bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — 1975:103 s. 278) gjorde föredragande statsrådet elluttalande av innebörd att 50/50-bolag skulle omfattas av koncernbegreppet.Delta uttalande har i olika sammanhang utsatts för kritik, senast vidriksdagsbehandlingen av proposition 1977/78:41 (LU 1977/78:8) om ändring iaktiebolagslagen. Det har därvid bl. a. gjorts gällande atl uttalandet om tolkningenav koncernbegreppet strider mot lagtexten och därför inle kan vara vägledande.Vidare bar framhållits att ett koncernbegrepp som omfattar 50/50-bolag ärolämpligt i redovisningssammanhang. 1 proposition 1977/78:41 framlades förslag som bl. a. syftadetill atl undanröja de ölägenheter som från redovisningssynpunki visatsföreligga när koncernbegreppet omfattar 50/50-bolagen. I sill av riksdagengodkända belänkande (LU 1977/78:8) med anledning av propositionen framhöll lagutskottetall del inte kunde råda något tvivel om atl lagstiftarens syfte vid tillkomstenav ABL var att med uttrycket bestämmande inflytande i ABL:s koncerndefinitionskulle avses även fall då ägarebolagel har blott en negaliv bestämmanderätt.All en utvidgning av koncernbegreppet var åsyftad kom dock enligt utskottetinle lill klarl uttryck i lagen. Utskottet ansåg all del var i hög gradangelägel atl rättsläget klarlades genom en uttrycklig bestämmelse. Isammanhanget log ulskotlel också upp frågan vilken räckvidd koncernbegreppetlämpligen borde ha och framhöll därvid alt en begränsning av koncernreglernastillämpningsområde var förenad med åtskilliga problem. Inle heller innebördenav det nuvarande koncern- LU 1980/81:4 27 begreppetvar enligl utskottet invändnrngsfri. Oavsett vilket koncernbegrepp som bordeges företräde måste emellertid etl klarläggande ske av rättsläget. Med hänsynhärtill ansåg utskottet atl koncernbegreppets räckvidd borde övervägas närmareoch mer ingående än som skedde vid lagstiftning. I samband härmedborde det regelsystem i ABL och annan lagstiftning, bl. a. på delarbetsrällsliga området, som anknyter lill koncerndefinilionen ses över. Vadulskotlel sålunda anfört gav som sin mening lill känna för regeringen(rskr 1977/78:112). Medanledning av begäran fick bolagskommittén genom till-läggsdirektiv iuppdrag att utreda frågan om en ändamålsenlig utformning av delakliebolagsrällsliga koncernbegreppet i vad avser 50/50-bolag. följande behandlar utskottet den föreslagna utformningen av koncernbegreppetförsl såvitt avser det associationsrätlsliga området och därefter förslagetsåvitt del berör den arbelsrältsliga lagstiftningen. 50/50-bolageni associationsrätten Förslaget i proposition 143, all koncernbegreppet ienlighet med vad kommittén förordat inle skall omfatta 50/50-bolagen, innebärlagtekniskt all 1 kap. 2 § andra stycket ABL ändras så alt koncernförhållandeskall föreligga om etl aktiebolag i annat fall än som avses i första stycket pågrund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensamt har ett bestämmandeinflytande över en juridisk person och en betydande andel i resultatet av dessverksamhet. 1anslutning lill del anförda vill utskottet erinra om atl del i propositionenframlagda förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag innehållerregler för koncerner, där handelsbolag och vissa andra juridiska personer ochenskilda näringsidkare har underordnade förelag. I lagförslaget har definitionenpå en sådan koncern utformats efter mönster av ABL, vilket bl. a. innebär atl50/50-bolagen inle heller kommer alt omfattas av detta koncernbegrepp. Iproposition 144 med förslag lill nya redovisningsregler för ekonomiskaföreningar m. m. föreslås bl. a. att i lagen om ekonomiska föreningar införssärskilda regler för koncerner med en ekonomisk förening som moderförelag. Äveni detta lagförslag har koncerndefini-fionen utformats med utgångspunkt frånABL. 