bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — Han ärdärför inte nu beredd att förorda beslut om ytterligare satsningar utöver denyss nämnda och de som ingår i Huvudprogrammet Energiforskning. I två motioner behandlas på ett allmänt plan frågan omproduktion av drivmedel ur inhemska råvaror. I motion 1980/81:1976 (s) betonas alunskiffrarnas värdefrån bl. a. bränslesynpunkt. Regeringen bör, anser motionärerna, ta initiativtill en totalberäkning av alunskifferreserven och till forskning och utvecklingi syfte att göra det möjligt att använda skiffrarna med minimala skador påmiljön. De anser vidare att det är olyckligt att regeringen inte klart hartagit ställning till ASA:s ansökan. Det finns enligt motionärerna risk för attlandets kompetens för att utnyttja skiffrarnas innehåll försvinner. Medelföreslås reserveras för projektet inom energiforskningsprogrammet, så att mankan gå vidare i enlighet med ASA:s förslag. I motion 1980/81:807 yrkas att skall uttala sigför att en inhemsk produkfion av motoralkoholer kommer till stånd. Nio motioner behandlar frågan om lokalisering avanläggningar för framställning av motoralkoholer. I fem motioner lämnas förslagom lokalisering av en eventuell anläggning för framställning av etanol. NU1980/81:60 78 1980/81:232 förordas , i motionerna 1980/81:851och 1980/81:1034 Karpalund, i motion 1980/81:1979 i anslutning till Domsjösulfitfabrik och i motion 1980/81:480 . Fyra mofioner tar uppfrågan om lokalisering av en anläggning för metanoltillverkning. I motion1980/81:1395 föreslås , i motion 1980/81:1980 i och imotionerna 1980/81:390 och 1980/81:1414 . Som utskottet redan framhållit har utskottet vid tvåtillfällen uttalat att en inhemsk produktion av alternativa drivmedelskaU byggas upp. framhölls (NU 1979/80:35) betydelsen av att enfullskaleanläggning för metanolproduktion i huvudsak baserad på inhemskaråvaror kommer till stånd. anfördes (NU 1980/81:18) att det ärbetydelsefullt att pågående överväganden om uppförande av enförgasningsanläggning snabbt kan leda till resultat. Vidare sades attregeringen bör besluta om uppförande och lokalisering av en försöksanläggning. De förslag som lämnas i propositionen innebär att beslutännu inte skall fattas om någon större försöksanläggning för förgasning avskiffer, torv och vedråvaror. Utskottet delar regeringens uppfattning dels att etttillräckligt beslutsunderlag måste finnas tillgängligt innan beslut fattas ombetydande investeringar i större förgasningsanläggningar, dels attSkaraborgsprojektet, om det kommer till stånd, kan väntas ge värdefullerfarenhet. Den introduktionsplan för alternativa drivmedel somutskottet i det föregående har tillstyrkt medför att försörjningsläget i frågaom drivmedel på förbättras, förutsatt att försörjningskällorna ärav stabil natur. Introduktionsplanen innebär att behovet av metanol är måttligt. Det är enligt utskottets mening angeläget att denna tidutnyttjas för att klarlägga förutsättningarna för och eventuellt bygga upp ensvensk produktion av alternativa drivmedel i huvudsak baserad på inhemskaråvaror. Den inom bedrivna termiska processutvecklingen bör,som regeringen förutsätter, fortsätta med det s. k. MEFOS-projektetiLuleå.Inom ramen för anvisade lånemedel - 128 milj. kr. (s.70) - bör därjämte säkrasfortsatta FoU-insatser i med inriktning främst på metanolutvinningunder åtminstone treårsperioden /82-1983/84. Utskottetföreslår ett uttalande av av här angiven innebörd. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrks de häraktuella yrkandena i motionerna 1980/81:807 och 1980/81:1976 (s). Utskottet ser inte anledning för att taställning till frågan om lokalisering av anläggningar för framställning avdrivmedel, när besluten om byggande inte kan komma att fattas förrän i ettsenare sammanhang. De motionsyrkanden som tar upp denna fråga avstyrks därför. NU1980/81:60 79 I oljeersättningsprogrammet ingår,som nämnts i det föregående, förslag till lag om utförande av vissaeldningsanläggningar för fast bränsle. Sammanfattningsvis innebär lagförslagetföljande. Större eldningsanläggningar skall i fortsättningen utföras så att dekan eldas med fast bränsle. Mindre anläggningar skall kunna eldas med inhemsktfast bränsle utan omfattande ombyggnader eller kompletteringar. Gränsen mellanstörre och mindre anläggningar sätts vid en beräknad årlig bränsleförbrukningom 180 terajoule, vilket motsvarar ca 5 000 m tjockolja. Lagen gäller i förstahand nytillkommande anläggningar men även befintliga anläggningar så snartpannan byts ut. I fråga om större eldningsanläggningar skall enligtlagförslaget ägaren eller den som förfogar över anläggningen samråda med denmyndighet som regeringen bestämt innan han avgör för vilket slag av fastbränsle anläggningen skall utföras. Lagen omfattar flertalet eldningsanläggningarför byggnadsuppvärmning, elproduktion eller användning i industriellaprocesser. Det finns vissa möjligheter till undantag från kravet på utförandeför eldning med fast bränsle. Enligt motiveringen avses undantag kunna medgesbl. a. om det nämnda kravet för med sig särskilt höga kostnader eller storamiljöproblem. Lagen är avsedd att träda i kraft . Beträffandefinansiering konstateras (s. 225) att investeringar i eldningsanläggningar förfast bränsle skall kunna finansieras inom ramen för de s. k. fjärrvärmelånen. kommunisterna opponerar mot det föreslagnasamrådsförfarandet. Enligt ett yrkande i motion 1980/81:1999 skall riksdagenbegära förslag till ändring i lagen om utförande av eldningsanläggningar förfast bränsle. Samrådsförfarandet skulle ersättas med tvingande regler, dett föratt inhemska bränslen skall väljas där så är möjligt. Motionärerna befarar attkol kan komma att väljas framför inhemska bränslen som torv, skogsråvara etc.Någon närmare mofivering för yrkandet lämnas inte i motionen. I lagrådsremissen rörande lagförslaget anförs bl. a.(prop. s. 555) att det, då nu krav skall ställas på fastbränsleeldning, ärangeläget att möjligheterna att utnyttja inhemska fasta bränslen före kol tastill vara i rimlig utsträckning. Vid samrådsförfarandet avses myndigheten verkaför att inhemskt bränsle används, om det inte framstår som olämpligt avekonomiska eller andra skäl. Inhemska bränslen kan i vissa fall framstå somolämpliga t. ex. genom konkurrens med industrin om vedråvara eller genom attbränslet med fördel kan användas på annan plats. a. mot denna bakgrund anser utskottet att det intefinns anledning för att påkalla något förslag fill ändring ilagtexten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om utförande aveldningsanläggningar för fast bränsle. I propositionen anges vissaallmänna riktlinjer för utbyggnaden av fjärrvärme och fjärrvärmesystemetsförsörjning med bränsle. NU1980/81:60 80 anges följande (s. 227 f.). Det är önskvärt att fjärrvärmebyggs ut i en takt av ca 1 000 MW . kanfjärrvärme då komma att svara för värme eller ungefär hälften av landetsbehov av uppvärmning av bostäder, lokaler och övriga byggnader. Med hänsyn tillatt tillgången på elproduktionskapacitet bedöms bli god finnsdet skäl att under första delen av detta årtionde satsa på hetvattencentralerför värmeproduktion. Några nya kraftvärmeverk bör komma till stånd mot slutetav , och då kan även värmepumpar få betydelse. bören omfattande utbyggnad av kraftvärmeverk kunna ske. Det är angeläget attmöjligheterna att introducera solvärme, spillvärme och värmepumpar ifjärrvärmesystemen i större utsträckning än undersöks vid planeringenav nya, framför allt mindre fjärrvärmenät och vid ombyggnad av befintligasystem. Fjärrvärme bör i första hand införas eller expandera i tätorter med enbebyggelsestruktur och omfattning som dels gör fjärrvärmeutbyggnad ekonomiskt motiverad,dels innebär att kraftvärmeverk av ekonomisk storlek senare kan introduceras. Regeringen räknar med att nästan all fjärrvärmeutbyggnad ifortsättningen kommer att grundas på fasta bränslen. Det nästan 100-procentigaoljeberoendet inom fjärrvärmesektorn bör ha reducerats till . Bränsletillförseln till fjärrvärmenäten