det särskilt viktigtatt vi här i landet håller fast vid vårt gemensamma mål om full sysselsättning. Närdet gäller de i kompletteringspropositionen med anslutande motioner framlagdaförslagen vill utskottet anföra följande. Utskottet anser sig kunna godta dennivå på insatserna som föreslås i propositionen. Det hindrar inte att detlängre fram, sedan läget för hösten och vintern lättare låter sig överblickas,kan bli aktuellt med ytterligare insatser. Regeringen har möjlighet att snabbtföranstalta härom med hjälp av finansfullmakten. Det finns också möjligheteratt lägga fram nya förslag på tilläggsbudget om är samlad. Dennateknik med successiva ställningstaganden mot bakgrund av konjunkturutvecklingenhar tillämpats och bör vara användbar i ett läge där det ärsvårt att fastställa hur djup och långvarig nedgången kan väntas bli. Meddet anförda avstyrker utskottet de socialdemokratiska motionsyrkandena omytterligare höjning av anslagen och om högre bidrag till vissföretagsutbildning och beredskapsarbeten i byggnads- och anläggningssektorn.Frågor av det slaget kan bli aktuella om utvecklingen blir sämre än vad nuförutses. Förarbetsmarknadsutbildningens del räknar utskottet med den utbildningsvolym somanges i propositionen. Utskottet finner inte heller skäl att bifalla yrkandetom ett tillkännagivande av när det gäller planering för ytterligareutbildning. Den frågan åligger del regeringen och myndigheterna attfortlöpande bevaka med hänsyn till sysselsättningsläget och utbildningsbehoven.Allmänt vill utskottet dessutom framhålla alt del är önskvärt att man utnyttjarde tillgängliga resurserna effektivt och håller sig inom budgeterade ramar. Utskottetdelar den uppfattning som förs fram av socialdemokraterna att man i möjligastemån bör utnyttja ledig utbildningskapacitet hos företag och offentligaförvaltningar. Likaså bör man, där del är lämpligt, kunna ställa ledigutbildningskapacitet till ungdomsskolans förfogande. En utveckling med deninriktningen pågår sedan början av innevarande läsår. Det har sålunda tecknatsett antal avtal genom vilka kommuner får ian-språkta ledig kapacitet hosAMU-centra för utbildning av bl. a. verkstadsmekaniker, plåtslagare ochsvetsare. Utskottet räknar med att denna ut- AU 1980/81:21 46 vecklingkommer att fortsätta utan någon särskild framställning från riks-, dagens sida.Motionen behöver alltså inte heller i den delen föranleda någon åtgärd. Deformella ställningstagandena till anslagsfrågorna gör utskottet under resp.anslag. 1 de sammanhangen behandlas också ett par detaljförslag som återfinns iden aktuella socialdemokratiska motionen. Övriga i detta avsnitt upptagnasocialdemokratiska motioner har genom förslagen i kom-pletteringsproposifionenblivit inaktuella. Även de motionerna avstyrks därför. Närdet gäller vpk-motionens yrkande om att regeringen skall återkomma till höstenmed förslag som överensstämmer med AMS framställning hänvisar utskottet tillvad sagts om möjligheten för regeringen att vid behov ta upp frågor avdet slaget på nytt. Att binda sig för vilka åtgärder som skall vidtas ioktober är knappast tillrådligt med hänsyn till att åtgärderna bygger på AMSbedömningar och mycket kan inträffa därefter. På arbetsmarknadsområdet finns tre fonder, som helteller delvis finansieras med arbetsgivaravgifter, nämligenarbetsmarknadsutbildningsfonden, arbetslöshetsfonden och fonden För statliglönegaranti vid konkurs. 