bet · G401AU7 · 1980-12-31 00:00:00 — om översyn av ledighetslagstiftningen m. m. 1 betänkandet behandlas fyramotioner som rör frågan om anställdas rätt till ledighet. I en av motionerna. 1979/80:572 av (tn) ochBengt Wittbom (m). begärs en översyn av de lagstadgade ledighetsformerna.Utskottet anser det inle behövligt med någon framställning på grund av motionenmed hänsyn till alt man inom regeringens kansli satt i gång ettomfattande utredningsarbete av ledighelslagarnas effekter, tekniskakonstruktion, m.m. Socialdemokraterna delar uppfattningen all motion 572 böravslås men anför i en reservation en egen motivering för ställningstagandet. Två niolioner behandlar konkreta förslag om vidgad rätltill ledighet. I vpk-motionen 1979/80:574 yrkas att förslag skall läggas framom rätt till tjänstledighet för arbete inom fackliga och politiskaorganisationer samt inom folkrörelser. () och () föreslår i motion 1979/80:725 alt s. k. A-personal inom frivilligförsvaretskall få rätt till ledighet frän arbetet vid fullgörande av repetilionstjänstgöring.Utskottet avstyrker båda motionerna. Utskottet är med hänsyn till del nyligenigångsatta utredningsarbetet inle berett att föreslå utvidgning av delagstadgade ledighetsformerna. Utskottet hänvisar också till de möjligheterparterna på arbetsmarknaden har att genom avtal reglera dessa frågor. Slutligen lar utskottet upp motion 1979/80:726 av LahjaExner m. fl. (s). Motionärerna ville ha lagregler om anställningsskydd för häri landet anställda utländska medborgare som skall fullgöra militärtjänst ihemlandet. Utskottet finner inle skäl att föreslå någon åtgärd på grund avmotionen ulan hänvisar till all frågan kan las upp avanställningsskyddskointnittén. 1979/80:572 av () och (). 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller omöversyn av de lagstadgade ledighetsformerna i avsikt alt få enhetligare legleroch minimala negativa följdverkningar. 1979/80:574 av m. fl. (vpk). 1 motionen yrkas all hos regeringen begär förslagom rätl till tjänstledighet för arbete inom fackliga och politiskaorganisationer och inom folkrörelser i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 1980/81. AU 1980/81:7 2 /979/«0.-725 av () och (). ,.. .;,- I motionen yrkas alt hos regeringen anhåller omförslag angående rätt till ledighet för A-personnI från ordinarie arbete vid fullgörande av repetilionstjänstgöring. . . 1979/80:726 av m. fl, (s). 1 motionen yrkas att beslutar hos regeringenbegära en lagändring innebärande rätl för utländska medborgare till fortsattanställning vid militärtjänst i hemlandet. De viktigaste lagstadgade ledighetsformerna 1 den följande sammanställningenredovisas ett tiotal lagstadgade ledig-hetsformer. I sammanstäljningen angesäven om ledigheten är,förenad.med/,- ; rätt till ekonomisk ersättning. De vikligasic lagsiadgade leäigltelsforincnia Ledighet för Gällande lag Riiii lill ersäilning Fackligverksamhet Förtroendemannalagen Delvis från arbetsgivaren Offentligaförtroende- Regeringsformen, kommu- Delvisfrån det allmänna uppdrag nallagen m. Sjukdom Lag om allmän försäkring. smiltskyddslagen från arbetsgivaren enl. avtal Amning Arbelsmiijölagcn Inte enl. lagen Sökande av arbete Anställningsskyddslagen Från arbetsgivaren a. lag om fiirbnd Delvisfrån det allmänna.del- inotarbetstagares avske- vis från arbetsgivaien enl. dande med anledning rekommendation avmilitärtjänstgöring, m. m. Utbildning Studieledighetslagen Delvis fråndet allmänna Vissa föreningsnppdrag Lag om rätt till. inomskolan ledighet för vissa Vård av barn Föräldralcdigiietslagcn Delvisfrån det allmänna. delvis frånarbetsgivaren enl. avtal Delpension (Lagenom delpensions- Från det allmänna Härutöver finns särskildaledighetsbestämnielser i kollektivavtal samt en SAF-rekommendatinn om rätt tillIci.liidiri l'ni bistånd';'i.Tlsamliei. AU 1980/81:7 3 Studier om ledighet m. m. I det följande redovisas ett parstudier vilka belyser dels disponibel arbetstid och frånvaro vid ett statligtverk, dels nettoarbetstiden inoin verkstadsindustrin i olika länder, enligt ensammanstiillning som presenterat. har ca270 anställda. 