beräknas uppgåtill ca . Industriell spillvärme inkl. sopförbränning bör kunnasvara för , fasta bränslen som flis, torv och kol för ca ,solvärme för , hetvatten från kärnkraftverk eller från stora värmepumparför ca och elenergi för ca . Oljan skulle därmed svara för 9-15 TWh.Om värmeavtappning från inte kommer till stånd bör, som uttalas ipropositionen, fjärrvärmeförsörjning ordnas så att åtminstonelika stor oljeersättning erhålls. Beslut om storstädernasvärmeförsörjning bör, uttalas i propositionen, fattas . Utformningen avvärmeförsörjningen i storstadsområdena , och påverkar ihög grad landets värmebalans och är därför inte bara en lokal och regional utanäven en nationell angelägenhet. För del har statens industriverk utrettalternativ med värmeöverföring från kärnkraftverket i Forsmark och mednärförlagda koleldade kraftvärmeverk eller ett koleldat kraftvärmeverk iBotkyrka kommun. () har tillsammans med statensvattenfallsverk jämfört med projektet koleldat kraftvärmeverk. Föredraganden diskuterar (s. 240-243) för- och nackdelarmed dessa lösningar. Han finner att även möjligheterna att använda värmepumparbör beaktas av STOSEB inför ett ställningstagande till hur skallminska sitt oljeberoende. Föredraganden anger detta som ett tredje NU1980/81:60 81 alternativ för fjärrvärmeförsörjning vidsidan av Forsmarks-alternativet och fossilalternativet. Han förordar inte någotav dessa tre alternativ men ställer följande anspråk på det alternativ somSTOSEB väljer att genomföra. Det bör leda till en oljeersättning om 1 milj. tonper år. Kravet på en god miljö i bör bli tillgodosett.Självfallet måste de anläggningar som skall byggas prövas på vanligt sättenligt gällande lagstiftning, bl. a. miljöskyddslagen. I propositionen redovisas även ett projekt som harutarbetats av en arbetsgrupp med representanter för , , och . Projektet, som beräknas kunnastarta , avser en anläggning för kombinerad produktion av metanol,bränslegas och hetvatten. Produktionen baserar sig på förgasning av kol ochhögsvavlig restolja. Hetvattnet skulle utnyttjas för värmeförsörjning.Projektet avvisas med motiveringen att det förutsätter en mer omfattandeefterfrågan på metanol än vad regeringen bedömer kunna komma till stånd. Olika synpunkter på och förslag om hur storstädernasvärmeförsörjning bör lösas läggs fram i ett flertal motioner. Utskottet tar idet följande först upp de förslag som avser värmeförsörjning ochdärefter de som avser resp. och . Ett yrkande i motion 1980/81:1999 (vpk) går ut på attriksdagen skall uttala sig mot värmeförsörjning genom hetvattenledningar frånkärnkraftverk och för att allt arbete med utredningar om sådan värmeförsörjningstoppas. Utskottet anser inte att bör göra något sådant uttalande ochavstyrker alltså motionsyrkandet. I motion 1980/81:336 yrkas att skall uttala atthetvattnet från kärnkraften i största möjliga grad skall utnyttjas. I denmotivering till yrkandet som lämnas i motion 1980/81:333 anförs bl. a. att ettförbättrat utnyttjande av hetvattnet från kärnkraftverken skulle ge både ettminskat valutautflöde och fler arbetstillfällen. Utskottet, som i det följandebehandlar flera motionsyrkanden om möjligheterna att utnyttja värmeöverföringfrån kärnkraftverket i Forsmark, avstyrker förslaget om ett så långtgående uttalandesom det motionären önskar. I mofion 1980/81:1999 (vpk) krävs också att allt arbetemed skall stoppas. Utbyggnad av en hetvattentunnel frånForsmark skulle automatiskt medföra fortsatt användning av kärnkraft ellerockså kolförbränning i stor skala, uttalas i motion 1980/81:601. Motionärernahävdar att det för kommuns del skulle innebära en ren förlust attansluta sig till systemet med hetvatten från Forsmark. För Stockholmsvärmeförsörjning anser de en kombination av olika värmekällor i flera mindreanläggningar vara ett bättre alternativ än en hetvattenledning från Forsmark.Motionärerna vill att hos regeringen skall hemställa om ett beslutsom innebär att utbyggnaden av hetvattentunneln från Forsmark stoppas. 