1 proposition 1979/80: 150 förordades ensammanslagning av fonderna. biträdde denna tanke (AU 1979/80:5 y,FiU 1979/80:40) men framhöll att detta endast var elt principielltställningstagande. Regeringen förutsattes återkomma till sedan ettdetaljerat förslag utarbetats. Ettsådant förslag redovisas nu i proposition 145 om finansiering av vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Förslaget omfattar dock inte fonden förstatlig lönegaranti vid konkurs. Regeringen anser nämligen att frågan omlönegarantins finansiering behovet; beredas ytteriigare. Frånarhetsmarknadsutbildningsfonden finansieras f n. hela kostnaden förarbetsmarknadsutbildningen och - - även kostnaderna förden yrkesinriktade rehabiliteringen. Fondens intäkter utgörs av dels de medelsom anvisas på anslagen Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning och Bidrag lillyrkesinriktad rehabilitering, dels intäkter från en arbetsgivaravgift om 0,4%på lönesumman enligt en särskild lag härom (SFS 1975:335). Utgifternaför arbetsmarknadsutbildningen avser i huvudsak följande poster: - Drift av AMU-centra m.fl.kurser (SÖ-kurser). - Utbildningsbidrag tilleleverna. - Bidrag till företag förutbildning av anställda, - förvaltningskostnaderför utbildningen. AU 1980/81:21 47 Utgifterna för den yrkesinriktade rehabiliteringengäller driften av arbetsmarknadsinstituten (), utbildningsbidrag tilleleverna där samt metodutveckling, forskning och personalutbildning. Arbetsgivaravgiftentill arbetsmarknadsutbildningen infördes för att finansiera reform avdenna utbildning, däribland en väsentlig förbättring av utbildningsbidragentill eleverna. I motsats till den nedan-nämnda arbetsgivaravgiften fillarbetslöshetsersättningarna går inte avgiften lill några särskilda ändamålutan är en delfinansiering av de totala kostnaderna. Anslagen över budgeten äravpassade så att de täcker skillnaden mellan de beräknade totala utgifternaför arbetsmarknadsutbildningen och de beräknade intäkterna avarbetsgivaravgiften (f. n. i runt tal 1000 milj. Arbetsmarknadsutbildningsfondensorterar under AMS som skall placera innestående medel hos riksgäldskonloret.Vid ingången av /81 fanns en kassamässig behållning av 146 milj.kr. var emellertid vissa utgifter från föregående budgetår obetalda. Arbetslöshetsfondenhar en annan uppgift än arbetsmarknadsutbildningsfonden. Den är avsedd attutgöra en buffert vid plötsliga förändringar i medelsbehovet för ersättningarnavid arbetslöshet. Statensutgifter för arbetslöshetsersättningarna har följande huvudsakliga fördelning: Bidragtill de erkända arbetslöshetskassorna i form av grundbidrag, progressivbidrag,förvaltningsbidrag och särskilt stöd, Kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) för icke försäkrade, Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för verksamheten. Enarbetsgivaravgift om likaledes 0,på lönesumman tas ut enligt en särskild lag(SFS 1973:672). De belopp som tas in genom avgiften skall gå till bestämdaändamål, nämligen två tredjedelar av kostnaderna för KAS och grundbidraget tillarbetslöshetskassorna samt en mindre del av kostnaderna för progressivbidragettill kassorna. De avgiftsmedel som inte förbrukats förs över lillarbetslöshetsfonden. Den är inrättad hos som placerarmedlen hos . Del har inte varit aktuellt att ta någrafondmedel i anspråk. De outnyttjade arbelsgivar-avgiftsmedel som samlats ifonden efter dess tillkomst beräknas nu uppgå till ca 1 850 milj. kr. Återståendekostnader för KAS samt för grund- och progressivbidraget till kassorna betalasfrån anslaget Kontant stöd vid arbetslöshet. Anslaget täcker vidare helakostnaden för förvaltningsbidraget och annat stöd lill kassorna liksomarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Regeringenföreslår följande förändringar beträffande arbetsmarknadsutbildnings- ocharbetslöshetsfonderna och därtill knutna arbetsgivaravgifter att gälla frånden : 1.De två skilda arbetsgivaravgifterna om vardera på lönesumman sammanslåstill en avgift om 0,. De båda särskilda lagarna om nuvaran- AU 1980/81:21 48 deavgifter (1973:372 resp. 1975:335) upphävs och ersätts med en ny lag omarbetsgivaravgift till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag'. Intäkternafrån den nya arbetsgivaravgiften skall i fortsättningen täcka en del av kostnaden för utbildningsbidragen till eleverna inom ar betsmarknadsutbildningen och den yrkesinriktade rehabiliteringen. Övriga kostnader för dessa verksamheter skall finansieras av budgetmedel. Ifråga om kontantstödel vid arbetslöshet