bet · G401KrU26 · 1980-12-31 00:00:00 — synnerhetgenom att alla nu förekommande stöd är selektiva. Ett första steg på vägen motett återställande av balansen inom kultursektorn måste därför vara att såvittmöjligt göra stöden generella. Dettaär inom vissa sektorer enkelt. Litteraturstödet, som f n. tillfaller utgivarna,skulle liksom tidskriftsstödet och distributionsstödet med fördel kunnaersättas av en generell momsbefrielse för tidskrifter och böcker, där den vidförsäljningen uttagna mervärdeskatten i stället tillföll utgivare och försäljare. Andraav statens kulturråds stödåtgärder är svårare att omforma till generella stöd.Det är exempelvis uppenbart omöjligt att helt generellt ge pengar till alla somsäger sig utgöra teatergmpper eller orkestrar. Motionärernaförordar som en första åtgärd en noggrann utvärdering och omprövning av statenskulturråds verksamhet under de gångna sex åren. Vid en sådan granskning börinte bara belysas positiva och negativa effekter av verksamheten utan den börockså ge underlag för alternativa och mer generellt verkande former föroffentligt stöd åt kulturiivet än de nuvarande. IJpPgifteri anslutning till motionerna Behovetav åtgärder som syftar fill att stödja kulturarbetare i deras arbete har undersenare år aktualiserats i olika sammanhang. Inriktningen av statens insatserbehandlades utförligt i proposition 1975/76:135 om den statliga kulturpolitiken3 i vilken lades fram en rad förslag om förbättringar av konstnärernas villkor.På grundval av förslagen i propositionen antogs vid riksdagsbehandlingen (KrU1975/76:35, rskr 1975/76:355) principen att samhällets åtgärder i första handbör inriktas på att öka arbetstillfällena för konstnärer och förbättramöjligheterna att använda konstnäriiga verk. Kultumtskottet konstaterade ianslutning härtill att sådana åtgärder i sig innebär att konstnärerna får ökademöjligheter att uppnå ett rimligt ekonomiskt utbyte av sin konstnärligaverksamhet. åtgärder låg därför i linje med riksdagsuttalanden som gjorts1972 och 1973 om att det allmännas insatser för kulturskaparna i första handbör ha formen av ersättning för utfört arbete. Vidare konstaterades att det vidsidan av åtgärder med nämnda inriktning troligen alltid skulle komma attbehövas direkta insatser för att stödja och stimulera konstnäriig verksamhet. Därefterhar behovet av särskilda åtgärder för kulturarbetarna aktualiserats inom bl.a. skatte- och avgiftsområdet. Vissa beslut har fattats för att komma tillrätta med delproblem i detta hänseende. Ett exempel härpå är den vid riksmötet1978/79 antagna lagen (1979:611) om upphovsmanna-konto, genom vilken bl. a.kulturarbetare kan få uppskov med beskattning av den del av inkomsten som sättsin på ett särskilt konto i bank. Därigenom kan inkomsterna i skattehänseendefördelas jämnare i tiden. KrU 1980/81:26 22 Riksdagenhar också beslutat att konstnärer och andra som uppbär vissa skattepliktigabidrag skall kunna tillgodoräkna sig bidragen som pensionsgrundande inkomstinom den allmänna försäkringen (prop. 1978/79:202. SfU 1978/79:25, rskr1978/79:409). Med anledning av bl. a. skrivelser från KLYS samt ienlighet med önskemål (KrU 1978/79:26. rskr 1978/79:261) tillkalladeregeringen en kommitté med parlamentariskt inslag som hartill uppgift att göra en samlad översyn av de olikr regler på skatte- ochsocialförsäkringsområdena m. m. vilka har betydelse för kulturarbetare ochuppfinnare. Kommittén antog benämningen kulturskattekommittén. Enligt direktiven(Dir 1979:115) bör kommitténs arbete i första hand inriktas på inkomstskatte-och socialförsäkringsreglerna för de fritt verksamma yrkesutövarna. Kommitténges dock frihet att under vissa förutsättningar föreslå ändringar även i frågaom de kulturarbetare och uppfinnare som är anställda. att denskatte- eller avgiftsmässiga bedömningen av en kulturarbetares verksamhet fårdirekta följdverkningar på andra områden än skatte- och försäkringsområdena ärkommittén oförhindrad att lägga fram förslag även på dessa