6 1980/81. NU1980/81:60 82 I två motioner önskas uttalandentill förmån för projekteringen med värmeöverföring från Forsmark. I motion1980/81:322 hemställs att skall göra en framställning tillregeringen om att den låter slutföra erforderligt kompletterandeutredningsarbete om en hetvattentunnel från Forsmark till ochförelägger förslag till beslut. Motionärerna pläderar förForsmarksalternativet. De menar att detta bör planeras så att inhemskaförnyelsebara energikällor skall kunna användas som ersättning för kärnkraften.Socialdemokraterna hävdar i motion 1980/81:1976 att möjligheterna att utnyttjahetvattenavtappning från kärnkraftverken måste ses i sitt vidaresamhällsekonomiska sammanhang. En central politisk fråga är hur balans iutrikeshandeln skall skapas. Väsentliga ansträngningar måste göras för attminska såväl importen av olja som en framtida import av kol. Det är därförangeläget att värmeavtappning från kärnkraftsreaktorerna utnyttjas, menarmotionärerna. De vill att i en framställning till regeringen ger sittstöd för att den s. k. etapp 2 i Forsmark skall påbörjas. Enligt ett annatyrkande i motionen bör regeringen utfärda direktiv för det fortsatta arbetetmed värmeavtappning från Forsmark enligt vissa i motionen angivna riktlinjer.Följande riktlinjer presenteras: Projektet bör utformas så attintroduktionen av förnybara energikällor stimuleras. Det är väsentligt att manöverväger både projektets storlek och utformning bl. a. i fråga omvattentemperatur i systemet, så att tillskott av solvärme i de kommunalafjärrvärmesystemen kan komma till stånd . Regeringen bör således ta initiativ så att tillstånd förtunnelbygget och avtal om värmeavtappning m. m. bör förenas med krav på enbetydande satsning också på förnybara energikällor i Storstockholmsområdet.Möjligheterna till en förläggning av större anläggningar förkraftvärmeproduktion som ersättning för , när denna reaktor skallbörja leverera elkraft eller avvecklas, bör ytterligare undersökas. Frågor omhamnförhållanden m. m. måste få sitt svar. Det bör också klarläggas i vilken utsträckning andraalternativ kan bli verklighet tillsammans med och denparallella satsningen på förnybara energikällor. Det gäller t. ex. det s. k.Nynäsprojektet. Med hänvisning till dessariktlinjer föreslår motionärerna att skall som sin mening geregeringen till känna att om tillstånd senare ges till ett modifieratForsmarksprojekt detta skall förenas med krav på en satsning också på förnybaraenergikällor i . Vidare önskar de att i enframställning till regeringen skall ställa sig bakom deras synpunkter på stödför ytterligare studier av . Regeringen borde skyndsamt lämnariksdagen erforderligt beslutsunderlag för detta projekt enligt de intentionersom förts fram i motionen. Likartade synpunkter på vikten av att utveckla och användaförnybara energikällor för värmeförsörjningen förs fram i motion 1980/81:1781.Motionärerna är emellertid mycket kritiska till Forsmarksalternafivet. NU1980/81:60 83 föreslår att skall uttala att storstädernasvärmeförsörjning bör utformas på ett sätt som så väl som möjligt uppfyller deövergripande energipolitiska målen om avveckling av kärnkraften,energihushållning, minskat oljeberoende och övergång till uthålliga, helstinhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Imotionen hävdas att värmepumpar och anordningar för att utnyttja solvärme börspela en viktig roll i storstädernas värmeförsörjning liksom även naturgaseller syntetgas enligt . Om kol skall användas kan det accepterasendast med höggradig rening. För värmeförsörjning bör defjärrvärmesystem som finns eller är under byggnad utnyttjas. I övriga områdenblir huvudalternativen närvärme baserad på värmepumpar och solvärme vilkenintroduceras successivt. Motionärerna begär att dessa decentraliseradealternafiv skall bli ordentligt utredda innan statsmakterna fattar beslut somrör värmeförsörjning. Önskemål som i allt väsentligt överensstämmer med de nurefererade förs även fram i motion 1980/81:1999 (vpk). a. fördelar och önskar att det