1 verkets anslagsframställning för /82 redovisasen undersökning som verket utfört om den disponibla arbetstiden. Resultatetredovisas i följande sammanställning. Förändringen i fördelningen mellan disponibel arbetstid och frånvaro 1974/75-1979/80vid . 1974/7. '5/76 ' Under rubriken förs all ledighetenligt bestämmelserna i lagen om allmän fcirsäkring och de statliga löneavtalen- utom sjukledighet och semester. - Motsvarar ca . 3 001)av dessa har utnyttjats vid barns födelse samt för vård och tillsyn av barn. Ca91111 av dagarna har medfört helt löneavdrag (för ea hälften av dessa harföräldrapenning utgått). Enligi verket innebär minskningenav den disponibla arbetstiden att de resurser verket kandisponera minskat med motsvarande 13-14 årsarbetskrafter. Fr. o. m. budgetåret1980/81 budgeterar verket per heltidsarbetande och år mottidigare . I sin verksamhetsberättelse redovisar verket dentotala frånvaron för /80 med fördelning på olika komponenter. 1* 1980/81. AU 1980/81:7 4 Total frånvaro vidriksrevisionsverket under /8(1 med fördelning på olikakomponenter. Män Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor Summa ')()28 1690 391 2467 . 'i4l9 4157 9576 Summa 8889 3304 582 5991 9471 929.S /«766 Anm. Här avses antal dagar dar ersättning utgått enligtstatliga lönebestämmelser (vilket innebär att i vissa fall även ochsöndagar är medräknade). ' Inkl. sjukledighet för fyra personer som varitsjuka . - Motsvarar i genomsnitt per anstJilld. ' Häri ingår även viss ledighet utan ersättning(ledighet med C-avdrag). Av sammanställningen framgår allsemesteruttaget svarar för av den totala frånvaron, sjukledigheten förca och övrig frånvaro för . Undersökning om verkstadsindustrins faktiska arbetstid1979 presenteradetidigare en sammanställning över nettoarbetstiden för heltidsarbetande i13 olika västeuropeiska länder. Materialet bygger på statistik från . ettsainarbetsorgan för de västeuropeiska arbetsgivarorganisationerna inomverkstadsindustrin. AU1980/81:7 5 Faktisk arbetstid inom den europeiskaverkstadsindustrin. Land Faktisk frånvaro' Faktisk Faktisk arbetstid Antalarbetsdagar övertid timmar och min (tim/år) tirnmar/år kalendcrvecka' 'i(l 3():.S2 ' I den faktiska frånvaron ingår semester, sjukdom,föräldraledighet, tjänstledighet. militärtjänstgöring,permission, övrig beviljad ledighet samt ej beviljad ledighet. Strejker och andra konflikter ingår ej. - Antal arbetsdagarX arbetstid per dag (inklusive övertid) minskat med total *Faktisk arbetstid dividerad med 52 kalenderveekor. Källa: West EuropeanMetal Trades Employers" Organization (WEM) 1979. 1 proposition 1979/80:150(kompletteringspropositionen), s. 50. anfördes att effekterna av ledighet ochutförande av olika uppgifter på arbetstid utom ramen för den ordinarieverksamheten bör ses över. Dåvarande statsrådet pekade, efter att hasamråtl med cheferna för social- och arbetsmarknadsdepartementen och statsrådetJohansson, på att en snabb utveckling ägt rum när det gällerbåde möjligheterna till ledighet från arbetet och utnyttjandet av dessamöjligheter. Del gäller bl. a. den successivt utvidgade föräldraförsäkringen,rätten till deltidsarbete för småbarnsföräldrar, rätl lill ledighet förstudier, facklig verksamhet, offentliga förtroendeuppdrag m. m. Föredragandenframhöll vidare att syftet med dessa reformer är att skapa ökad valfrihet ochvälfärd för medborgarna. Ännu har dock inle någon samlad analys gjorts av vilkakonsekvenser som denna utveckling fört med sig. Dessa frågor borde därförstuderas, menade