bet · G401JuU17 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:17 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. 1980/81:20 delvis jämte motioner) I proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m.m., såvitt den hänvisats till justitieutskoltet (bilaga Ipunkterna 1-6), har regeringen () föreslagit allanta ett vid propositionen såsom bilaga 1.1 fogat förslag lill lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429). 1 angivna delar behandlas i propositionenvidare förslag om besparingar m.m. inom område samtredovisas en del frågor om taxehöjningar m. m. Isamband med propositionen behandlar utskollel de med anledning av propositionenväckta motionerna 1980/81:82 av m.fl. (s) och 1980/81: 102 av LarsWerner m.fl. (vpk), den sistnämnda i de delar den har hänvisats tilljustitieutskottet. Motionsyrkandena redovisas nedan på s. 3. Del vid propositionenfogade lagförslaget är av följande lydelse. 1 1980/81. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs aft 12 och 47 SS rältshjälpslagen(1972:429)' skall ha nedan angivna lydelse. Överstiger ej den rältssökandesberäknade årsinkomst ett gränsbelopp som motsvarar del basbeloppsom anges i 6 S första stycket, utgör maximibeloppet för rältshjälpsavgiften enhundradel av basbeloppet, jämnad till närmast lägre tiotal kronor.Maximibeloppet får nedsättas om särskilda skål föreligger. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rältshjälpsavgiften en tjugondel av den del av den rättssökandes inkomst somöverstiger tre men ej fem gånger basbeloppet, en femtondel av den del av inkomsten som överstiger/fwmen ej sex gånger basbeloppet, en tiondel av den del av inkomsten som överstiger sex menej .sju gånger basbeloppet, hälften av den inkomst som överstiger sju men ej åttagånger basbeloppet. Vid tillämpning av andra stycketiakttages alt inkomsten jämnas till närmast lägre lusental kronor, aftmaximibeloppet jämnas lill närmast lägre tiotal kronor och atl lägstamaximibelopp utgör en hundradel av basbeloppet, jämnad lill närmast lägretiotal kronor. Överstiger ej den rättssökandesberäknade årsinkomst etl gränsbelopp som motsvarar två gånger det basbeloppsom anges i 6 S första stycket, utgör maximibeloppet för rältshjälpsavgiflen enoch en halv procent av basbeloppet, jämnad till närmast lägre tiotal kronor.Maximibeloppet får nedsättas om särskilda skäl föreligger. År inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rältshjälpsavgiften en tjugofeintedel av den del av den rältssökandes inkomstsom överstiger två men ej basbeloppet, en tjugondel av den del av inkomsten som överstiger tremen ej fyra gånger basbeloppet, en femtondel av den del av inkomsten som översliger/yramen ej fem gånger basbeloppet, en tiondel av den del av inkomsten som överstiger/('/nmen ej sex gånger basbeloppet, en femtedel av den del av inkomsten som överstiger sexmen ej sju gånger basbeloppet, hälften av den inkomst som överstiger .sju men ej åttagånger basbeloppet. Vid tillämpning av andra stycket iakttages atl inkomstenjämnas till närmast lägre tusental kronor, all maximibeloppet jämnas tillnärmast lägre tiotal kronor och all lägsta maximibelopp utgör en och en halvprocent av basbeloppet, jämnad till närmast lägre tiotal kronor. Lagen omtryckt 1979:240. JuU1980/81:17 3 47 S Rådgivning sker mot en avgift Rådgivning sker mot en avgift som motsvarar en halv procent av som motsvarar en halv procent av det basbelopp som anges i 6 § förs- del basbelopp som anges i 6 S förs ta stycket för varje påbörjad tidspe- ta stycket för varje påbörjad tidspe riod . Avgiften för riod . Avgiften för rådgivningen jämnas till närmast rådgivningen jämnas till närmast lägre tiotal kronor. Avgiften får lägre tiotal kronor. Avgiften får nedsättas eller efterges, om särskil- nedsättas så att den ej överstiger da skäl föreligger. För vad som det maximibelopp för rättshjälps- nedsatts eller eftergivits utgår er- avgiften som skulle ha fastställts sättning av allmänna medel till den om allmän rättshjälp