bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Med det anförda förordar skatteutskottel, från desynpunkter utskottet har att företräda, att justitieutskottet avstyrker bifalltill motionerna 1120 och 1864 i vad de rör skattefrågor. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), förste vice talmannenIngegerd (), i (s). (), IngemarHallenius (c), (), (), (),()*, ()* och (). ' Ej närvarande vid yttrandets justering. av , , , OlleWestberg i , , och (alla s) vilkaanser atl det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 1 med"vill" och slutar på s. 4 med "rörskattefrågor", bort ha följande lydelse: Skatteundandragande i olika former har under senare årfått allt större omfattning och utgör numera ett allvarligt problem sett ursåväl samhällets som de lojala skattebetalarnas synvinkel. Det är ett angelägetsamhällsintresse att med kraftfulla insatser söka förebygga och motverka allaformer av skatteundandragande. På skatteområdet har under 1970-lalet vidtagits fleraåtgärder i syfte att motverka skatteflykt. Mycket återstår emellertid att göra,och angelägna reformer har trots ett omfattande utredningsarbete ännu inleförverkligats. presenterade en expertgrupp inomföretagsskalteberedningen ett förslag till allmän skaileflyktsklausul som iprincip bemöttes positivt av en mycket betydande majoritet avremissinstanserna. Förslaget, som enligl utskottets mening var väl ägnat attmotverka olika former av skatteflykts-transaktioner utan att åsidosätta rimligarättssäkerhetskrav, har ännu inle föranlett lagstiftning. En proposition iämnel kommer att föreläggas , men förslaget i dennaproposidon ger enhgt vad JuU1980/81:21 193 utskottet erfarit klausulen en så begränsad tillämpningatl den i praktiken kan väntas bli verkningslös. En arbetsgrupp inom budgetdepartementet lade i mitten avår 1976 fram en promemoria med förslag om ansvar för skatt vid entreprenad (DsFi 1976: 4). Promemorian innehöll förslag till lagstiftning avsedd atlförbättra kontroll och uppbörd av skatt och socialförsäkringsavgifler för s. k.grå arbetskraft. Inte heller detta enligt utskottets mening väl motiveradeförslag har föranlett lagstiftning. En effektiv kamp mol skattefusk och skatteflyktförutsätter enligt utskottets mening integrerade och samordnade insatser frånalla berörda myndigheter. Samarbetet myndigheterna emellan torde f. n. ö. bestyrks av uppgifter lämnade i massmedia - inle fungeratillfredsställande, bl. a. till följd av gällande sekretessbestämmelser.Organisatoriska insatser och andra åtgärder för all intensifiera samarbetetmellan polis-, åklagar-, skatte- och kronofogdemyndigheter samt ochriksbanken är enligt utskottets mening angelägna och bör sättas in så snabbtsom möjligt. Även valutakontrollen bör förstärkas. Det nuvarandekontrollsystemet är otillräckligt och fungerar inte tillfredsställande. mening bör det vara möjligt all med relativt enkla medel förbättraden nuvarande kontrollen. Delta kan ske bl. a. med hjälp av den högt utveckladedatateknik som tillämpas av bankerna. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt brottsförebyggande rådet (BRÅ) - som ett led i sitt uppdrag atl se överlagstiftningen mol organiserad och ekonomisk brottslighet - publiceraten promemoria (BRÅ PM 1980: 3) med förslag om lagändringar inom området förutlandsbeskattning. Förslaget innebär bl. a. alt avdrag för vissa slag av ersättningartill utlandet - hit kan enligt promemorian räknas räntor, royalties, patent m.m. samt ersättningar för uppdrag av olika slag -inte bör medges förrän denskattskyldige på ett övertygande sätt bevisar att utgiften varit nödvändig avaffärsmässiga eller därmed jämförliga skäl. Vid s. k. omfaklureringsaffärer medlågskaltelånder slopas enligt förslaget kravet på bevisad intressegemenskapmellan den i skattskyldige företagaren och det utländska mellanledet.Denna lagstiftning bör enligt utskottets bedömning kunna utgöra ett verksamtmedel mot olika former av skatteflykt med internationell anknytning, ochutskottet förutsätter därför att