del föredragande statsrådet. Enligt ett pressmeddelande från arbelsniarknadsdepartemenletden skall den gällande ledighetslagsliflningen nu granskas frånsamhällsekonomiska, organisatoriska och rättstekniska synpunkter. Översynenskall göras som tre olika delprojekt. Riitlssekrelariatel vid arbetsmarknadsdepartementetkommer att göra en lagteknisk översyn. Vidaie har fått iuppdrag all genomföra en studie av de ekonomiska AU1980/81:7 6 konsekvenserna av den samlade frånvaron från arbetet.Slutligen har och samhälle (SNS) som kotisiilt fåtti uppdrag att studera hur verksamheten i myndigheter och företag påverkas av deförändrade närvaromönstren. I betänkandet behandlas fyramotioner om rätt lill ledighet för anställda. I en motion begärs alt debefintliga lagstadgade ledighetsformerna skall ses över. De tre övrigamotionerna innehåller förslagom vidgade möjligheter till ledighet för skildtiändamål. De anställdas rätt att av olika orsaker få ledigt frånarbetet har successivt byggts ut och som framgår tidigare i belänkandet finns åtskilliga lagstadgade ledighetsfornier. Genom kollektivavtal finnsdiirulöver ytterligare möjligheter lill ledighet. Mot bakgrund av den utveckling som ägt rum när det gällerbåde möjligheterna till ledighet och utnyttjandet av dessa möjligheter begärSten (tn) och () i motion 572 en översyn av delagstadgade ledighetsformerna. Syftet sktill vara att åstadkomma mer enhetligaregler och minimera negativa följdverkningar av lagarna. a. på ölägenheter'i form av onödiga kostnader och administrativt krångeltill följd av bl. a. bristande samordning av lagarna. Motionärerna framhålleräven de problem ur Irygghetssynpunkt som uppstår för det växande antaletvikarier som blivit en följd av del ökade ledighelsultaget. Som framgår av vad tidigare redovisats i betänkandet hararbetsmarknadsdepartementet satt i gång etl.utrednings- ochkartläggningsarbete som ligger i linje med önskemålen i motion 572. En lagteknisk översyn görs sålunda inomarbetsmarkniidsdeparlenientets rättssekrelariat, en ekonomisk ochorganisatorisk granskning av konsekvenserna utförs av ochen kartläggning av hur lagarna fungerar på olika typer ,av arbetsplatser har,SNS fått i uppdrag att utföra. När det gäller utredningsarbetets inriktning villutskottet framhålla all arbetsmarknadsministern i uttalat altöversynen inle tar sikte på ledighelslagstiflningens materiella innehåll.Utskottet utgår vidaie från att del igångsatta utredningsarbetet bedrivs isådana former all arbetsmarknadens parter får fullständig insyn i arbetet ochmöjligheter att påverka detsamma. Utskottet räknar med att frågor av detta slagklaras ut i samband med all arbetet kommer i gång. Den form som valls förutredningsarbetet bör också vara ägnad att leda lill snabba resuhal. Sedandetta utredningsskede av kartläggande och teknisk natur är avslutat kan detvara lämpligt titt låta det framkomna materialet ligga till grund för. en merövergripande bcdötnning med parlamentarisk inedverkan.och i samverkan medarbetsmarknadens parter. AU1980/81:7 7 Med hänvisning till det anfördasynes motion 572 inte behöva föranleda någon åtgärd. Utskottet går härefter över lill att behandla de motionersom innehåller krav om nya lagfästa ledighetsformer. Inom frivilligorganisationerna i försvaret, t. ex.Lotturöreisen och Blå Stjärnan, finns personal som genom skriftligt avtalåtagit sig all frivilligt tjänstgöra inom totalförsvaret och som därmed blirskyldiga att med jämna mellanrum fullgöra viss repetitionsutbildning. Dennapersonal indelas i A-och B-personal. A-personal placeras för ständigtjänstgöring medan B-personal står lill förfogande för tillfällig tjänstgöringi eller i närheten av bostadsorten. Repetitionsutbildningen omfattar förA-personal 6-1(för varje fyraårsperiod. Arbetsgivare har f. n. inte skyldighet enligt lag altbevilja tjänstledighet för sådan repetitionsutbildning. () ochKarin Ahrland (fp) föreslår i motion 725 ändring på denna punkt så att enlagfäst rätt till ledighet för frivillig A-personal införs. Frågan behandlades vid /79 (AU 1978/79:8).Arbetsmarknadsutskottet uttryckte då förståelse för det syfte som låg bakommotionen men avstyrkte att frågan löstes genom lagstiftning. Utskottet harsamma inställning . I avvaktan på resultatet av det utredningsarbete somigångsatts av ledighetslagstiftningen bör inte nya ledighetsfornier införas,såvida det inte föreligger utomordentligt starka skäl. Frågan om ledighet isamband med den aktuella repetitionsulbildningen bör i första hand utmellan berörda parter. Utskottet avstyrker sålunda motionen. Av samma skäl som redovisats avstyrker utskottetmotion 574 av m.fl. (vpk). I motionen föreslås att rätt tillledighet för arbete Inom fackliga och politiska organisationer samt inomfolkrörelser skall införas. Avsikten med motionen är att skapa möjlighet tilltidsbegränsade anställningar hos exempelvis studieförbunden eller de politiskapartierna. En sådan ordning skulle enligt motionärerna vara till fördel förorganisationslivet och minska avståndet mellan medlemmar och funktionärer. Ävenarbetslivet skulle kunna ha nytta av systemet genom de nya erfarenheter somskulle tillföras detta. Samma möjlighet bör ges den som vill delta i ettprojekt inom en folkrörelse. Utskottet tar slutligen upp motion 726 av m.fl. (s). Motionärerna vill att utländska medborgare som har anställning iSverige genom lag skall garanteras rätt till fortsatt anställning eftermilitärtjänst i hemlandet. 1 motiveringen hänvisas bl. a. lill riksdagenstidigare uttalanden om att en strävan bör vara att avlägsna återståendeskillnader i lagstiftningen mellan utländska och svenska medborgare. Påarbetsmarknaden har utlänningar nära nog samma rättigheter som svenskamedborgare. En utländsk medborgare har dock inte, lill skillnad från en svenskmedborgare, laglig rätt att behålla sin anställning vidvärnpliktstjänstgöring, slutar AU1980/81:7 8 Enligt 1 S lagen om förbud mot uppsägning eller avskedandeav arbetstagare med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m. får arbetstagareinle sägas upp eller avskedas pä grund av tjänstgöring enligt värnpliktslagen.Uppsägning får dock ske om det finns annan giltig grund. t. ex. nedläggning avett förelag. Som motionärerna framhåller finns inte några motsvarandeskyddsbestämmelser för här i bosatt utlänning som enligt sitt hemlandslagstiftning är skyldig att göra värnplikt där. Ett problem är att utbildningstideni vissa länder är mycket lång och kan omfatta . Den av motionärerna aktualiserade frågan bör enligtutskottets mening i första hiind angripas med utgångspunkt ianställningsskyddslagens bestämmelser. Enligt 7 § i lagen skall en uppsägningvara sakligt grundad. Frågan om frånvaro på grund av utländskvärnpliktstjänstgöring av viss längd utgör saklig grund för uppsägning har ännuinte kommit under arbetsdomstolens prövning, och det är därför inte möjligt alti dag uttala sig om rättsläget. Utskottet konstaterar attanställningsskyddskommittén kan ta upp frågan som faller inom ramen förkommitténs uppdrag. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 726. 1. beträffandeöversyn av de lagsiadgade ledighetsformerna att avslår motion1979/80:572. 