hade bevil- som meddelat rådgivning. För vad som nedsatts utgår ersättningav allmänna medel till den som meddelat rådgivning. Beviljas allmän rättshjälp efterrådgivning, skall kostnaden för rådgivningen anses som en kostnad för denallmänna rättshjälpen. Eriäggande av rådgivningsavgift skall anses sombetalning pä rättshjälpsavgifi. Denna lag träder i kraft den . Äldre bestämmelser gäller alltjämt i rättshjälpsärenden där allmän rättshjälp har beviljats före lagensikraftträdande. I motion 1980/81:82 av . (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. vad som i motionen anförs om formerna för den aviseradeöversynen av rättshjälpen, 2. vad som i motionen förordas beträffande riktlinjer förnedsättning av rättshjälps- och rådgivningsavgifter. 1 motion 1980/81: 102 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkas såvitt nu är i fråga I. atl beslutar avslå förslaget i proposition1980/81: 20 bilaga I om en ändring i rättshjälpslagen (1972:429), 3. att uttalar all övriga besparingar påjustitiedepartementets område görs i enlighet med förslagen i motionen, 5. att uttalar alt regeringen bör låta utredafrågan om den s. k. taxeglidningen inom rättshjälpen. Med hänsyn lill denkostnadsutveckling som ägt rum inom rättshjälpen och mot bakgrund av detnuvarande statsfinansiella läget föreslås i propositionen under punkt 6 vissajämkningar av avgiftssystemet i rältshjälpsla- 11 1980/81. JuU1980/81:17 4 De föreslagna lagändringarna gäller avgiften vidallmän rättshjälp (12 S) och avgiften vid rådgivning (47 S). Avgiftssystemet vid allmän rättshjälp har konstruerats sometl system med maximibelopp. Maximibeloppets storiek motsvarar denrältssökandes betalningsförmåga, dvs. vad han högst kan betala. När allmänrättshjälp beviljas fastställs ett maximibelopp i den rättsligaangelägenheten. De föreslagna ändringarna beträffande rältshjälpsavgifteninnebär i huvudsak följande. Den lägsta rältshjälpsavgiften (grundavgiften), vilkenutgår för personer vars årsinkomst inle överstiger ett belopp motsvarande tregånger basbeloppet för oktober året innan rättshjälp begärs (f. n. ), höjs från lill 1 1/av basbeloppet som inkomslgränsen fördenna grupp personer bestäms lill tvä gånger basbeloppet (dvs. Bestämmelsen alt maximibeloppet för rältssökande i denna kategorikan sättas ned om särskilda skäl föreligger behålls. När del gällerrältshjälpsavgiflen för rättssökande med högre årsinkomst sker en skärpning avden progressiviiel i avgiftsuttaget som f. n. gäller. Lagändringen beträffande rådgivningsavgifien innebär atlden nuvarande möjligheten lill nedsättning anknyts till reglerna ommaximibeloppet för allmän rättshjälp. Ändringarnaföreslås träda i kraft den . Förslaget till lagändring avstyrks i motion 102.Motionärerna hävdar alt ändringen kommer att drabba personer med låga inkomsteroch kanske i vissa fall göra det omöjligt för dem alt fä den rättshjälp debehöver. En lagändring måste enligl motionärerna föregås av en betydligtgrundligare utredning och remiss till lagrådet i vanlig ordning. Enligt utskottets mening har kostnadsutvecklingen inomrättshjälpen såsom den redovisas i propositionen (bilaga I s. 7) varit sådanatl en jämkning av beloppsgränserna för beräkningen av rältshjälpsavgiften framstårsom motiverad. En särskild anledning till en jämkning är del nuvarandestatsfinansiella läget. De jämkningar i rältshjälpslagen som föreslås ipropositionen finner utskottet vara rimligt avvägda, och liksom departementschefenanser utskottet atl lagändringarna är av sådan beskaffenhet all lagrådetshörande kan underlåtas. Utskottet avstyrker därför bifall lill motion 102 idenna del (yrkande I). Lagförslagetföranleder i övrigt inget annat uttalande från utskottets sida än det atltidpunkten för ikraftträdandet bör bestämmas till den . I anslutning till övervägandenarörande ändringarna i rältshjälpslagen berör departementschefen närmarefrågorna om nedsättning och eftergift av rättshjälpsavgifi ochlådgivningsavgift enligl 12 resp. 47 S rältshjälpslagen och