ges enallvarlig och positiv prövning. Med anledning av propositionen och samtliga här aktuellamotionsyrkanden vill utskottet framhålla att det beslut som skall fattas omStorstockholms framtida värmeförsörjning får vittgående konsekvenser. Oavsettvilken teknisk lösning som väljs kommer den att krävastora såväl tekniska som ekonomiska resurser. Frågan kan därför inte betraktassom enbart regional utan har även nationell räckvidd. De tre alternativ som presenteras i propositionen ärresultatet av ett omfattande utredningsarbete som ännu ej är fullständigtslutfört. Avsikten är att förslag i frågan skall utarbetas och föreläggasberörda kommunstyrelser för beslut . Utskottet har genom en rad uppvaktningar ochföredragningar - av företrädare för bl. a. vattenfallsverket, STOSEB, och - fått närmare information om möjliga lösningar,främst då värmeöverföring genom en hetvattenledning, stora värmepumpar ochNynäsprojektet. Utskottet vill framhålla att kommunerna har det slutligaansvaret för beslut om värmeförsörjning. Då utformningen avvärmeförsörjningen i storstäderna i hög grad påverkar energiförsörjningär det dock motiverat att statsmakterna ger vissa riktlinjer för kommunernashandlande. Det är däremot inte lämpligt att gör ett bestämt uttalandetill förmån för ett av alternativen. I det fortsatta utredningsarbetet kommersom STOSEB och vattenfallsverket avser även alternativet med stora värmepumpari framtida kombination med närförlagda kraftvärmeverk att studeras ochjämföras med alternativen värme från Forsmark och koleldade anläggningar iStockholmsregionen. Det är angeläget att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt,så att nödvändiga beslut NU1980/81:60 84 om värmeförsörjningen i kanfattas av berörda kommuner. , som kan bli intressant i ett längreperspektiv, bör ytterligare undersökas. De villkor som anges i propositionenmåste uppfyllas. Det alternativ som väljs måste alltså leda till enoljeersättning på ca olja och uppfylla kraven på en godmiljö i . Utskottet utgår från att man i det fortsattautredningsarbetet noga undersöker möjligheterna att använda alternativaenergikällor. I ett längre perspektiv inför kärnkraftsavvecklingen börmöjligheterna beaktas att värmesystem får en sådan utformningatt varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan kan införas. Utskottet föreslår att vad det här har anförts omStorstockholms värmeförsörjning ges regeringen till känna som riksdagensmening. I fråga om Göteborgsvärmeförsörjning ställer sig regeringen avvisande till en lösning som innebärhetvattenavtappning i . En sådan skulle kräva ingrepp i enkärnkraftsanläggning som redan har tagits i drift. Ombyggnaden skulle enligtvattenfallsverket bli komplicerad och möjligen kunna påverka reaktorsäkerheten.Enligt propositionen bör fjärrvärmeförsörjningen i frånslutet av av ett koleldat kraftvärmeverk, av ettkraftvärmeverk eldat med förgasad restolja eller genom ett ökat utnyttjande avspillvärme med hjälp av värmepumpar. Vidare borde, för att oljeberoendet snabbtskall minska, en koleldad hetvattencentral byggas . I motion 1980/81:1976 (s) önskas att i enframställning till regeringen skall uttala sig för att värmeavtappning frånRinghals inte skall komma till stånd. Till följd av sitt läge är Ringhalsuppenbarligen det av alla kärnkraftverk som är minst lämpat förvärmeavtappning, säger motionärerna. Utskottet konstaterar att förslaget i motionen heltstämmer överens med ställningstagandet i propositionen och alltså inte gerriksdagen anledning att vidta någon särskild åtgärd. När det gäller värmeförsörjningen i och avvisasi propositionen det s. k. , som innebär värmeavtappning frånkärnkraftverket i . Liksom i fråga om skulle det enligtpropositionen bli fråga om ingrepp i en kärnkraftsanläggning som är i drift,med de risker och kostnader som detta kan innebära. Ytterligare skäl som angesmot att byggs om för värmeavtappning är den relativt korta tid somverket skulle användas för detta ändamål. Det bör enligt propositionen finnasgoda