2. beträffande rätt till ledighet för arbete Inom fackliga och politiska organisationer m. m. attriksdagen avslår motion 1979/80:574, 3. beträffande rätt till ledighetjör A-personal inom frivilligförsva ret vid repetilionstjänstgöring attriksdagen avslår motion 1979/80:725, 4. beträffande anställningsskyddeti samband med militärtjänst i utlandet attriksdagen avslår motion 1979/80:726. Närvarande: (), (), AlfWennerfors (m), (), (), (), FridaBerglund (s). (), (), (),(). (), ()och (). AU 1980/81:7 9 , ,, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) härtill betänkandet fogat två reservationer. Översyn av ledighctslagslirtningen (mom. 1 -motiveringen) Reservanterna anser att den del avutskottets yttrande som på s. 6 börjar '"Mot bakgrund" och på s. 7slutar "någon åtgärd" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av den utveckling som ägt rum när del gällerbåde möjligheterna till ledighet och utnyttjandet av dessa möjligheter begärSten (tn) och (ni) i motion 572 en översyn av delagstadgade ledighetsformerna. Syftet skall vara att åstadkomma mer enhetligaregler och minimera negativa följdverkningar av lagarna. Motionärerna pekar bl.a. på ölägenheter i form av onödiga kostnader och administrativt krångel lillföljd av bl. a. bristande samordning av lagarna. De framhåller även de problemur trygghetssynpunkt som uppstår för det växande antalet vikarier som blivit enföljd av det ökade ledighetsutlagel. Slutligen anförs i motionen att del medhänsyn till det ekonomiska läget är angelägel med en reformpaus på deltaområde. bör nuvarande lagars effekter följas upp i avsikt attåstadkomma en samordning samt åtgärder för att nedbringa de totalasamhiillsekonomiska kostnaderna för de följdverkningar som tas upp i motionen.Regeringen bör därför ålerkonima till med förslag som bl. a. börsyfta till att i möjligaste mån begränsa de företags- och samhällsekonomiskakostnaderna. Som framgår av vad tidigare redovisats i betänkandet hararbetsinarknads-deparlemenlet satt i gång ett utrednings- ochkartläggningsarbete som ligger i linje med önskemålen i motion 572. Enlagteknisk översyn görs sålunda inom arbetsmarknadsdepartementetsrättssekrelariat, en ekonomisk och organisatorisk granskning av konsekvensernautförs av och en kartläggning av hur lagarna fungerar påolika typer av arbetsplatser har och Samhälle (SNS)som konsult fått i uppdrag att ulföra. När det galler utredningsarbetets inriktning villutskottet slå fast att översynen inte får innebära att nuvarande möjligheterlill ledighet för skilda ändamål sätts i fråga. Utskottet tar därför bestämtavstånd från sådana uttalanden i motion 572 som lyder på alt inskränkningar irätten lill ledighet kan bli aktuella av ekonomiska skäl. Utskottet förutsätterall det inledda utredningsarbetet blir av kartläggande och teknisk natur ochalt det framkomna materialet sedan får ligga lill grund för en mer övergripandebedömning med parlamentarisk medverkan och i samråd med arbetsmarknadensparter. uppfattning finns del anledning till anmärkningar när det AU 1980/81:7 10 gäller uppläggningen av del inledda utredningsarbetet.Uppläggningen av arbetet har skett ulan ordentligt samråd med parterna påarbetsmtirknaden. Detta är anmärkningsvärt med hänsyn till ämnesområdet. a.kan erinras om att vissa ledighetsformer regleras genom kollektivavtal ellerandra överenskommelser. Från både arbetsgivar- och arbetstagarsidan har manockså varit kritisk mot regeringens sätt att handlägga dessa frågor. Detinträffade är olyckligt eftersom parternas medverkan är nödvändig om man skallkunna på ett riktigt sätt utföra ett utredningsarbete på delta område. Det ärsärskilt märkligt att man utan samråd med de fackliga organisationerna anlitatSNS, eftersom den organisationen inte uppfattas ha en sådan frånarbetsgivarintressen oberoende ställning som är önskvärt. Mot bakgrund av del anförda utgår utskottet från attfrågan om parternas inflytande ut i samband med att arbetet kommer igång. Medhänvisning till det anförda bör motion 572 avslås. Rätt till ledighet för A-personal inomfrivilligförsvaret vid repetitions-tjänstgöring (mom. 3 - motiveringen) Reservanterna anser alt del styckei utskottets yttrande på s. 7 som börjar "1 avvaktan" och slutar"sålunda motionen" bort utgå.