områden. Även iövrigt bör kommittén vara fri att ta upp frågor som nära ansluter till skatte-och avgiftssystemet, om kommittén finner att dessa frågor och skatte- ochavgiftsfiågorna bör lösas i ett sammanhang. Kommittén bör däremot inte behandlafrågor som avser mervärdeskatt. Dessa frågor behandlas nämligen avmervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05). Idirektiven förutsätts vidare att kommittén inte skall föreslå någon allmänomläggning av skatte- och avgiflsreglerna för egenföretagare utan inrikta sittarbete pä de problem som är specifika för kulturarbetare och uppfinnare. Vadbeträffar principerna för inkomstberäkningen har kommittén att ur olikaaspekter undersöka behovet av ändringar. Kommittén förklaras vara oförhindradatt överväga om en lösning i enlighet med KLYS förslag kan vara motiverad, dvs.att fritt verksamma kulturarbetares inkomster inte skall behandlas som inkomstav rörelse utan skall hänföras till ett särskilt inkomstslag. Förslag tillregler för inkomstberäkningar m. m. skall i så fall Utarbetas av kommittén. Kommitténsuppdrag omspänner även frågor om avdrag och avgifter. I sistnämnda avseende harkommittén med förtur behandlat och redovisat förslag avseende samordning avegenföretagares skatter och socialförsäkringsavgifter i ett delbetänkande (DsB 1980:15). En annan fråga kommittén har att överväga är huruvida skyldighetenatt eriägga egenavgifter i ökad omfattning kan läggas över på uppdragsgivarna. KrU 1980/81:26 23 Sedan1978 utgår utställningsersättning, dvs. ersättning till konstnärerna för att deställer sina verk till förfogande för utställningar. Denna ersättning gällerdock endast statliga utställningar. har utrett hur statenskulle kunna stödja även och enskild utstätlningsverk-samhet.Utredningens resultat har presenterats i rapporten tillkonstutställningsverksamhet (1979:2). Där konstateras att det finns ett stortbehov av att förstärka bildkonstens roll i samhället genom insatser av fleraolika slag. Ett första syfte med stödet är att göra det möjligt att införa enutställningsersättning vid utställningar som staten inte har ansvar för. Denensamrätt att förfoga över ett litterärt eller konstnärligt verk som enligtupphovsrättslagen tillkommer verkets upphovsinan är inskränkt i olikaavseenden. Sålunda krävs inte upphovsmannens tillstånd för att offentligt visaexemplar av konstverk som har utgivits eller överlåtits av upphovsmannen.Konstnärernas riksorganisation m. fl, har krävt attersättning skall utgå även när verk visas på detta sätt vid offentligförevisning. uttalade sig 1976 för att frågan om sådan ersättning, s.k. visningsersattning. skulle studeras ingående i syfte att klarläggamöjligheterna att konstruera ett system som ger bildkonstnärerna ersättning föratt verk som är i upphovsmannens ägo visas offentligt. 1 arbetetmed denna fråga borde dess samband med frågorna om konstnärernas upphovsrattoch förhandlingsrätt beaktas. Regeringentillkallade 1977 en särskild utredare med uppgift att klarlägga frågor som rörvisningsersättning. Utredningenom visningsersättning har lagt fram sitt betänkande (Ds U 1981:3)Visningsersättning ät bildkonstnärer. Utredningen föreslår att ett system medvisningsersättning åt bildkonstnärer möjligt införs. Enligt utredningenbör ersättningen omfatta konstverk som förvärvats av staten, kommunerna ochlandstingskommunerna samt vissa museer. Utredningen har inte funnit det möjligtatt föreslå ett ersättningssystem som grundar sig på vad som faktiskt visasoffentligt. Ersättningen bör i stället beräknas enligt ett starkt förenklatsystem, som huvudsakligen bygger på förvärvet av konst. Enligt utredningen börde medel som beräknas genom visningsersättning förvaltas av en särskild fond,. För finansiering av reformen föreslås att de medelsom den nuvarande konstnärsnämnden har för sin verksamhet när det gäller bild-och formkonst - f n. 14 milj. kr. - förs över till den nya fonden. Utskottet Regeringens förslag i fråga ombiblioteksersättningens grundbelopp KrU 1980/81:26 24 innebäratt de belopp av statsmedel som förs över till författarfonden den 1 januari1981 skall höjas på följande sätt. Beloppen för originalverk höjs från 30 till32 öre för hemlän och för referensexemplar och beloppenför översatta verk för hemlån och förreferensexemplar. Det förutsätts att det skall ankomma på regeringen att efteröverläggningar med berörda upphovsmannaorganisa-tioner besluta om reglerna förfördelningen av det totalbelopp som tillförs författarfonden. Imotion 960 (vpk) yrkas på en ökning av grundbeloppet för svenskt originalverktill . 