1likhet med departementschefen anser utskottet atl övervägande skäl talar molall i koncernredovisningssammanhang behandla 50/50-bolag som koncernföretag.Bl. a. kan en koncernredovisning som omfattar 50/50-bolag ge en felaktig bildav koncernens ställning som helhet. En möjlig lösning av de problem påredovisningsområdet som ett mera vidsträckt koncernbegrepp innebär kansjälvfallet vara atl redovisningsreglerna utformas så alt 50/50-bolag inleomfattas av dem. Enligt utskottets mening framstår det emellertid som angelägetatl koncernbegreppet inom akliebolagsrätlen är enhetligt. När del gällerövriga regler i ABL med anknytning lill koncernbegreppet, saknas del, somnärmare utvecklas i proposition 143 LU1980/81:4 28 (s. 72 och 73), tillräckliga skäl atl låta 50/50-bolagenräknas som koncernföretag. Utskottet tillstyrker alltså förslaget iproposition 143 i nu aktuell del. Utskottet tillstyrker vidare aUkoncerndefinilionen i förslaget lill lag om årsredovisning m.m. i vissa förelagoch i föreningslagen utformas på motsvarande sätt. 50/50-bolag i arbetsrätten Enligt 4§ lagen omanställningsskydd får arbetstagare vid beräkning av anställningstidlillgodoräkna sig den sammanlagda anställningstiden hos olika arbetsgivare inomsamma koncern. Anställningstidens längd har i sin lur betydelse enliglanslällningsskyddslagen, bl. a. då del gäller lurordningen vid uppsägning pågrund av arbetsbrist och vid permittering, företrädesrätten till nyanställning och vid återintagning efter permittering samt uppsägningstidenslängd. Enligt förarbetena (prop. 1973:129 s. 136) åsyftades med uttrycketkoncern i anställningsskyddslagen sådan gemenskap mellan aktiebolag som angavsi aktiebolagslag (med undantag för alt enligl anställningsskyddslagenäven andra juridiska personer än aktiebolag kan vara moderföretag). Enligl lagen (1974:981) om arbetstagares rätt lillledighet för utbildning (studieledighelslagen) har en arbetstagare rätt lillledighet för utbildning, om han under viss lid varit anställd hos arbetsgivaren.Vid bestämmande av anställningstid skall medräknas lid under vilkenarbetstagaren har varit anställd hos något annat företag inom en koncern somarbetsgivaren tillhör. I motiven (prop. 1974:148 s. 65) framhölls atl sammaprinciper bör fillämpas som i 4§ anställningsskyddslagen då del gällerberäkningen av anställningstidens längd. Även enligl lagen (1978:410) om rätt lill ledighet förvård av barn, m. m. (föräldraledighelslagen) krävs för ledighet som regel vissanställningstid. Vid beräkningen av anställningstid tillämpas 4Sanställningsskyddslagen. Enligl semesleriagen kan intjänade semeslerförmåner följamed vid byte av anställning inom samma koncern. Enligt förarbetena (prop.1976/77:90 s. 204) avses med koncern i semeslerlagen sådan koncernbildning somfaller under koncerndefrnitionen i den då gällande aktiebolagslagen (dock medden skillnaden att moderföretaget kan ha annan juridisk form än aktiebolag). Enligt lagen om styrelserepresenlalion för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar (LSA) har de anställda i en koncern medminst 25 arbetstagare rätt alt utse arbelstagariedamöier i moderföretagetsstyrelse. Det anges i 3 § andra stycket LSA att med koncern förstås i den lagensvenska juridiska personer som enligt bestämmelserna i I kap. 2 § aktiebolagslageneller, såvitt avser ekonomiska föreningar, vid en motsvarande tillämpning avdessa bestämmelser är moderförelag och dotterföretag i förhållande tillvarandra. I lagen(1976: 355) om styrelserepresenlalion för de anställda i bankinsli- LU 1980/81:4 29 lutoch försäkringsbolag finns koncernregler med i huvudsak samma innebörd som iLSA. Bolagskommilténföreslog alt 50/50-bolagssilualionen skulle jämställas med koncernförhållandevid tillämpningen av anslällningsskyddslagen, studieledighelslagen,föräldraledighelslagen och semesterlagen och att uttrycklig bestämmelse häromskulle införas i dessa lagar. innebar förslaget strängt tagetinle annat än att en tidigare lagleknisk oklarhet undanröjdes och altlagreglerna bringades i överensstämmelse med vad som avsågs av lagstiftaren.Som skäl för sin ståndpunkt anförde kommittén vidare att det ter sig naturligtatt en arbetstagare som övergår från det ena företaget till