ett förslag på grundval av promemorian utanonödigt dröjsmål föreläggs . Av vad utskottet anfört framgår alt utskottet anser de imotionen 1120 framförda synpunkterna och förslagen värda beakt de.Skattereglerna är lill för att ge en, så långt det är möjligt, rättvis ochlikformig förde'-ing av den samlade skattebördan. Detta syfte kan f. n. inleanses dllfreosslällande tillgodosett. I den mån vissa skattskyldiga genom olikaåtgärder undandrar sig sin andel av skatten innebär det automatiskt en ökadbelastning för andra. Inte minst hänsynen till de lojala skattebetalarna kräveratt samhället med 13 1980/81. JuU 1980/81:21 194 kraftoch med alla medel ingriper mot skatteundandragande. Skatteutskottetförordar därför, från de synpunkter utskottet har att företräda, attjusdtieutskottet tillstyrker bifall till motion 1120. Härigenom blir ocksåmotion 1864 i huvudsak tillgodosedd. JuU1980/81:21 195 1980/81:2 y över motionerna 1979/80:1120 och 1979/80:1864 angåendeekonomisk brottslighet Justilieutskottel har hemställt omlagutskottets yttrande över motionerna 1979/80: 1120 av m. fl. (s)och 1979/80: 1864 av m.fl. (vpk) jämte inkomna remissyttranden,allt i de delar som berör lagutskottets beredningsområde. 1 motion 1120 läggs fram en rad förslag lill åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. a. anser motionärerna atlförelagsrevisorernas ställning och uppgifter bör utredas (punkt 5) liksomfrågan huruvida i vissa fall fysisk eller juridisk person som har ettbestämmande inflytande i annan juridisk person skall kunna åläggas ett direktansvar för dennas skulder -s. k. ansvarsgenombrotl (punkt 6). Motionärernayrkar all skall ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I motion 1864 yrkas all hemställer hosregeringen om skyndsamma förslag mol den ekonomiska brottsligheten i enlighetmed vad som anförs i motionen. Enligt motionärerna bör bl. a. en höjning avaktiebolagens aktiekapital (minimikapital) ske. Vidare bör åtgärder vidtas somskall vara ägnade all underlätta möjligheterna lill ansvarsgenombrotl förstyrelseledamöter/ägare i fåmansbolag. Beträffande frågan om ansvarsgenombrotl anförs i motion1120 att vid ekonomisk brottslighet som begås under täckmantel av en juridiskperson kan den brottslige enligl allmänna rättsgrundsatser åläggas personligtskadeståndsansvar. För all risker för skador skall kunna förebyggas böremellertid enligt motionärerna rörelse över huvud tagel inte få bedrivas ulanpersonligt ansvar, om inte den juridiska personen har ett tillräckligt egetkapital. Vidare framhålls all den begränsning av ansvaret för en juridiskpersons skulder som gäller enligl associationsrätten i vissa fall framstår somomotiverad. Motionärerna pekar härvidlag pä alt den juridiska personens form imindre seriösa sammanhang används som etl instrument för alt samla upp skulderoch låta dem gå i graven med företaget. Enligl motionärerna bör del övervägasom inle lagstiftningen bör ändras sä att en fysisk eller juridisk person, ivissa särpräglade undantagssituationer, kan åläggas etl direki ansvar för enjuridisk persons skulder. Yttranden över motionen såvitt avser frågan om personligtbetalningsansvar har lämnats av hovrätten över och . och Svenska handelskammarförbundel. JuU1980/81:21 196 TCO, advokatsamfund.SHIO-Familjeföretagen och . Utskollelfår anföra följande. De önskemål om ansvarsgenombroit som framförs i motionernatorde främst la sikte pä aktiebolag. utmärkande drag för verksamhet sombedrivs i aktiebolagsform är atl ansvaret för skulder som uppkommer iverksamheten drabbar bolaget som sådanl och att delägarna svarar endast medsitt insatskapital. Reglerna innebär med andra ord all borgenärerna ärhänvisade till alt söka få betalning för sina fordringar ur bolagets tillgångaroch inle kan vända sig mot delägarna personligen vare sig dessa är fysiskaeller juridiska personer. Till skydd för borgenärernas intresse har uppställtsetl omfattande regelsystem som innebär garantier för alt en bolags-förmögenhetverkligen skapas vid bolagels bildande