1 propositionen uttalar föredragande statsrådet att. han trots.detrådande ekonomiska läget funnit det motiverat att åstadkomma en uppräkning avbiblioteksersättningen . betonas att denna uppräkningmöjliggjorts genom omprioriteringar inom kultursektorn. Utskottet kan intetillstyrka någon höjning av ersättningsbeloppens storlek utöver vad somföreslagits i propositionen. Utskottet avstyrker alltså yrkande 1 i motion 960och därmed också yrkande 2 om en höjning av anslaget med I milj. kr. utöver detbelopp som föreslagits i propositionen. Enligtmotion 960 bör också begära att regeringen utarbetar en plan 1985 återställa biblioteksersättningens värde till den nivåersättningen hade 1975 (yrkande 3). Motionärerna utgår i sin argumenteringfrån de förslag för en justering av biblioteksersättningens grundbelopp i taktmed den allmänna inkomstutvecklingen som förts fram av styrelsen för Sverigesförfattarfond och som stötts av KLYS. Med hänvisning till beräkningar överbiblioteksersättningens sjunkande reella värde hävdas i motion 949 (s) attsamhället bör ta ansvar för en bibehållen realnivå på ersättningar ochersättningsbetonade bidrag som utgår till kulturarbetare för utnyttjande avderas verk. Det tillkännagivande till regeringen som begärs i motionen avserockså ett uttalande om att anslagsmedlen bör förstärkas sä att de institutionersom förvaltar ersättningarna (motsv.) kan eriägga socialförsäkringsavgifter påutgående beskattade ersättningar och bidrag. Motionen innehåller även principiella synpunkter påkulturarbetarnas ställning och ekonomiska villkor. bör enligtmotionärernas mening begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslagangående utställnings- och s. k. visningsersättning. Vad först gäller frågan om storieken på utgåendeersättningar har denna ett samband med de upphovsrättsliga reglerna och fråganom förhandlingsrätt för upphovsmännen till litterära och konstnärliga verk. Ipropositionen om den statliga kulturpolitiken 3 (prop. 1975/76:135) behandladesönskemål om att upphovsrättslagen skulle ändras så att där anges att upphovsmännenhar rätt till ersättning för att deras verk lånas ut frän biblioteken. En sådanlagfäst biblioteksersättning skulle ge dem rätt att förhandla om KrU 1980/81:26 25 Några förändringar av biblioteksersättningens karaktär förordadesemellertid inte i propositionen, bl. a. med hänsyn till den då föreståendeöversynen av upphovsrättslagstiftningen. hade i sin behandlingav nämnda proposition att ta ställning till ett motionsyrkande omförhandlingsrätt för kulturskaparna. Detta behandlade utskottet i samband medmotioner om visningsersättning. Utskottets och ställningstagande ihithörande frågor (KrU 1975/76:35. rskr 197.5/76:355) utmynnade i ett uttalandetill regeringen om att frågan om visningsersättning borde studeras ingående,varvid även frågorna om konstnärernas upphovsrätt och förhandlingsrätt bordebeaktas. Somtidigare redovisats har utredningen om visningsersättning lagt framsitt betänkande. Utredningen föreslår att ett system med visningsersättning åtbildkonstnärer införs möjligt. I betänkandet redogör utredningen förgällande regler om upphovsrätt och rätt till fotografisk bild och hänvisar tillatt lagstiftningen om upphovsrätt och fotografirätt . ses över av upphovsrättsutredningen.Särskilt framhålls att regeringen till sistnämnda utredning för övervägandeöveriämnat en skrivelse från KLYS om förhandlingsrätt