det andra fårtillgodoräkna sig anställningstid i det företag han lämnar respektive fåröverflytta semeslerförmåner. atl den ändring av koncernbegreppet i ABL som kommitténföreslagit borde få vara bestämmande i LSA. En minoritet inom kommittén hävdadedock i en reservation all gällande rätt beträffande koncernbegreppet enligtLSA har den innebörden alt ett koncernförhållande föreligger mellanägarakliebolagen och 50/50-bolagen saml all del från materiell synpunkt ärönskvärt alt 50/50-bolagen omfattas av koncernbegreppet enligt LSA. Ipropositionen framläggs inte några förslag till ändringar av anställningsskyddslagen,studieledighelslagen, föräldraledighelslagen och semeslerlagen. Enligt,departementschefen är det f n. osäkert vad som skall anses vara gällande rätt ifråga om 50/50-bolagen och koncernbegreppet inom del arbelsrältsliga fältet.Inle minst mol den bakgrunden anser han det svårt att överblicka verkningarnaav den särreglering som kommittén har föreslagit. Härtill kommer, fortsätterdepartementschefen, alt kommittén inle har haft anledning all gå närmare in påvilket koncernbegrepp som är del lämpligaste inom arbetsrätten. Denfrågan befinner sig f. n. under utredning i flera arbetsrällsliga sammanhang.Härvidlag hänvisas bl. a. till alt anställningsskyddskommittén (A 1977:01) isitt remissyttrande framhållit all den i anslutning lill sin översyn avanslällningsskyddslagen kommer all behandla skilda frågor med anknytning lillden lagens koncernbegrepp och atl det också kan finnas behov av att merövergripande se över del arbetsrällsliga koncernbegreppet. Vidare pekas på atlnya arbels-räitskommiltén (A 1976:02) också i sill utredningsarbete kommit inpå frågor kring koncernbegreppet. Moldenna bakgrund är det enligl departementschefen för tidigt atl nu genomföra ensärreglering i anställningsskyddslagen med de därtill anslutande lagarna elleri semesleriagen. Frågan bör övervägas närmare inom ramen för pågåendeutredningsarbete. Till dess detta arbete har nått resultat anserdepartementschefen att lagarnas nuvarande koncernbegrepp inle bör rubbas. Delfår ankomma på rättstillämpningen atl ta ställning tilluppkommande definitionsfrågor. Beträffandestyrelserepresentalionslagsliftningen föreslås i proposilio-. LU 1980/81:4 30 nenall del nya koncernbegreppet i ABL skall vara vägledande. Ändringen bör dockinle enligt departementschefen få påverka redan inrättad styrelserepresenlalion.En uttrycklig regel härom föresläs inlagen i övergångsbestämmelserna tilländringen i ABL. 1proposition 144 föreslås, som ovan nämnts, all i föreningslagen införs en nybestämmelse, 1 a§, vari ges en koncerndefinition motsvarande den i ABL. 1samband därmed föreslås atl siyrelserepresenlalionslagen ändras så alt medkoncern i den lagen förstås svenska juridiska personer enligl 1 kap. 2 § ABLeller 1 a § föreningslagen. Imotionen 2025 (s) yrkas - med hänvisning lill vad som anförts av minoriteten ibolagskommittén - att 50/50-bolag skall anses som koncernföretag vidtillämpning av slyrelserepresentationslagen (yrkande 2 delvis). Vadförsl gäller frågan om ändringen av koncernbegreppet i ABL bör fä påverka LSAvill lagutskottet framhålla alt del ler sig mindre logiskt all de anställda iett 50/50-bolag skall medräknas när del gäller atl avgöra om rätt tillstyrelserepresenlalion föreligger i ägareföretagen. Som bolagskommiltén medinstämmande av departementschefen påpekar har 50/50-bolagels anställda inlemera samhörighet med del ena ägarföretaget än med del andra. Av delta skälansluter sig lagulskottel också lill vad arbetsmarknadsutskollel anfört i sittyttrande över propositionen och motionen, nämligen att 50/50-bolagetsanställda inle heller bör kunna påverka valet av arbelstagariedamöier iägarföretagens styrelser. vill i anslutning härtill peka på attden av motionärerna förordade ordningen kan leda lill atlarbelslagariedamölerna i ägarföretagens styrelser utses bland de anställda i50/50-bolaget och alt de anställda i ägarföretagen kommer all saknastyrelseledamöter. Pågrund av det anförda och med hänvisning lill att ändringen i ABL inle påverkarredan inrättad styrelserepresentation anser lagutskottet i likhet medarbetsmarknadsutskottet all förslaget i propositionen bör godtas. Lagutskotleltillstyrker således proposition 143 i förevarande del och avstyrker motion2025 yrkande 2 delvis. Utskottetövergår härefter till frågan om 50/50-bolagen i annan arbetsrättsliglagstiftning. Som tidigare redovisats har koncernbegreppet i ABL betydelse ävenvid tillämpningen av anslällningsskyddslagen och därtill anslutande lagar samlsemesleriagen. Vid riksdagsbehandlingen (LU 1977/78:8) av frågan om detakliebolagsrällsliga koncernbegreppet framhöll lagutskottet därför bl. a. vid bedömningen av koncernbegreppets utformning måste beakta deföljdverkningar som kan uppkomma på det arbetsrällsliga området. Vidareuttalades - som ovan berörts - all det regelsystem i ABL och annan lagstiftningsom knyter an till koncerndefinitionen borde ses över i samband med allkoncernbegreppels räckvidd övervägdes. Somdepartementschefen framhåller är del f n. osäkert vad som skall anses varagällande rätt i fråga om 50/50-bolagen och koncernbegreppet LU1980/81:4 31 inom del arbetsrällsliga fältet. Denna oklarhet torde inleskingras genom att koncernbegreppet i ABL ändras och rättsläget påassociationsrättens område därmed blir delsamma som då aktiebolagslaggällde. Tvärtom synes lagändringen i förening med de uttalanden som görs iproposition 143 kunna medföra alt osäkerheten om koncernbegreppets räckvidd pådel arbelsrältsliga området blir än större. Det ankommer inle på lagutskottet all la ställning lillvilket koncernbegrepp som lämpligen bör gälla vid tillämpningen avanslällningsskyddslagen och därtill anslutande lagar saml semeslerlagen.Enligt utskottets mening är det emellertid både från principiellautgångspunkter och med hänsyn lill de anställdas och förelagens intressenotillfredsställande all en betydande osäkerhet skall behöva råda om50/50-bolagens ställning och all frågor av denna an skall överlämnas tillrättstillämpningen. delar därför arbetsmarknadsutskottetsuppfattning om all del är angelägel atl frågan snabbt ut och löses påell enhetligt sätt. På grund av det anförda och mol bakgrund av vadlagutskottet uttalade bör således en översyn ske av koncernbegreppetsutformning i anslällningsskyddslagen och därtill anslutande lagar saml isemesleriagen. Det får ankomma på regeringen all närmare bestämma formerna föröversynsarbelel. Vad utskollel sålunda anfört bör ges regeringen lill känna. Allmänt om revisorers verksamhet I åtskillig lagstiftning påassociationsrättens område finns regler om revision av ett företags eller enorganisations ekonomiska förvaltning samt om obligatorisk medverkan av en ellerflera revisorer. Revisionen skall normall omfatta granskning såväl av rörelsensräkenskaper som av företagsledningens förvaltning. Inte bara årsrevision skallske ulan i princip även en löpande revision. 1 samband med exempelvisförsäljning av ett företag eller andra genomgripande förändringar kanspecialrevision behöva företas. Lagstadgad skyldighet all ha revisor åvilarf.n. i huvudsak endast förelag som drivs i aktiebolagsform, ekonomiskaföreningar saml bank- och försäkringsrörelser. Frågan om förelagsrevisorernas ställning och verksamhethar lagils upp lill överväganden i skilda sammanhang. 1riksdagen har frågan aktualiserats genom motioner och 1977-1979.Motionerna har avslagits under hänvisning lill pågående utredningar. (LU1972:63, 1973:47, 1974:29, 1977/78:1, 1977/78:16, 1977/78:20 och 1979/ 80:3.) Som framgår av vad utskottet inledningsvis anfört har BRÅavgivit två promemorior som tar upp frågor om revisors verksamhet, nämligen PM1978:2 Revisors verksamhet och PM 1979:5 Aktiebolagslagen - förstärkt skydd fördel bundna kapitalel, m. m. Den arbetsgrupp inom BRÅ, som utarbetade årspromemoria, hade bl.a. gäll igenom en del material, som legal lill grund förpåståenden om LU1980/81:4 32 revisorers medverkan i ekonomisk brottslighet. Enligt vadgruppen kunde finna var de långtgående påståenden som framförts inle grundade.Gruppen inriktade sig därför på att från mera allmänna utgångspunkter undersökamöjligheterna atl motverka ekonomisk brottslighet genom stöd åt de kunniga ochseriösa revisorernas verksamhet. Gruppen lade fram förslag och rekommendationersom var avsedda att dels stärka revisorernas ställning i olika avseenden, delsutvidga tillsynen över revisorerna. Vidare framförde gruppen vissa förslag tillkompletteringar av de etikregler som revisorsorganisationerna antagit. Promemorian innehöll bl. a. ell förslag om enskärpning av bestämmelserna om likvidation och av kontrollen av företag däraktiekapitalet delvis har gått förlorat. På grundval av promemoriorna framläggs i proposition 143förslag lill vissa lagändringar. Syftet med förslagen är alt stärkarevisorernas.ställning samt, såvitt avser de lagändringar som grundas på 1979års BRÅ-prome-moria, atl stärka skyddet för del bundna aktiekapitalet. Förslagen innebär att del i aktiebolagsregistret skall tasin uppgifter om revisorer motsvarande vad som gäller för aktiebolagsställföreträdare. Vidare föreslås att revisorn skall ha upplysningsskyldighetinte som endast i förhållande till bolagsstämman ulan även lill medrevisor,särskild granskare, ny revisor och, om bolaget har försalls i konkurs,konkursförvaltare. De sålunda framlagda förslagen tillstyrks av utskottet. Iett senare avsnitt kommer utskollel atl la ställning lill ett förslag alt minsten av bolagsstämman utsedd revisor skall vara kvalificerad, om bolagels senastfastställda balansräkning visar att full täckning inle finns föraktiekapitalet. I det följande kommer utskottet vidare all la upp vissa imotion 2025 (s) väckta frågor angående en allmän översyn av företagsrevisionen,revisors kompetens och kommerskollegiets resurser för tillsyn av förelagsrevisorer. 1 motion 2025 (s) föreslås allriksdagen skall begära en utredning med uppgift att företa en övergripandeöversyn av hela företagsrevisionen (yrkande 5 c). Om revisorsfunktionen skallbli det effektiva instrument vid bekämpandet av ekonomisk brottslighet som allasäger sig eftersträva, måste enligt motionärerna betydligt mer långtgående ochgenomgripande förändringar av nu gällande ordning komma lill stånd än de somföreslagils i propositionen. Man bör överväga all förslärka revisorns ställningpä del sättet all han utses av en opartisk instans, förslagsvis en statligmyndighet, i stället för av bolagsstämman. Frågor om revisionens inriktning,innehåll och omfattning bör prioriteras av utredningen, som även bör övervägaförutsättningarna för en långtgående upplysningsplikt gentemot del allmänna. LU 1980/81:4 33 Även i en under den allmänna motionstiden väcktsocialdemokratisk partimolion 1979/80: 1120 om åtgärder mol den ekonomiskabrottsligheten har en utredning begärts om företagsrevisorernas ställning ochuppgifter. Motionen, som hänvisats lill justitieutskottet, har remissbehandlats.Justitieutskottet har hemställt om yttrande över motionen och remissyttrandenafrån bl. a. lagutskottet. har ännu inle behandlat ärendet. Avde tre remissinstanser som yttrat sig angående yrkandet om en utredning omföretagsrevisionen - kommerskollegium. Föreningen auktoriserade revisorer SRS - har de två sistnämnda ställt sig negativalill förslaget. FAR hänvisar bl. a. lill att såväl FAR som tillsynsmyndighetenför de auktoriserade och godkända revisorerna (kommerskollegium) målmedvetetarbetar för all säkerställa dessa revisorers självständighet. Revisorssamfundelanför all lagstiftaren redan skapat ett system av regler för atl tryggarevisorns oberoende ställning. Kommerskollegiels yttrande andas viss tveksamheti frågan om huruvida en utredning bör ske. Kollegiet har förståelse för all, ien situation där både synen på företagels inlressenlkrels förskjutits och nyaproblem i samband med näringsutövning aktualiserats, frågan väckts omrevisionsfunktionen tillvaratas så effeklivt som möjligt. Området ärenligt kollegiet så sammansatt och svåröverskådligt alt del är