och all delta bundna kapital inte sedanförsvinner under bolagels verksamhet. Del anförda gäller i huvudsak ocksäekonomiska föreningar. Även en ekonomisk förenings borgenärer är såledeshänvisade lill föreningens tillgångar och kan inte vända sig mol medlemmarnapersonligen. Som framgår av del anförda är den personligaansvarsfriheten för delägarna eller medlemmarna en grundläggande princip iakliebolagsrätlen och föreningsrätten. Ansvarsfriheten kan sägas vara enförutsällning för att aktiebolagen och de ekonomiska föreningarna skall kunnadra lill sig del för verksamheten nödvändiga kapitalet. Utskottet vill ianslutning härtill peka på all ansvarsfriheten för delägarna är av betydelse,inle minst när ett företag råkar i kris. Av hänsyn lillsysselsättningspolitiken och andra samhälleliga skäl kan del vara erforderligtatl ett krisdrabbat förelag tillförs nytt kapital och därigenom kan fortsättadriften. Frän principen om delägarnas eller medlemmarnasansvarsfrihet har i lagstiftningen gjorts vissa avsteg. Sålunda ådrar sig desom före etl aktiebolags bildande deltar i åtgärd eller beslut på bolagetsvägnar ell solidariskt ansvar för de förpliktelser som ingåtts (2 kap. 13 Saktiebolagslagen, ABL). Om en aktiebolagsslyrelse underlåter alt fullgöra sinlikvidalionsskyldighel när bolaget förlorat mer än tvä tredjedelar avaktiekapitalet blir styrelseledamöterna och andra som med vetskap omobeståndet handlat pä bolagels vägnar likaledes solidariskt ansvariga föruppkomna förpliktelser (13 kap. 2 S ABL). Vidare kan enligl bestämmelser i 15kap. ABL skadeslåndsskyldighel uppkomma för stiftare, styrelseledamot,verkställande direktör och aktieägare som uppsåtligen eller av oaktsamhetskadar bolaget, aktieägare eller annan. För de ekonomiska föreningarnasvidkommande finns liknande bestämmelser i 3§ (ansvar för åtgärder innanföreningen och i I06-I09§§ (skadestånd) lagen (1951:308) omekonomiska föreningar. Ansvar för en juridisk persons skulder kan vidare uppkommatill följd av skatlerättsliga bestämmelser. Enligl uppbördslagen kan sålundaden som i egenskap av företrädare för en juridisk person har verkställtkällskatleav- JuU1980/81:21 197 drag, men uppsåtligen eller av grov oaktsamhet harunderlåtit all betala det innehållna beloppet i rätt tid och ordning, blisolidariskt betalningsskyldig med den juridiska personen för skallebeloppetjämte restavgifl. En motsvarande ordning gäller enligt särskilda författningarnär mervärdeskatt inle inbetalas samt, från och med den , närarbetsgivaravgifter inte inlevereras i rätt tid och ordning. När det gäller enmans- och fämansföretag har i rättspraxisvissa ytteriigare undantag gjorts från principen om delägares och medlemmarsansvarsfrihet för aktiebolags och ekonomiska föreningars förpliktelser (se NJA1942 s. 473, 1947 s. 647 och 1975 s. 45). Gemensamt för de olika rättsfallenkan sägas vara alt företagen haft ell myckel begränsat antal delägare, driviten verksamhet som varit osjälvständig i förhällande till delägarnas egenverksamhet och som syftat lill atl tillgodose delägarnas direkta intressen meraän att uppnå vinst inom företaget. Företagens tillgångar har varit obetydliga iförhällande till storieken av de fordrings-anspråk som sannolikt kunde väntas. Enligt utskottets mening ger de ovan redovisade reglernaom ansvars-genombrott i förening med den rättspraxis som utvecklats möjligheteratl ålägga dem som har ell bestämmande inflytande över en juridisk personansvar för dennas skulder i sådana fall då fordringsägarnas intressen klarl ochillojalt åsidosatts. Utskottet anser alt man inom den civilrätlsligalagstiftningen inle ulan starka skäl bör urholka principen om ansvarsfrihetytterligare. Sädana starka skäl har inle visats föreligga. Utskottet villvidare erinra om all omfattande ändringar skett i konkurslagen och annanlagstiftning som syftar lill alt sådana förtaranden som avses med motionerna iförevarande del skall kunna förhindras och uppdagas. a. gäller fr.o.m. denI all ställföreträdare för aktiebolag och vissa andra