anger riktlinjerför sådan nedsättning . De angivna riktlinjerna kritiseras i motion82. JuU1980/81:17 5 1 detta avseende har domstolsverketmeddelat anvisningar. Vad gäller grundavgiften vid allmän rättshjälp bör denenligl dessa anvisningar nedsättas lill noll när den rältssökande saknarinkomst. Detta bör vidare ske för rältssökande som, utöver folkpension, barauppbär pensionsdllskolt och kommunalt bostadstillägg till folkpension liksomför annan som har i huvudsak samma ekonomiska villkor. Skall nedsättning inleske lill noll, bör avgiften i allmänhet sällas ned lill hälften. Nedsättningbör inte komma i fråga om den beräknade årsinkomsten överstiger . Under beredning av ärendet har enundersökning gjorts av etl urval rättshjälpsärenden , som haranhängiggjorts vid rätlshjälpsnämnden i för att belysa storleken avutgående rätlshjälpsavgifter och rådande praxis vad gäller avgiftsnedsätlning.Undersökningen ger vid handen alt i av alla ärenden sättsrältshjälpsavgiften ned. 1 ungefär 5/6 av dessa fall sätts avgiften ned lillnoll. Undersökningen visar också atl i de fall avgift utgår denna i det heltövervägande antalet ärenden fastställs till grundavgiften eller lill belopp somendast överstiger grundavgiften med något hundratal kronor. Departementschefen ställer mot bakgrunden avkostnadsutvecklingen och det nuvarande statsfinansiella läget frågan om del ärrimligt all det allmänna subventionerar rältlshjälpen i den omfattning som nusker. Han finner det vara ställt utom tvivel atl del finns utrymme för en visshöjning av avgiftsuttaget. I sin motivering för den ovan berörda höjningen avgrundavgiften anför departementschefen sålunda all det i många av de fall ivilka nedsättning sker eller endast grundavgiften betalas torde varamöjligt för den rältssökande att uppbringa erforderliga medel atl betala enojämkad och i viss utsträckning förhöjd avgift. Han anger atl han härvidlagtänker pä bl. a. folkpensionärer med pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg.Även många andra som helt eller delvis är befriade från avgift eller kanbetala en låg avgift torde enligl departementschefen i större omfattning än f.n. kunna bidra lill rällshjälpskoslnaderna. Även om den föreslagna grundavgiften för det storaflertalet inle torde innebära något problem kan del enligt departementschefensmening inte uteslutas att en rältssökande i vissa fall kan ha svårigheter altbetala grundavgiften. Detta gäller enligt departementschefen i första handpersoner som helt saknar inkomst, t. ex. hemmamakar, barn och studerande sominte är förvärvsarbetande, men även sådana som bara har kontantarbetsmarknadsstöd. Det sagda motiverar enligl departementschefen atl det bör finnasen möjlighet till nedsättning av grundavgiften. För att en nedsättning skall fäske bör emellertid enligl vad departementschefen vidare uttalar denrättssökandes årsinkomst inte överstiga ett basbelopp eller något däröver. Detfår enligl departementschefen liksom ankomma på altmeddela anvisningar till ledning för rältsdll-lämpningen. JuU1980/81:17 6 I fråga om rådgivningsavgifienbygger de anvisningar som har utfärdat på samma principer somgäller för rältshjälpsavgiflen. I propositionen uppges alt del av den nämndaundersökningen framgår atl rådgivningsavgiften sätts ned eller efterges i 60 %av alla fall och alt avgiften helt efterges i uppskattningsvis 9 av 10 av dessafall. Departementschefen uttalar atl den rättssökande i många avfallen torde ha möjligheter atl betala den föreskrivna avgiften, särskilt närdet gäller kortare rådgivning. Å andra sidan anser han, som framgått av delföregående, det inle lämpligt att helt slopa möjligheten till nedsättningeller eftergift. För speciella situationer, l.ex. sådana som har angetts ifråga om nedsättning av rättshjälpsavgifi, förordar han all del fortfarande börfinnas möjligheter att avvika från den avgift som eljest skulle ha utgått.Departementschefen förordar att parallellitet får råda mellan allmänrättshjälp och rådgivning. Enligl vad som uttalas i motion 82 innebär riktlinjernaalltför begränsade möjligheter lill nedsättning. Bl.a. bör enligl motionärernagruppen folkpensionärer med enbart pensionstillskott och kommunaltbostadstillägg regelmässigt fä nedsättning av rältshjälpsavgiften. Motionärernaförordar atl för både rättshjälps- och rådgivningsavgifl bör som en allmänriktlinje gälla att nedsättning bör kunna komma i fråga om den rältssökandesårsinkomst inte uppgår till inemot tvä basbelopp. Enligl modonsyrkandet i dennadel bör del nu anförda ges regeringen till känna. När det gäller tillämpningen av reglerna om nedsättningoch eftergift av rättshjälps- och rådgivningsavgifl vill utskottet förstframhålla alt det under förarbetena till rältshjälpslagen såsom en särskildanledning lill alt också de mindre bemedlade i princip skall bidra lillrällshjälpskostnaden angavs att de rättssökande då utnyttjar rättshjälpen barai fall där ett verkligt behov av rättshjälp föreligger. Tanken alt skyldighetenalt betala avgift har en återhållande effekt har enligl utskottets meningalltjämt full bärkraft. Mot denna bakgrund och med hänsyn till kostnadsutvecklingenför rättshjälpen och till det nuvarande statsfinansiella läget anser utskottetatl det är motiverat med en sådan restriktivitet i den praktiska tillämpningensom departementschefen förordar. Det sagda innebär att utskottet inte kanställa sig bakom förslaget i motion 82 att nedsättning i regel bör ske om denrältssökandes årsinkomst inte uppgår till inemot två basbelopp. Utskottet villdock understryka att det är självfallet att resultaten i praktiken inte får blisådana alt människor i knappa ekonomiska omständigheter förhindras att få denrättshjälp de behöver. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotion 82 i nu behandlad del (yrkande 2). I propositionen uttalardepartementschefen att han avser att inom sätta igångett arbete med en översyn av rältshjälpssyste-met. En sådan översyn har ocksåbegärts av (se JuU 1978/ JuU1980/81:17 7 79: 30). Under översynen bör enligl vad departementschefenuttalar undersökas vilka förändringar i rättshjälpslagstiftningen som kan ökaeffektiviteten och åstadkomma besparingar ulan all man förlorar ur sikte dengrundläggande målsättningen för rältshjälpssystemel, nämligen atl garanteraden enskilde möjlighet alt la lill vara sina rättsliga intressen oberoende avsin ekonomiska situation. Översynen bör enligt departementschefen bl. a. inriktaspå förutsättningarna för beviljande av rättshjälp och rältshjälpsför-månernasomfattning. I motion 82 begärs ett riksdagsullalande om alt översynenmed angiven inriktning bör göras av en parlamentarisk utredning. Utskottet finner i likhet med motionärerna atl det medhänsyn lill över-synsarbelels inriktning på för rättshjälpen grundläggandefrågeställningar är angeläget att arbetet i dessa hänseenden sker medparlamentarisk förankring. Enligt vad utskottet har inhämtat frånjustitiedepartementet år det också avsikten att så skall ske. Med hänsynhärtill erfordras inget uttalande från sida i saken. Utskottetavstyrker därför bifall lill motion 82 i detta hänseende (yrkande I). En särskild fråga somdepartementschefen behandlar under avsnittet om rättshjälp är den s. k.taxeglidningen. Härmed avses en ökning av belastningen på rällshjälpsanslagelsom inle kan förklaras av enbart volymökning eller uppräkning aversättningsnivåerna. anser, enligl vad som uppges ipropositionen, atl taxeglidningen knappast kan förklaras på annat sätt än atttidsdebiteringen ökat i mål och ärenden som inle är taxebundna. I motion 102 yrkas ett riksdagsullalande om alt regeringenbör låta utreda frågan om taxeglidningen. När det gäller den taxeglidning som harpekat på vill utskollel lill en början, liksom departementschefen, framhållaatt det är angeläget att de domstolar och andra myndigheter som har att beslutaom olika ersättningar noggrant prövar storieken av de ersättningar som fastställs.1 fråga om motionsönskemålet vill utskottet peka på atl departementschefen ipropositionen förklarar alt han avser att i senare sammanhang återkomma tillde problem som hänger samman med laxeglidningen. Enligt vad utskottet inhämtatfrän justidedepartementet kommer saken att las upp i samband med del aviseradeöversynsarbelel rörande rättshjälps-systemet. Med hänsyn härtill saknas enligtutskottets mening skäl för alt göra något sådanl uttalande som begärsi motionen. Utskottet avstyrker därför bifall lill motion 102 i denna del(yrkande 5). Taxor och avgifter inom polisväsendet och domstolsväsendet Under punkterna 1 och 4 ipropositionen redovisar departementschefen redan beslutade eller föreslåendehöjningar av olika taxor och avgifter inom polisväsendet och domstolsverket.Det är här fråga om beslut som JuU1980/81:17 8 del ankommer på regeringen alt falla. Höjningarna inompolisväsendet gäller taxan för polisbevakning på enskild bekostnad, avgifternaför pass och avgifterna i vapenärenden. På domslolssidan är det fråga om avgifternai lagfarts- och inleckningsärenden saml ansökningsavgifterna i mål hos domstol. 1 motion 102 riktas invändning mot höjningen av avgifternaför pass och förordas all den får anstå i avbidan på en allmän översyn avavgiftssäll-ningen i s. k. polismyndighelsärenden. Enligt utskollets mening saknas anledning för riksdagenalt uttala sig för atl höjningen av passavgifterna bör anstå såsom motionärernaönskar, och utskollel avstyrker bifall till motion 102 i denna del (yrkande 3delvis). Investeringar i polishus ni. m.. byggnadsarbeten förkriminalvården Under punkterna 2 resp. 5 redovisardepartementschefen sin syn på behoven av byggnadsinvesteringar förpolisväsendet och kriminalvården . Mol bakgrund av detrådande ekonomiska lägel bör enligl departementschefens mening redovisade behovomprövas, och härvid bör utgångspunkten vara all endast lokalförändringar sombedöms oundgängligen nödvändiga för verksamheten kan komma i fråga. I motion 102 görs invändningar mol de av departementschefensålunda förordade besparingsåtgärderna. Motionärerna påtalar de brister somfinns i fråga om de allmänna häktena och häktades möjligheter att exempelvis fåden utomhusvistelse som de lagligen har rätt lill. Motionärerna pekar också päbehov av förbättringar av arbetsmiljön för personalen. Del är enligtmotionärerna oundgängligen nödvändigt att rätta till de angivna bristerna ochgöra de angivna förbättringarna. I fråga om kriminalvården kan motionärernainte acceptera någon nedskärning eftersom investeringarna inom detta områderedan är i knappaste laget. Utskottet vill försl slå fast alt frågorna ominvesteringar för de ändamål som här är aktuella prövas i det ordinariebudgetarbetet (jfr såvitt gäller kriminalvården JuU 1979/80:34 punkterna 1 och6 saml beträffande polisväsendet JuU 1979/80:42). I propositionen hardepartementschefen endast redovisat sin uppfattning atl föreliggande behov fåromprövas med hänsyn till del rådande ekonomiska läget. Del är sålunda nu inleaktuellt för all la ställning lill angelägenheten av olika projekteller alt bedöma den takt i vilken föreliggande ulbyggnadsplaner börförverkligas. Sådana beslut får fattas allteftersom de enskilda frågorna kommerupp i budgetsammanhang. Med denna utgångspunkt saknas anledning för utskollelalt uttala sig om hur angelägna de behov är som motionärerna förespråkar.Utskottet avstyrker bifall till motion 102 i denna del (yrkande 3 delvis). JuU1980/81:17 9 Under punkt 3 i propositionen berördepartementschefen en i proposition 1980/81: 13 om polisens uppgifter,utbildning och organisation m.m. förordad organisatorisk översyn avrikspolisstyrelsen. Översynen är tänkt atl ske inom en till justitiedepartementetknuten polisberedning, som avses bli tillkallad så snart fattatprincipbeslut med anledning av proposition 1980/81: 13. Översynen avses skemed sikte pä bl. a. ett minskal personalbehov. 1 den nu förevarandepropositionen anger departementschefen att han i proposition 1980/81:13 somexempel på områden där särskilda krav kommer atl ställas på polisväsendetscentrala förvaltningsorganisation i framliden framhållit bekämpandet av denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. Proposition1980/81:13 bereds f.n. av justilieulskollet. 