önskvärt allreformer sker stegvis. Kollegiet anser alt varje förändring som vidtas måstevara grundad på en nära kännedom om förhållandena på området. Kollegiet hardärför i flera sammanhang hävdat att kollegiet borde tilldelas resurser för attkunna driva på utvecklingen i önskvärd riktning. Om kollegiet inle inom en näraframtid erhåller de erforderliga resurserna vill kollegiet inte motsätta sig enallmän översyn av företagsrevisionen i annan ordning. lill lagutskottet ställd skrivelse med anledning av motion 1120 harförelagsobeslåndskommittén (Fi 1976:03) (FOK) anfört all FOK inom ramen försill utredningsuppdrag bl. a. riktat sin uppmärksamhet på revisorernas rolloch då närmast på revisorernas granskningsverksamhel och informationspliktgentemot företagsledning, samhälle och andra intressenter. FOK framhåller, allde punkter kommittén prioriterat har avseende på revisorns funktion somvarningskälla rörande ell föreslående obestånd. FOK avser atl behandla frågorom revisors kompelens och oberoende saml eventuellt även andra spörsmål medanknytning till revisorernas verksamhet. Utskottetkonstaterar för sin del atl frågor om förelagsrevision och revisorer har varitföremål för ett betydande intresse . Inle minst har dettaintresse kommit lill ullryck i . Motioner om bl. a. en övergripandeöversyn av förelagsrevisionen har dock avslagils av med hänvisninglill pågående utredningar på området (se senast LU 1979/80: 3). I samband medbehandlingen av ärendena har utskottet betonat att erforderligalagstiftningsåtgärder borde vidtas om utredningsarbetet skulle ge vid handenall förelagsrevisionen från skilda synpunkter fram-3 1980/81. LU1980/81:4 34 stod som bristfällig. Sedan utredningsarbetet slutförtsoch vissa förslag med anledning av delta lagts fram i propositionen finns detenligt utskottels mening anledning all pröva om del i systemet medföretagsrevision finns brister som är av den arten alt ytterligare åtgärderkrävs. Som ulskotlel tidigare framhållit är del nödvändigt attrevisorn intar en självständig ställning gentemot dem han skall revidera ochgentemot bolagsstämman. Vissa principiella invändningar kan naturiigtvisriktas mol alt revisorn framför allt i fåmansbolag i praktiken utses av dem somhan skall granska. Å andra sidan måste beaktas all - såvitt framgår av BRÅ:sundersökningar - nuvarande ordning inte inneburit några mera betydandenackdelar när det gäller revisorernas möjligheter atl opartiskt granskaförelagen. Utskottet vill vidare peka på atl del kan vara svårt att hittatillfredsställande alternativa former för utseende av företagsrevisorer. Myckeltalar nämligen för all man bör vara försiktig med alt rubba del förtroendefullaförhållande som i allmänhet råder mellan företag och revisorer. Ellfriktionsfritt samarbete torde utgöra en viktig förutsättning för alt enrevisor skall få gehör hos förelagsledningen för sina synpunkter på hurförelagels verksamhet bör bedrivas. 1 den allmänna debatten om företagsrevisionen harintresset under senare lid i stor ulslräckning också inriktats på möjlighetenalt effektivare använda revisorsfunktionen som ell medel all motverka ekonomiskbrottslighet. Givelvis skulle del vara möjligt all lagstiftningsvägen utökarevisorns skyldigheter och befogenheter att kontrollera ett företags verksamhet. Dessa befogenheter är dock mycket stora . Del ipropositionen framlagda och av utskollel tillstyrkta förslaget om enutvidgning av revisors uppgifisskyldighel bidrar också till en ökad öppenhet idessa sammanhang. Utskottet vill vidare peka på viklen av att kvalificeraderevisorer anlitas. I ett följande avsnitt kommer ulskotlel atl närmare behandlafrågan om alla aktiebolag skall ha kvalificerad revision. Utskottet vill vidare hänvisa till atl en översyn av vissadelfrågor i förelagsrevisionskomplexel påbörjats inom förelagsobeslåndskommittén.Som kommerskollegium framhållit i sill ovan nämnda remissvar bör ett visstreformarbete på företagsrevisionens område även kunna göras inom ramen förkommerskollegiels tillsynsverksamhet.