för upphovsmännensorganisationer. Utskottetvill med anledning av motionerna 949 och 960 erinra om att biblioteksersättningensgrundbelopp höjts och vid bifalltill propositionen kommer att höjas även 1981. Utskottet anser det angelägetatt ersättningarna till kulturarbetarna följer den allmänna löneutvecklingen isamhället men finner det inte möjligt för staten att utfärda garantier i dettaavseende. Utskottet avstyrker motion 960 om en planmässigökning av biblioteksersättningens grundbelopp fr. o. m. /83. Vad därefter beträffar de problem på skatte- ochavgiftsområdet som tas upp i motion 949 kan utskottet inte finna annat än attde omfattas av det utredningsarbete som pågår inom kulturskattekommittén. Somframgår av direktiven, vilka i nu aktuella delar återgivits i det föregående,ingår det i kommitténs omfattande utredningsuppdrag att - bl. a. mot bakgrundenav förslag från KLYS - söka finna lösningar på de olika problem som ärförknippade med att de fria kulturarbetarna i skatte- och avgiftshänseendebetraktas som rörelseidkare. Kommittén bör också överväga huruvida skyldighetenatt erlägga egenavgifter i ökad omfattning kan läggas över på uppdragsgivarna.Utskottet förutsätter att de problem som aktualiserats i motionen kommer attbelysas och prövas av kommittén. Nägra preciseringar av direktiven erfordrasenligt utskottets bedömning inte för att så skall bli fallet. Enligt motion 949 bör begära attregeringen skyndsamt lägger fram förslag angående utställningsersättning ochvisningsersättning. Föredragande statsrådet har i budgetpropositionen uttalatatt han anser att KrU 1980/81:26 26 ställningstagandetill dessa båda ersättningsfrågor bör ske . Utskottet noterar medtillfredsställelse att förutsättningar för en snar behandling nu föreliggersedan utredningen om visningsersättning som tidigare nämnts presenteratsina förslag. Någon särskild begäran av om skyndsam behandling finnerutskottet inte erforderiig. Medhänsyn till vad utskottet anfört avstyrker utskottet motion 949 om etttillkännagivande till regeringen angående ersättningar till kulturarbetare förutnyttjande av deras verk. Motion1261 (c) avser huvudsakligen stödet till bildkonstnärer, vilket motionärernafinner alltför splittrat. Enligt motionärernas uppfattning behövs en översyn avorganisationen för handhavandet av det statliga stödet. Detdirekta statliga stödet till denna konstnärsgrupp består dels avkonstnärsbidrag och projektbidrag, dels av inkomstgarantier för konstnärer.Konstnärsbidrag och projektbidrag fördelas av konstnärsnämnden. Innehavare avinkomstgaranti utses av regeringen efter förslag av konstnärsnämnden. Utskottetvill med anledning av yrkandet om en översyn av de organisatoriskaförhållandena först erinra om att hithörande frågor vad beträffar såväl stödtill bildkonstnärer som till andra grupper inom kulturområdet ingåendeövervägdes i samband med de kulturpolitiska reformerna . Defrågor motionärerna främst inriktat sig pä behandlades av våren 1976dä beslut fattades om bl. a. inrättande av konstnärsnämnden. Vidare bör nämnasatt statskontoret fått regeringens uppdrag att se överkonstnärsnämndens administrativa rutiner och former för handläggningen avbidragsärenden. Resultatet av denna översyn beräknas föreligga i juni 1981.Utskottet vill också peka pä att förslaget om visningsersättning åtbildkonstnärer, om det genomförs enligt utredningens intentioner, förutsätterinrättande av en bildkonstnärsfond som avses överta den del avkonstnärsnämndens verksamhet som avser bild- och formkonst. Statliga åtgärder inriktas också pä att öka dekonstnärliga insatserna i samhällsmiljön. a. anvisas särskilda medel tillförvärv av konst för statens byggnader m. m. Vidare utgår statligt stöd tillverksamhet i olika former som syftar till att främja intresset för bildkonst.Nu berörda insatser görs via ett stort antal institutioner. Att så är falletkan förutsättas främja variation och mångfald inom det konstnärliga området. Detligger också i linje med det kulturpolitiska målet att decentraliserakulturlivet och med motionärernas önskemål om spridning av stödet. Med hänsyn till det anförda anser utskottet inteatt det är motiverat att begär någon översyn av organisationen av detstatliga stödet till konstnärerna, varför motion 1261 avstyrks. 