bet · G401SkU5 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:5 om vissa beskattningsfrågor rörande bryggeriindustrin I detta betänkande behandlas motionerna 1979/80:268 av m. fl. (s) som med hänvisningtill motion 1979/80:316 hemställer att beslutar borttaga ellerdifferentiera produktskatten vid de små bryggerierna i landet, i varje fall vadgäller bryggerier belägna inom inre stödområdet, 1979/80:346 av m. fl. (c) som föreslår attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till en förpackningsskatt somutformas som en pant tillräcklig för att medföra en återanvändning av i principalla dryckesförpackningar, 1979/80:1088 av Per m. fl. (vpk) som föreslåratt hos regeringen hemställer att så hög skatt eller miljöavgiftläggs på engångsför-packningar, som utan olägenhet för konsumenterna kanersättas med pantbelagda returförpackningar, att någon marknadsföring av sådanaengångsförpackningar inte kommer till stånd. Gällande bestämmelser och frågornas tidigare behandling Produktskatterna på malt- och läskedrycker utgårskatt på malt- och läskedrycker per liter med 85öre för öl, 5 kronor25 öre för starköl, Den då genomförda skattehöjningen kan beräknas medföra attskatteinkomsterna av dessa varor kommer att vid oförändrad konsumtion uppgåtill . Förpackn ingsa v giften Enligt lagen (1973:37) om avgift påvissa dryckesförpackningar utgår en förpackningsavgift på dryckesförpackningarsom används för varuslagen juice, nektar, stilldrinkar, läskedrycker, mineralvatten,maltdrycker samt vin- och spritdrycker. Undantagna är förpackningar med enfyllnadsvolym på och därunder samt på och däröver. Avgiften för varje förpackning och tas ut vid tillverkning eller import.Förpackningsavgiften 1 1980/81. SkU1980/81:5 2 utgår således ined samma belopp för såväl engångs- somreturförpackningar. Förpackningsavgiften inbringade ca 86 milj. kr. Förslagtill ändringar av förpackningsavgiften har lagts fram av utredningen omkostnaderna för miljövården i betänkandet Dryckesförpackningar och miljö (SOU1976:35). Återvinning av dryckesförpackningar m. m. Frågor om återvinning avdryckesförpackningar har behandlats av . I betänkandet NU1979/80:45 med anledning av motioner om vissa engångsförpackningar för öl ochläskedrycker uttalade näringsutskottet den uppfattningen att en övergång tillaluminiumburkar utan en väl fungerande återvinning skulle medföra inte bara enökad energiåtgång utan också miljöolägenheter i form av ökad nedskräpning.Utskottet ansåg vidare att frågan om styrmedel för att åstadkomma en frånsamhällets synpunkt acceptabel återvinningsgrad bör utredas med det snaraste. 1det sammanhanget borde enligt utskottet bl. a. konsekvenserna förbryggerinäringen, handeln och konsumenterna av olika styrmedel beaktas. Medbifall till utskottets hemställan har som sin mening gett regeringentill känna vad utskottet anfört (rskr 1979/80:306). underströk i betänkandet JoU 1979/80:40med anledning av motioner om avfallshantering m. m. bl. a. att hushållning ochåteranvändning bör vara grundläggande för utnyttjandet av naturresurser och förinriktningen av varuproduktionen. Enligt utskottet skulle en övergång tillreturflaskor eller annan returförpackning för öl och läsk innebäraenergivinster, minskad råvaruåtgång och minskad nedskräpning. Utskottetförordade därför att regeringen i samband med sitt ställningstagande till nyssnämnt betänkande av näringsutskottet också prövade möjligheterna till ensuccessiv övergång till användning av endast returförpackningar för öl ochläskedrycker. För att uppnå detta borde den kommande utredningen enligtutskottet föreslå läinpliga styrmedel. I fråga om vin- och spritförpackningarframstår det enligt utskottet som ytterst otillfredsställande att en mycketstor del av försäljningen sker i engångsem-ballage. Utskottet föreslog attriksdagen hos regeringen begär sådana åtgärder att vin- och spritförpackningarbeläggs med pant och . Också i detta fall har bifallitutskottets hemställan och såsom sin mening gett regeringen till känna vad somanförts av utskottet (rskr 1979/80:384). Med anledning av dessa riksdagsskrivelser har regeringentillkallat en särskild utredare för att pröva återvinnirigsfrågorna. Urdirektiven för utredningen kan följande anföras: Utredaren bör pröva olika former avstyrmedel. Därvid bör utredaren till förnyad prövning ta upp de allmänna frågorom förpackningsavgift som har behandlats i miljökostnadsutredningens betänkandeDryckesförpackningar och miljö (SOU 1976:35). Särskilt bör undersökas huruvidaförpacknings- SkU1980/81:5 3 avgiften kan utformas så all den främjar användningen avreturförpackningar eller förpackningssystem som är energibesparande. Jag villhär betona att skiljelinjen inte enbart går mellan returglas och s. k.engångsglas. Även mellan olika typer av engångsförpackningar finns betydandeskillnader i energiåtgång och möjligheter till resursåterföring, vilka börägnas uppmärksamhet. Också andra ekonomiska styrmedel t. ex. ett pantsystembör undersökas och övervägas. I det sammanhanget bör uppmärksammas kostnadersom samhället har för olika åtgärder till skydd mot nedskräpning. Vidare börett av miljökostnadsutredningen framlagt förslag om att Systembolaget börinföra pant också på engångsglas för vin- och spritdrycker på nytt granskas.Miljökostnadsutredningens betänkande och däröver avgivna remissyttranden