bet · G401UU25 · 1980-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om Föreliggande betänkande behandlardels två motioner som avser förhållandena i de centralamerikanska staterna,dels en motion om bojkottatgärder mot . I motion 1980/81:520 av m. fl. (vpk),yrkandena 1 och 3, föreslås 1. att uttalar sill stöd för befrielsekampen iNicaragua, och , 3. att hos regeringen hemställer om ettuttalande som fördömer all utländsk inblandning eller insats av trupper i dessastater. (Övriga yrkanden i samma motion har behandlats avutskottet i UU 1980/81:20.) I motion 1980/81:1592 av GunnelJonäng (c) hemställs all hos regeringen begär snabba åtgärder ienlighet med vad som i motionen anförts. I molionslexten heter det bl. a. att och deninternationella opinionen med skärpa måste fördöma engagemang i ElSalvador och alt måste framhålla sitt stöd för det salvadoranskafolkets kamp för frihet och demokrati. I motion 1980/81:915 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att hemställer hos regeringen att lainitiativ till bojkott på alla plan av Chilejuntan, 2. att riksdagenhemställer hos regeringen att i internationella sammanhang verka för ettfördömande av Chilejuntan och att motarbeta den vid alla tillfällen, 3. att riksdagenhemställer hos regeringen all framlägga förslag som stoppar svenska företagskapitalexport till . Diktalurregimer med starkt militärtinslag har länge präglat bilden av . Det var därför en händelseav stor politisk innebörd när diktatorn störtades i år 1979och ersattes av en revolutionär regim. Den politiska oppositionen i El Salvadoroch fick ökat hopp om möjligheten till en förändring också i dessaländer, samfidigt som de styrande regimerna sökt stärka sitt grepp om makten. I här den samordnade oppositionen mötts avhänsynslöst motstånd från militärregeringen. Mord och andra terrorhandlingar ärvanligt 1 1980/81. UU1980/81:25 2 Sedan generalen blev president år1978 har enligt uppgifter från upp mot 5 000 guatemalanergripits utan häktningsorder och senare återfunnits döda. Del finns i Guatemalaf. n. inget utrymme för någon öppen demokratisk opposition. Inför presidentvalet1982 har endast ett antal mot regimen trogna partier tillåtits verka. I bildades en delvis progressivcivil-militär regeringsjunla. De reformvänliga inslagen i juntan har emellertidgradvis eliminerats, och den styrs nu i praktiken av militärer, låt vara attpresidenten är civil. Sedan drygt är oppositionen i ElSalvador organiserad i en gemensam front med en civil gren, demokratiska revolutionärafronten (FDR) och en militär gren, slogs en brett upplagdgerillaoffensiv ned av regeringen, som emellertid inte kunnat tillfogaoppositionen något avgörande nederlag. F. n. pågår ett grymt inbördeskrig. dödades enligt uppgift över 10 000 människor i landet,och över 100 000 personer tvingades fly. Bara skall 2 600 personer hafallit offer för strider eller regelrätta mord. Utvecklingen i har varit mindre dramatisk. Landetstyrs av en militärregering. En övergång till civilt styre planeras med dettill november utsatta presidentvalet. Situationen i detta det fattigaste av demellanamerikanska länderna är emellertid labil och självfallet inte opåverkadav händelserna i den närmaste omvärlden. Revolutionen i ochinbördeskriget i har följts med största uppmärksamhet av deninternationella opinionen. Skiljaktiga bedömningar har gjorts avmotsättningarnas djupare orsaker. Att folkels krav på medbestämmande ochrespekt för mänskliga rättigheter delvis förs med våldsamma medel skall ses motbakgrunden av en lång lid av fåtalsvälde och förtryck. Utvecklingen i inger särskild oro. Regeringenhar givit uttryck för sin uppfattning om läget där bl. a. genom en röstningunder höstens möte med och i svar på interpellationeroch frågor i . Utrikesminister uttalade den 13 februaribl. a. att regeringen känner sympati för strävandena mot demokrati och bättresociala villkor för människorna i . I samma anförande togutrikesministern också avstånd från varje åtgärd som leder till en ökning avdet väpnade våldet i . Den kommer att i olikainternatio-. nella sammanhang upprepa kravet all all utländsk inblandning i ElSalvador upphör, framhöll utrikesministern. Företrädare för riksdag och regering har också hafttillfälle all till representanter för den amerikanska regeringen framföra densvenska synen på utvecklingen i och det enligt svensk uppfattningolyckliga stöd UU1980/81:25 3 som ger regeringen i . Även iregeringsdeklarationen vid utrikesdebatten i framfördeskritik mot för det amerikanska stödet till regimen i . Utskottet instämmer i bedömningen att all utländskinblandning i måste upphöra. Utskottet vänder sig särskilt mot attutanförstående länder förser parterna i konflikten med vapen. Alla möjlighetertill förhandlingar mellan parterna och en fredlig lösning av konflikten måstetillvaratas. De som fortfarande förespråkar en militär lösning av motsättningarnabidrar bara till en ökning av våldet och ådrar sig därmed ett tungt ansvar. har också i praktisk handling sökt visa sitt stödför kampen mot förtrycket i de berörda länderna. Humanitärt bistånd tillflyktingar från lämnades . Stödet tillNicaragua har sedan fortsatt i form av reguljärt bistånd. Humanitär hjälplämnas även till andra länder i . Ett särskilt syfte med vårt bistånd till länderna i dennaregion är att det skall ge stöd åt demokratiska krafter i en ömtålig situation.Det är mot denna bakgrund vi med särskilt intresse följer utvecklingen iNicaragua. Med vad som ovan anförts får utskottet föreslå attmotionerna 520, yrkandena 1 och 3, och 1592 anses besvarade. I motion 915 föreslås - yrkande 1 -att regeringen tar initiativ till bojkott av Chilejuntan och - i yrkande 3 -att svenska företags kapitalexport till stoppas. Identiska yrkanden behandlades och avstyrktes av utskottet.senast med hänvisning till att ensidiga svenska åtgärder intesktille få någon kännbar verkan och till alt det förefaller osannolikt att FN:ssäkerhetsråd skulle besluta om internationella bindande sanktioner (UU1980/81:3). Utskottet gör samma bedömning nu och avstyrker följaktligenyrkandena 1 och 3 i motionen. Även ett yrkande om ett fördömande av Chilejuntanbehandlades i ovannämnda betänkande. Utskottet underströk att det fanns all anledningför att vidhålla sitt avståndslagande från regimen både i ord ochhandling och redovisade bestämda uttalanden från regeringen av denna innebörd. Genom den nya konstitution som trädde i kraft i mars i århar givit sig ett sken av legalilel och ytterligare befäst sinställning. Landet kommer av att styras av presidentenoch militärjuntan enväldigt, utan deltagande av något pariament. Politiskverksamhet är i praktiken förhindrad. I skydd av konstitutionen och rådandeundantagstillstånd fortsätter förtrycket. Det är enligt utskottets meningdärför beklagligt alt den internationella uppmärksamheten på förhållandena iChile nu tycks mattas. Densvenska inställningen till regimen i är emellertid väl känd och UU1980/81:25 4 kommer fortlöpande till uttryck, bl. a. genom våraröstningar i FN och genom vårt stöd ål flyktingar och andra offer för denchilenska diktaturen. Yrkande 2 behöver enligt utskottels mening således inteföranleda någon ytterligare åtgärd, varför det avstyrks. 1. alt riksdagenförklarar motionerna 1980/81:520, yrkandena 1 och 3, samt motion 1980/81:1592besvarade med vad utskottet anfört, 2. att riksdagenavslår mofion 1980/81:915. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (). (c), (). Per-OlofStrindberg (m). (), (), (), AxelAndersson (s), () och ().