juridiskapersoner enligl konkurslagen kan meddelas ett straffsanktionerat näringsförbudom de handlat otillbörligt. Under förarbetena till bestämmelserna omnäringsförbud (prop. 1979/80:83. LU 1979/80:31) uttalade departementschefen atlhan inte ansåg det erforderligt atl komplettera straffsanktionen medbestämmelser om personligt betalningsansvar. Han framhöll vidare att omerfarenheterna av tillämpningen av del nya näringsförbudet visade all behov avell vidgat sanktionssyslem föreligger får saken tas upp lill förnyatövervägande. Med hänvisning till det anförda anser lagutskottet attmotionerna 1120 och 1864 såvitt avser frågan om ansvarsgenombroit böravstyrkas. Vad härefter gäller de i motionerna upptagna frågorna omutredning angående företagsrevisionen och om höjning av aktiekapitaletkonstaterar utskottet all motionsyrkanden med samma innebörd prövats avutskottet i samband med behandlingen av proposition 1979/80: 143 med förslagtill ny lagstiftning om handelsbolag m.m. Utskottet har i sill den 13 november1980 avgivna belänkande (LU 1980/81:4) avstyrkt bifall lill motionsyrkandena.1 konsekvens härmed bör enligt utskottets mening önskemålen i JuU1980/81:21 198 motionerna 1120 och 1864 i nu aktuella delar inleföranleda någon åtgärd från sida. Närvarande: (). (),(), (). (),()*, i (s). (), (). (), MargotHåkansson (fp), () och (). * Ej närvarande vidyttrandets justering. , ArneAndersson i , . och (alla s) som anser atl den del av utskottets yttrande som börjar pä s. 3 medorden "Enligl utskollets" och slutar på s. 4 med orden"sida" bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del framhålla atl del från olikautgångspunkter framstår som i och för sig rimligt att ett företag eller enperson som har ett avgörande inflytande över etl bolag och drar ekonomisk nyttaav delta också ytterst bör vara ansvarigt för bolagels skulder, i varje fall omskulderna uppkommit som en följd av all bolagels verksamhet inte bedrivitsenligl sunda affärsmässiga principer. Detta synsätt gör sig enligt utskottetsmening särskilt starkt gällande när skulderna uppkommit som etl led i denekonomiska brottsligheten. Starka skäl talar för att man i sådana fall börkunna ålägga den som har ell bestämmande inflytande över bolaget ell direkiansvar för bolagets skulder. De regler om ansvarsgenombroit och skadestånd iaktiebolagslagen och föreningslagen som utskottet redovisat i yttrandet har.som framgått, en begränsad räckvidd. Visserligen kompletteras de genombestämmelser i uppbördslagsliflningen om solidariskt betalningsansvar förjuridisk persons ställföreträdare, men som helhet är lagreglerna pä delassociadons-och skatterällsliga området enligl utskottets mening inle i någonhögre grad ägnade alt motverka skentransaktioner och andra otillbörliga utnyttjandenav bolags- och föreningsformen. De redovisade HD-avgörandena lyder i och försig pä att domstolarna är beredda atl utsträcka ställföreträdaransvarel någotlängre än vad som varit förutsatt i den associationsrätts- JuU1980/81:21 199 Det kan emellertid antas alldomstolarna endast med stor försiktighet kommer atl döma lill ansvarsgenombrottså länge lagregleringen på förevarande område är oförändrad. Några klara ochlättillämpliga principer för när ansvarsgenombrott skall få göras kan i allahändelser inte sägas föreligga. Enligt utskottets uppfattning är det önskvärt atlmöjligheterna till ansvarsgenombrotl vidgas. Som anförts av skånska hovrättenunder remissbehandlingen av motionerna skulle införandet av regleromställföreträdaransvar för en juridisk persons skulder förutsätta en delvis nysyn pä förhållandet mellan exempelvis moderbolag och dotterbolag eller mellanett bolag och dess ägare. En lagändring om ansvarsgenombrott bör därt"örinte genomföras utan alt frågan ingående övervägts. Med anslutningtill vad som i detta hänseende anförs i motionerna 1120 och 1864 anserutskottet följaktligen all frågan om en utvidgning av möjligheterna lillansvarsgenombrotl bör utredas. Utskottet tillstyrker därmed bifall lillmotionerna i aktuell del. Vad härefter angår de i motionerna upptagna frågorna omutredning angående företagsrevisionen och om höjning av aktiekapitalet villutskottet erinra om all motionsyrkanden av samma innebörd prövats av utskotteti samband med behandlingen av proposition 1979/80: 143 med förslag lill nylagstiftning om handelsbolag m.m. Utskottet har i sitt den 13 november 1980avgivna belänkande (LU 1980/81:4) avstyrkt bifall lill motionsyrkandena. Ireservationer till betänkandet har dock de socialdemokratiska ledamöternatillstyrkt all frågorna om förelagsrevisionens ställning och om en höjning avminimikapitalet i aktiebolag utreds. På de i reservationerna anförda skälentillstyrker utskottet bifall till motionerna 1120 och 1864 såvitt nu är ifråga.' Reservationerna återges i bilaga 2:3:1 till dettabetänkande. JuU1980/81:21 200 Bilaga 2:3:1 Reservationerna 6 och11 i lagutskottets betänkande LU 1980/81:4 Utredning om företagsrevisionen (mom. 13) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 34 som börjar med "Som utskottet" och slutar med"motion 2025" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar härvid alt förslagen i propositionenendast berör några få av de många problem som föreligger på företagsrevisionensområde. Den grundläggande svagheten i systemet med företagsrevision ligger idet sätt varpå revisorer utses och entledigas i ett förelag. Så länge dessafunktioner fullgörs av företagets egna och inte av från företaget frislåendeorgan kan risker för missbruk av revisorns ställning och för odllbörligapåtryckningar på revisorn från förelagels sida inle uteslutas. Riskerna ärsärskilt framträdande i fåmansbolagen, alltså i den grupp av förelag därekonomisk brollslighel kan antas vara vanligast. Viktiga frågor om hur en revisor skall utses berörs inle ipropositionen. Visseriigen har den arbetsgrupp inom BRA som ligger bakom BRÄ:spromemorior om revisorer inle funnit några klara belägg för all revisorersjälva deltagit i ekonomisk brottslighet eller all den nuvarande ordningen förtillsättande av revisorer inneburit några allvarliga nackdelar när det gällerrevisors möjlighet all opartiskt granska företagen. Detta konstaterandemotsägs emellertid i flera av de remissvar som avgivits med anledning avpromemorian. att om revisors jävmer eller mindre regelmässigt överträds i de mindre företagen. I kampen mol den ekonomiska brottsligheten bör enliglutskollets mening alla tillgängliga möjligheter utnyttjas. Utskottet anser atlen genomgripande översyn av förelagsrevisionen skulle kunna bli av storbetydelse för strävandena att komma äl denna lyp av brottslighet. En utredningom förelagsrevisionen bör således ske. Den bör ges den inriktning som anges imotion 2025. Det primära bör alltså vara all skapa en självständigare och frånolika partsintressen mera oberoende ställning för revisorn. Utredningen börsåledes överväga om inle revisor i fortsättningen bör utses av ett frånföretaget fristående organ. Andra frågor som bör övervägas är utbildningen avrevisorer, förutsättningarna för en långtgående upplysningsplikt gentemot delallmänna saml spörsmålet om revisionens inriktning, innehåll och omfattning.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion 2025 som sin meningge regeringen till känna. dels atl utskottets hemställanunder moment 13 bort ha följande lydelse; 13. beträffande utredning omföretagsrevisionen atlriksdagen med bifall till motion 1979/80: 2025 yrkande 5 c som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört om översyn av företagsrevisionen. JuU 1980/81:21 201 //.Höjning av gränsen för aktiekapitalet (mom. 22) dels att den del av utskottets yttrande på s. 43soni börjar med "Utskottet övergår" och slutar med "inteerforderlig" bort ha följande lydelse: Utskottetövergår härefter till önskemålet i motion 2025 om en höjning av den undregränsen för aktiekapitalet. Som framhålls av motionärerna har onekligenpenningvärdeförsämringen medfört atl den salta gränsen föraktiekapitalet, , ter sig för låg. Utskottet vill erinra om attsyftet med bestämmelsen om aktiekapitalet främst är atl ge trygghet för attbolaget uppfyller vissa förpliktelser moi de anställda och det allmänna liksommot andra borgenärer. Enligl utskottets mening talar starka skäl för att enhöjning av aktiekapitalet bör komma lill stånd. Som påpekas i modonen haremellertid denna fråga anknytning till andra aklie-bolagsrättsliga spörsmål.Frågan bör därför övervägas i samband med den översyn av aktiebolagslagen somutskottet tidigare förordat och nedan kommer att förorda. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motion 2025 yrkande 5 e bör ges regeringen lill känna, delsatt utskottets hemställan under moment 22 bort ha följande lydelse: 22. beträffande höjning avgränsen för aktiekapitalet alt med bifall lill motion1979/80:2025 yrkande 5 e som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om höjning av JuU1980/81:21 202 yttrande 1980/81:1 y om straffskärpningar för brott motarbetsmiljölagstiftningen Justitieutskoltet har den 13 maj1980 berett socialutskottet tillfälle att yttra sig över modonerna 1979/80:1120och 1979/80:1864 om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten jämteremissyttranden däröver i den eller de delar som ärendet kan hänföras tillsocialutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till att avsefrågan om med anledning av motion 1979/80:1120 bör begära förslagtill slraffskärpningar för brott mot arbelsmiljölagstiftningen (punkten 11 idet i motionen angivna åtgärdsprogrammet). I det sammanhanget berör utskottetåven frågan om lagstiftning om företagsböter. har i ett undervåren avgivet, enhälligt betänkande (SoU 1979/80:34), som godkänts avriksdagen, anfört följande med anledning av ett motionsyrkande som i huvudsaksyftade till atl tillämpningen av arbetsmiljölagens ansvarsregler skulleutredas. Arbetsmiljölagen trädde i kraft den1 . framhöll i sitt av godkända betänkandeSoU 1979/80:5 (s. 14) - med anledning av motionsyrkande likalydande med del nuaktuella - atl man bör avvakta tills den nya lagstiftningen varit i kraftytterligare någon tid innan man tar ställning till frågan om tillsättande av enutredning på området. Utskottet erinrade om att del inom regeringskanslietpågick arbete med bl. a. frågan om åtalsprövningen vid vållande tillkroppsskada och sjukdom och frågan om införande av förelagsböter. Utskottetframhöll även att det är angeläget att de av polis- och åklagarmyndigheternaredan inledda utbildningsinsatserna på arbetsmiljöområdel fortsätter. Utskottet kan konstatera en ökad aktivitet inomrättsväsendet i syfte att arbetsmiljöbrotl skall utredas och beivras.Rikspolisstyrelsen har gett ut en handledning för utredningav arbetsmiljöbroll. genomfördes en utbildning av brottsutredare hospolisen. Inom åklagarväsendet skall hållas en kursserie iämnet arbetsmiljöbrott för 110 åklagare och 25 domare. Avsikten är att minst enåklagare från varje åklagardistrikt skall genomgå utbildningen. Riksåklagarenhar vidare publicerat en samling rättsfall som rör arbetsmiljön.Samlingen skall utgöra ett hjälpmedel för åklagare och poliser. Utskottet villi sammanhanget erinra om att antagit etl förslag till ändringav åtalsreglerna vid vållande till kroppsskada och sjukdom. För att ökamöjligheterna för de rättsvårdande myndigheterna att ingripa motarbetsmiljöbrott har sålunda kravet på angivelse från målsäganden upphävts förfall då skadan eller sjukdomen har åsamkats målsäganden i verksamhet JuU1980/81:21 203 Det är också av intresse för bedömningenav motionsyrkandet atl man inom överväger frågan om hur ettändamålsenligt sanktionssystem för juridiska personer - eventuellt företagsböter- bör vara utformat. Eftersom en rad aktiviteter påbörjats som rör frågan ombeivrandet av arbetsmiljöbroll är utskottet inte nu berett att tillstyrka ensådan utvärdering av tillämpningen av arbetsmiljölagens ansvarsregler somföreslås i motionen. Resultatet av dessa olika aktiviteter bör avvaktas innanman lar ställning till frågan om en övergripande utvärdering avansvarsreglerna.