1motion 1864 (m) förordas genomgripande förändringar av det statliga KrU 1980/81:26 27 Motionärerna anser att betydande problem uppkommit genom attalla nu förekommande stödformer är selektiva. De uttalar sig för stöd avgenerell natur och anser att syftet bör vara att på i så hög gradsom möjligt frikoppla kulturen från statlig och annan offentlig finansiering.Enligt yrkande I i motionen bör hos regeringen begära förslag om attdet nuvarande litteratur- och tidskriftsstödet omvandlas till en nedsättningav mervärdeskatten för böcker och tidskrifter. Statligtlitteraturstöd infördes /76. Del system som då valdes förstödets utformning byggde pä ett omfattande utredningsmaterial som lagts framav litteraturutredning. I betänkandet (SOU 1974:5) Boken redovisadeutredningen bl. a. sina överväganden beträffande en eventuell momsbefrielse förbokbranschen och konstaterade därvid att ett stöd som relaterades tillomsättningens storlek skulle komma att till största delen tillfalla den redanlättsålda litteraturen och inte främja de delar av utgivningen som verkligenbehövde ett stöd. Utredningen avvisade tanken på att befria böcker frånmervärdeskatt med den huvudmotiveringen att inte ens betydande belopp kundegarantera kulturpolitiskt positiva effekter, dvs. främja en mångsidigbokutgivning med bredd och kvalitet. Frågan om formerna för ett statligt litteraturstödfick en ingående behandling då tog ställning till det förslag häromsom presenterades i propositionen om den statliga kulturpolitiken 2 (prop.1975:20. KrU 1975:12, rskr 1975:201). Därvid kom frågan om graden avselektivitet i de olika stödformerna i förgrunden. De försöksvis tillämpadestödformer för olika kategorier av litteratur som riksdagsbeslutet ledde tillanalyserades och utvärderades sedan det varit i funktion . Den analysav litteraturstödets effekter och prövning av stödformerna som presenterades ibetänkandet (Ds U 1977:14) Statligt litteraturstöd föranledde emellertid intenägra mer genomgripande förändringar av litteraturstödet (prop. 1977/ 78:99,KrU 1977/78:22, rskr 1977/78:274). F. n. studeras litteraturstödets effekter påprisutvecklingen av bokbranschutredning, medan en mer allmänutvärdering av stödordningarna görs av . Vad beträffar befrielse från mervärdeskatt förkulturtidskrifter övervägdes denna fråga av 1976 årskulturtidskriftsutredning. 1 överensstämmelse med utredningens förslagförordades inte någon generell befrielse från mervärdeskatt för sådanatidskrifter i proposition 1976/77:82 om stöd till kulturtidskrifter. Riksdagenbiföll propositionen i alla delar (KrU 1976/ 77:38, rskr 1976/77:219). Inriktningen och formerna för det statligalitteraturstödet har således prövats av statsmakterna under1970-talet, medan formerna för stödet till kulturtidskrifter behandladessenast . 1 dessa sammanhang har frågan om mervärdeskatt på böcker resp.kulturtidskrifter uppmärksammats. Utskottet anser inte att vad som anförts imotion KrU 1980/81:26 28 1864ger anledning att från kulturpolitiska utgångspunkter begära förslagfrån regeringen om radikalt ändrade former för det statliga litteratur- ochtidskriftsstödet. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande I i motion 1864. Isamma motion föreslås att en granskning görs av de statliga stödinsatserna påkulturområdet (yrkande 2). Den förordade granskningen bör enligt motioneninnefatta en noggrann utvärdering och omprövning av verksamhetsedan rådets tillkomst 1974. Medanledning av detta yrkande vill utskottet upplysa om att påbörjaten intern översyn av rådets organisation. Översynen avser att belysa bl. a.effektiviteten i rådets arbete, budgetprocessen samt rådets organisation medavseende på såväl förtroendemannasidan som kansliorganisationen. Vidarebör uppmärksammas den kontinuerliga utvärdering och uppföljning av de statligastödinsatserna på kulturområdet som sker inom bl. Som exempelkan nämnas rådets rapporter om stödet till kulturprogram inom föreningslivetoch om statsbidrag för experiment och utvecklingsarbete inom kulturellverksamhet bland amatörer samt de tidigare nämnda analyserna ochutvärderingarna av litteraturstödet. Utskottetförutsätter att en granskning av de statliga stödinsatsernas effekterfortlöpande sker utan särskilda påpekanden från sida. Med hänsynhärtill och till nämnda översyn av organisation avstyrkerutskottet yrkande 2 i motion 1864. Åberopande det anfördahemställer utskottet 1. att med bifall till proposition 1980/81:100 och med avslagpå motion 1980/81:960 yrkande I godkänner vad i propositionen anförts ombiblioteksersättningens grundbelopp. 2. att med bifall till proposition 1980/81:100 och med avslagpå motion 1980/81:960 yrkande 2 till Ersättning åt författare m.fl. förutlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /82 anvisar ettförslagsanslag av . 3. att avslår motion 1980/81:960 yrkande 3 om en plan föråterställande av biblioteksersättningens värde och motion 1980/ 81:949 omersättningen till kulturarbetare för utnyttjande av deras verk, 4. att avslår motion 1980/81:1261 om det statliga stödet tillkonstnärer, 5. att avslår motion 1980/81:1864 om det statliga stödet påkulturområdet. KrU 1980/81:26 29 Teater,dans och musik Regeringen har under punkt B 9 (s. 29-32)föreslagit att till Bidrag till för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motion1980/81:1257 av m. fl. (s) vari - med hänvisning till vad somanförts i motion 1980/81:1251 - såvitt nu är i fråga yrkas 20.att fill Bidrag till för / 82beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 3 000 000 kr.förhöjt reservationsanslag av . Utskottet,som får erinra om vad utskottet under punkt 3 anfört med anledning av motion1257, tillstyrker regeringens förslag och avstyrker därmed den i nämnda motionföreslagna anslagshöjningen med . att med bifall till proposition1980/81:100 och med avslag på motion 1980/81:1257 yrkande 20 till Bidrag tillSvenska för /82 anvisar ett reservationsanslag av . 8.Bidrag fill Operan och Dramatiska teatern. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt B 10 (s. 32-35) och hemställer att till Bidrag till Operan ochDramatiska teatern för /82 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt Bil (s. 35-38) föreslagitriksdagen att till Rikskonsertverksamhet för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1980/81:439 av Per () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande KrU1980/81:26 30 fortsatt försöksverksamhet med ett ökat regionaltansvarstagande och samordning inom musikomrädet. 1980/81:1257 av m.fl. (s) vari - med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81: 1251 -såvitt nu är i fråga yrkas 18. att till Rikskonsertverksamhet /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslagmed . förhöjt reservationsanslag av , varvidanslagsposten 1 skall utgå med , 1980/81:1856 av m.fl. (m. c, fpl vari. såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om ändrade direktiv till Rikskonserter. Med anledning av motion 439 har deninom kultinrådet verksaiimia utredningen angående den regionalaniusikplaneriugen inkommit till utskottet med en skrivelse. Som stöd för det i motion 1257framförda yrkandet om en anslagshöjning med 1.5 milj. kr. har i motion 1251uttalats att Rikskonsertcr har en väl utvecklad musikverksamhet för barn ochungdom och att det finns goda förutsättningar för att ytterligare utveckladenna och därmed öka möjligheterna för barn och ungdom att uppleva olikaformer av musik. Att verksamheten ofta är inriktad på de små barnen fiamhällermotionärerna som särskilt viktigt. Utskottet, som får erinra om vad utskottet under punkt 3anfört med anledning av motion 1257. kan inte tillstyrka den i denna motionföreslagna höjningen av anslaget till Rikskonserter.