förordas att arbetsgivaravgiften skallsvara för en del av utgifterna för KAS, grund- och progressivbidrag tillkassorna men också förvaltningsbidraget och annat stöd till kassorna samtarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, Den andel av utgifterna förarbetslöshetsersättningarna m. m. och utbildningsbidragen som skall täckas avarbetsgivaravgiften föreslås utgöra . Arbetsmarknadsutbildnings- ocharbetslöshetsfonderna upplöses och ersätts frän avett konto hos . Kontot disponeras av riksförsäkringsverket.Verket skall föra över erforderliga medel dels till AMS som liksom hittillsbetalar ut bidragen till arbetslöshetskassorna, dels till de allmännaförsäkringskassorna. De sistnämnda kassorna svarar redan nu för utbetalning avKAS och utbildningsbidrag. kontohos skall den tillgodoföras behållningarna på debåda nuvarande fonderna, dvs. främst den betydande behållningen påarbetslöshetsfonden, sedan från denna betalats ut 600 milj. kr. tillförstärkning av anslaget till arbetsmarknadsutbildning. Kontot kommer sedanatt löpande tillföras intäkterna från den nya arbetsgivaravgiften. För attklara tillfälliga svängningar i inkomster och utgifter föreslåsriksförsäkringsverket få disponera en rörlig kredit hos riksgäldskontoret.Storleken av denna kredit anges i propositionen till 100 milj. kr. De ovan redovisade förslagenfår betydande anslagstekniska konsekvenser. De nuvarande anslagen Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning. Kontant stöd vid arbetslöshet och Bidrag tillyrkesinriktad rehabilitering föreslås utgå ur budgeten och bli ersatta av trenya anslag med ändrade ändamål. 1 följande tablåsammanfattas regeringens förslag. Sominledningsvis nämnts tog i princip ställning för ensammanslagning av nuvarande arbetsmarknadsfonder. Att en av dessa fonder,lönegarantifonden, t. v. undantas frän den nyordning som föreslås godtarutskottet. Utskottet har inte något att erinra mot att den tilltänkta arbetsmarknadsfondenfår formen av ett hos inrättat konto till vilket man förinflytande arbetsgivaravgifter. 'Bestämmelserna i lagen är avsedda att inga i en ny lag om socialavgifter. Sefotnot till bilaga 2. AU 1980/81:21 Finansieringmed arbetsgivaravgift och anslagsmedel Finansieringmed arbetsgivaravgift och anslagsmedel Metod-utveck-ling m. m. BIDRAGTILL ARBETSLÖSHETSERSÄTTNING OCH UTBILDNINGSBIDRAG Utgifternafinansieras helt av anslagsmedel Utgifternabetalas till av den nya arbetsgivaravgiften och i övrigt fråndetta anslag Utgifternafinansieras helt av anslagsmedel Utskottet tillstyrker vidare att, som regeringenföreslagit, AMS får föra över 600 milj. kr. från arbetslöshelsfonden tillinnevarande eller nästa års anslag till arbetsmarknadsutbildning för att täckamerutgifter som har uppkommit under /81. Dessa merutgifter fallertill den övervägande delen på SÖ-kurserna. Regeringensförslag leder till ganska omfattande förändringar av nuvarandeanslagskonstruktioner. De synes emellertid innebära en förenkling ocheffektivisering av sättet att finansiera arbetsmarknadsutbildningen,arbetslöshetsersättningarna och den yrkesinriktade rehabiliteringen. Det blirmöjligt att klart redovisa de betydande tillskotten av medlen frånarbetsgivaravgiften varigenom man får en bättre bild än f. n. av statens totalainsatser på det arbetsmarknadspolitiska området. Förslageni proposition 145 har föranlett endast en motion, 2094 av . (s). Motionärerna godtar förslaget i stort men vill modifiera det på enpunkt som de anser viktig. Statenskostnader för arbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragen skall medregeringens förslag till täckas av medel från arbetsgi-4 1980/81. AU 1980/81:21 50 varavgiften.Motionärerna vill sänka andelen till . De vill därigenom uppnå att dennuvarande behållningen på arbetslöshetsfonden bevaras efter överföringen tillriksförsäkringsverkets särskilda konto hos . Motionärernaanser nämligen att behållningen skall tjäna som en grund för framtidaförstärkningcir av arbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragen.Dessutom vill motionärerna att skall uttala att arbetsgivaravgiftenbör höjas om det visar sig att utgifterna från det särskilda kontot överstigerintäkterna av avgiften även om kostnadsdelen sänks på det sätt motionärerna harföreslagit. Somtidigare nämnts har medel från den nuvarande arbetslöshetsfonden aldrig behövtanvändas. Efter fondens tillkomst har i ställetsamlats ett outnyttjat belopp om närmare 2000 milj. kr. Reglerna föranvändningen av avgiftsmedlen bör utformas så, att man inte får en fortsattackumulering av medel vid en normal utveckling av arbetsmarknadsläget. Det ärmot den bakgrunden man skall se regeringens förslag att avgiftsmedlen skalltäcka av kostnaderna för arbetslöshetsersättningar och utbildningsbidrag.Utskottet biträder det förslaget och avstyrker därmed motionsförslaget om ensänkning av andelen till . Det ligger i sakens natur att det kan vara svårtatt fullt ut överblicka konsekvenserna av de nu behandladefinansieringsreglerna i ett radikalt annorlunda arbetsmarknadsläge. Det finnsdärför anledning erinra om vad som sägs i propositionen att man kan behövaompröva arbetsgivaravgiftens storlek och den andel av utgifterna som skallbekostas av avgiftsmedel om utgifterna för utbildningsbidrag ocharbetslöshetsersättningar skulle öka kraftigt . Det kan iett sådant läge också bli aktuellt att öka den rörliga krediten hosriksgäldskontoret. Regeringen bör vara beredd att vid behov återkomma tillriksdagen i dessa frågor. Utskottet ansluter sig till dessa uttalanden ipropositionen och anser att det därför inte finns skäl för att göradet i motionen begärda uttalandel om framtida höjningar av arbetsgivaravgiften. Detovan anförda innebär att utskottet med avstyrkande av motion 2094 biträderproposifion 145 i de nu redovisade delarna. Till frågorna om anvisande av medelpå det nya anslaget återkommer utskottet i senare avsnitt. Inom arbetsmarknadsverket är AMS centralförvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMSär även chefsmyndighet för länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. 1styrelsens uppgifter ingår att leda planläggning av och själv AU 1980/81:21 51 vidtaåtgärder som betingas av arbetslöshet eller brist på arbetskraft. Styrelsenskall leda verksamheten i fråga om regionalpolitiskt stöd och bedrivarådgivning och upplysning rörande näringslivets lokalisering. Styrelsenhandlägger ärenden om investeringsfonder, ersättning vid arbetslöshet ochutlänningars deltagande i det svenska arbetslivet. Styrelsen skall också haöverinseende över den offentliga arbetsförmedlingen samt öva tillsyn över annanarbetsförmedling än den offentliga och över de erkända arbetslöshetskassorna.Ärenden rörande utnyttjande av landets arbetskraft vid krig eller krigsfara,uppskov eller anstånd med militärtjänstgöring samt vapenfria tjänstepliktigahandläggs också av AMS. Chefför AMS är en generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Inomstyrelsen finns tre avdelningar, nämligen avdelningen förarbetsmarknadsservice, avdelningen för sysselsättningsplanering och avdelningenför ekonomi och administration. Inom avdelningarna för arbetsmarknadsserviceoch sysselsättningsplanering finns vardera sex enheter och inom avdelningen förekonomi och administration finns fem enheter. UnderAMS är länsarbetsnämnderna länsmyndigheter för allmänna arbetsmarknadsfrågor.De leder arbetsförmedlingen i länen. De har ålagts vissa uppgifter enligt lagen(1974: 13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder och ärenden om ersättningvid arbetslöshet. De skall biträda AMS vid planering för försvarsberedskap. har ett kansli som beslår av en förmedlingsavdelning, enplaneringsavdelning och en administrativ avdelning. leds av en länsarbetsdirektör. för allmänna arbetsmarknadsfrågor är arbetsförmedlingen. Den skallinom sitt område utöva den offentliga arbetsförmedlingsverksamheten, variingår yrkesvägledning och arbetsvärd.