1 motion 102 begärs ett riksdagsullalande om viklen av under den nämnda översynen i huvudsak ägnar sig åt alt se över hurpolisväsendet på effektivaste sätt kan bekämpa den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Mol bakgrund av vad departementschefen enligt vad nysssagts har uttalat om översynen av saknas anledning tillnågot sådant uttalande som motionärerna begär. Utskottet avstyrker bifall lillmotionen i denna del (yrkande 3 delvis). Särskild polisverksamhet jör hindrande och uppdagande avbrott mot rikets säkerhet m.m. I motion 102 noteras alt regeringeni den förevarande propositionen inte föreslagit några besparingar när detgäller den polisära säkerhetstjänsten. Motionärerna begär etl riksdagsullalandeom en nedskärning av anslaget för den polisiära säkerhetstjänsten med 50 milj.kr. Medelsbehovel för den polisiära säkerhetstjänsten prövasåriigen i den sedvanliga budgelbehandlingen. För innevarande budgetår har riksdagenlill särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mol riketssäkerhet m.m. anvisat 98,3 milj. kr. I samband med anslagsprövningen harutskottet så gott som under 1970-talel och tvä gånger under föregåenderiksmöte behandlat yrkanden som bl. a. gått ut pä en reducering av anslagettill den särskilda polisverksamheten. har motionsyrkandenaunder stor politisk enighet avstyrkts av utskottet och avslagils av (se JuU 1979/80:3 och 31). Enligt utskottets mening bör inle göranågot sådant uttalande som motionärerna begär. Utskottet avstyrker därförbifall lill motion 102 i denna del (yrkande 3 delvis). JuU1980/81:17 10 1. beträffande ändring avrättshjälpslagen att a) avslår motion1980/81: 102 i denna del (yrkande I), b) antar det iproposition 1980/81: 20 såsom bilaga I.l framlagda förslaget lill lag omändring i rältshjälpslagen med den ändringen att tidpunkten för lagensikraftträdande bestäms till den , 2. beträffande rikdinjer jÖrnedsättning av rättshjälps- och rådgiv ningsavgifter atlriksdagen avslår motion 1980/81: 82 i denna del (yrkande 2), 3. beträffandeformerna för en översyn av rättshjälpen allriksdagen avslår motion 1980/81:82 i denna del (yrkande I), 4. beträffandetaxeglidningen inom rättshjälpen attriksdagen avslår motion 1980/81: 102 i denna del (yrkande 5), 5. beträffandehöjning av passavgiften allriksdagen avslår motion 1980/81: 102 i denna del (yrkande 3 delvis), 6. beträffandeinvesteringar i polishus m. m. altriksdagen avslår motion 1980/81: 102 i denna del (yrkande 3 delvis), 7. beträffandeöversyn av atlriksdagen avslår motion 1980/81: 102 i denna del (yrkande 3 delvis), 8. beträffandeanslag till den pcdisiära säkerhetstjänsten atlriksdagen avslår motion 1980/81: 102 i denna del (yrkande 3 delvis). Närvarande: (), (), ÅkePolstam (c), (), i Röslånga (fp), (),(), (), i (s), GöteJonsson (m), (), (), (),() och (). JuU1980/81:17 11 Riktlinjerför nedsättning av rättshjälps- och rådgivningsavgifter (mom. 2) (),(), (), i (s), HelgeKlöver (s) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 6 som börjar med "När del" och slutar med "del(yrkande 2)" bort ha följande lydelse: När det gäller tillämpningen av reglerna om nedsättningoch eftergift av rättshjälps- och rådgivningsavgifl vill utskottet lill enbörjan notera alt domstolsverkels refererade anvisningar avser reglernastillämpning efter den . Anvisningarna syftar lill en störrerestriktivitet i tillämpningen än vad som följde av tidigare meddeladeanvisningar. Det bör också noteras all de nya anvisningarna inte tillämpats påde ärenden från är 1979 som ingått i den i propositionen åberopadeundersökningen. Mol denna bakgrund anser utskottet all del kan ifrågasättas ominte anvisningarna för är 1980 borde tillämpas än vad somförutsätts i propositionen. På så sätt hade statsmakterna kunnat få ett bättreunderiag för en bedömning av om eftersträvad restriktivitet uppnåtts.