förutsättningar för att tillgodose fjärrvärmebehov genomkoleldade anläggningar. Möjligheterna att utnyttja spillvärme genom användningav värmepumpar sägs också böra beaktas, I tvåmotioner förordas värmeavtappning från , I motion NU1980/81:60 85 1980/81:851 önskas att regeringen skall ta initiativ tillöverläggningar med samt och Lunds kommuner så att det s, k,kommer till stånd. Enligt hemställan i motion1980/81:1976 (s) bör regeringen uppta förhandlingar med omförutsättningarna för värmeavtappning i , I motion 1980/81:851åberopas uttalanden i proposition 1978/79:115 enligt vilka överföringen avvärme från de båda kärnkraftsblocken i till och är detprojekt som är bäst utrett och som torde medföra minsta risker från teknisk ochekonomisk synpunkt. Motionärerna påpekar också att detta alternativ skulleväsentligt kunna förbättra den svenska handelsbalansen, I propositionenredovisas att förelåg , Det visade sig lönsamt iförhållande till lokala kraftvärmeverk under förutsättning att elbortfallet vidvärmeavtappning i ersätts med ny kärnkraft. Om däremot kärnkraftsutbyggnadenskulle begränsas till tolv block borde enligt utredningens bedömningvärmebehovet i och täckas genom utbyggnad av koleldadekraftvärmeverk. Frågan om fjärrvärmeförsörjningen i och harutretts av en expertgrupp med företrädare för energiverk. Lunds tekniskaverk och , Enligt ett pressmeddelande har dennaexpertgrupp till den gemensamma ledningsgrupp som utsetts av de båda kommunernaoch överlämnat en rapport med alternativa lösningar förfjärrvärmeförsörjningen i området. Gruppen har kommit till följande resultat. Det klart bästa alternativettotalekonomiskt sett när det gäller att trygga Malmö-Lundregionensfjärrvärmeförsörjning är att bygga ut med ett koleldatkraftvärmeverk på (MW) el och 500 MW värme samt bygga enhetvattenledning för 200 MW värme till , Det klart sämsta alternativet är att bygga omBarsebäcksverket, Räknat penningvärde blir detta hela 920 milj, kr,dyrare än utbyggnaden av , Vid ogynnsam utveckling avbränslepriserna och elkonsumtionen kan detta belopp stiga till 1,5 miljarderkronor. De andratvå alternativ som expertgruppen har studerat är: Ett koleldat kraftvärmeverk på 100 MW el och 200 MW värme påÖn i och ett koleldat kraftvärmeverk på 60 MW el och 120 MW elvärme iLund utan hetvattenledning till , Ett koleldat kraftvärmeverk på 100 MW el och 200 MW värmepå Ön i , ombyggnad till koleldning av fjärrvärmeaggregatet i Öresundsverketoch hetvattenledning för 150 MW till , Av dessa två alternativ ställer sig det förstnämnda 340milj, kr, dyrare än att bygga ut och det andra alternativet 550milj. Det meddelas att utredningen nuarbetar vidare med dels alternativet att byggs ut med engemensam anläggning för , dels ett alternativ enligt vilketMalmö och går skilda vägar. Emellertid finns, framhåller ledningsgruppen.Barsebäckslösningen kvar, utredd och kostnadsberäknad samt möjlig att tillgripaom staten av NU1980/81:60 86 andra skäl skulle finna det möjligt att finansieraprojektets merkostnader. Utskottet konstaterar att utredningarna om hurfjärrvärmeförsörjning för och skall lösas kommer att fortsätta. Detfinns, anser utskottet, i detta läge inte anledning för att göranågon framställning till regeringen på grundval av de berörda motionerna. I mofionerna 1980/81:851 och1980/81:1489 pekas på möjligheterna att inom trädgårdsnäringen användaspillvärmen från , dvs. det vatten som har använts för att kylareaktorerna där. Detta är enligt motionärerna angeläget av regionala ochsysselsättningspolitiska skäl. 1 motion 1980/81:851 erinras om planer somutarbetats på att utnyttja spillvärmen för att via värmeväxlare värma upp storaväxthus som skulle anläggas i närheten av . Motionärerna vill attregeringen skall uppdra åt lantbruksstyrelsen att ta upp diskussionermed representanter för och trädgårdsnäringen om möjligheterna attutnyttja spillvärme. En skyndsam undersökning om spillvärmenfrån kan utnyttjas för uppvärmning av skilda trädgårdsanläggningarförordas i motion 1980/81:1489.