börsåledes lämnas över till utredaren. Efter samråd med statsrådet föreslårjag att också energisparkommitténs tidigare nämnda rapport med remissvaröverlämnas till utredaren i de delar som rör frågor om returglas ochengångsförpackningar för drycker. Ekonomiska styrmedel av det slag som har antytts kangivetvis inverka på dryckestillverkarnas handlande bl. a. när det gäller val avolika förpackningsslag. Genom att priset på dryckerna påverkas får åtgärdenbetydelse också för konsumenten. Utredaren bör i detta sammanhang studerakonsekvenserna för konsumenterna, handeln och bryggeribranschen. Förbryggerinäringens del bör särskilt belysas konsekvenserna i fråga omsysselsättning och exportmöjligheter. Uppmärksamhet bör också ägnas dearbetsmiljöfrågor som olika slag av förpackningar kan föranleda viddistribution av drycker. Under arbetet bör utredaren beakta erfarenheterna från denförsöksverksamhet med återvinning av burkar som har nämnts. Vidarebör utredaren ta del av resultatet av det utredningsarbete rörande dryckesförpackningarsom bedrivits av styrelsen för teknisk utveckling och . Utredaren bör överlägga med de direkt berörda företagen,företrädare för detaljhandeln och de av utredningsuppdraget berördabranschorganisationerna. Samråd bör vidare ske med och deandra myndigheter som berörs av de frågor som ingår i uppdraget. Mot bakgrund av vad jag har sagt om deförhållanden som råder i fråga om öl- och läskedrycksförpackningar börutredaren skyndsamt komma med förslag till åtgärder. Gemensamt för de här behandlademotionerna är alt de berör beskattningsfrågor som främst har betydelse förvissa delar av bryggeriindustrin. I motionen 1979/80:268 hemställer m. fl. (s)att beslutar slopa eller differentiera produktskatten vid småbryggerier och i första hand inom det inre stödområdet. Motiveringen föryrkandet har samma motionärer närmare utvecklat i motionen 1979/80:316, somriksdagen tidigare tagit ställning till med anledning av näringsutskottelsbetänkan-den NU 1979/80:44 och 45. I det förstnämnda av dessa betänkanden harnäringsutskotiet avstyrkt yrkandet 1 i motion 316 om ett riksdagsuttalande altverksamheten vid bryggeri i bör fortsätta med minst oförändradpersonalstyrka. SkU1980/81:5 4 senare betänkandet behandlas bl. a. yrkandena om attstoppa planer på övergång till aluminiumburkar. I denna fråga, somskatteutskottet återkommer till i anslutning till övriga här behandlademotionsyrkanden, begärde på näringsutskottets och jordbruksutskottetshemställan en skyndsam utredning om styrmedel för att åstadkomma en från samhälletssynpunkt acceptabel återvinningsgrad för sådana förpackningar. Motionärernas utgångspunkt för yrkandet om skattelättnaderför små-bryggerierna är att det ifrågavarande i under 1978betalade 6,1 milj. kr. i produktskatter, medan underskottet under samma årutgjorde 2,4 milj. kr. De anser därför att ett slopande eller endifferentiering av skatterna skulle vara ett praktiskt sätt att stödjasmåbryggerierna. kan inte ansluta sig till dennauppfattning. Utskottet har under en lång följd av år hävdat att samhällets stödtill angelägna ändamål bör ske genom andra åtgärder än undantag frånbeskattningen, vilket främst medför konkurrenssnedvridningar ochkontrollproblem. Pådryckessidan är i många fall produktskatterna väsentligthögre än produktionskostnaderna för varorna. En skattebefrielse för sådanaprodukter när de tillverkas av småbryggerier i det inre stödområdet skullealltså på ett från samhällsekonomisk synpunkt föga rationellt sätt gynnanyetableringar av sådana företag inom en bransch som redan har en betydandeöverkapacitet. Utskottet finner att bryggeriindustrins lönsamhets- ochstrukturproblem bör lösas på andra sätt än genom skattelättnader och avstyrkersåledes bifall till motion 1979/80:268. Frågan om åtgärder för att motverkaanvändningen av engångsförpackningar genom beskattningsåtgärder tas upp imotionerna 1979/80:346 av m. fl. (c) och 1979/80:1088 av PerIsraelsson m. fl. (vpk). I den förstnämnda motionen begärs en förpackningsskatti form av en pant, vilken är tillräckligt hög för att medföra återanvändning avalla dryckesförpackningar, medan motionärerna i den senare motionen villinföra en så hög avgift på engångsförpackningarna att de inte kan säljas. Med anledning av tidigare nämnda begäran om ensärskild utredning om återvinningen av vissa dryckesförpackningar harregeringen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att överväga sådanafrågor. Av direktiven framgår att utredningen särskilt bör undersöka om densärskilda avgift som utgår för vissa dryckesförpackningar kan utformas så attden främjar användningen av returförpackningar eller förpackningssystem som ärenergibesparande. Också andra ekonomiska styrmedel, t. ex. ett pantsystem, börundersökas och övervägas. I princip är alltså de här behandlade yrkandena omengångsförpackningarna redan föremål för utredning, som skall bedrivasskyndsamt. SkU 1980/81:5 5 finnerytterligare åtgärder i dessa frågor inte erforderliga, varför utskottetavstyrker bifall till motionerna 1979/80:346 och 1979/80:1088. 1. motion 1979/80:268, 2. motion 1979/80:346, 3. mofion 1979/80:1088. Närvarande:Erik (), (). (), (), (), förste vice talmannen (), OlleWestberg i (s). (), (), (), (), (), (),* JohanOlsson (c),* och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering.