bet · G401FöU19 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:19 omplanering och anslag för det militära försvaret, m. m. 1980/81:100 och1980/81:124) I betänkandet behandlas förslag som regeringen -efter föredragning av försvarsministern, statsrådet - harförelagt i propositionerna 1980/81:100 bilaga 7 och 1980/81:124(försvarsdepartementet). Såvitt proposifionerna gäller civilförsvaretbehandlas de i ett senare betänkande. Vidarebehandlas i detta betänkande motionerna 1980/81:246, 349, 523,696,697,700,701,855,917-919,1083,1212-1215,1217,1601-1603,1604 och 1867 - somväcktes under den allmänna motionstiden - samt motion 1980/81:2042, väckt medanledning av proposifion 1980/81:124. En sammanställning av allamotionsyrkanden finns i bilaga 1. Regeringen har i proposition 1980/81:100 bilaga 7 -i det följande kallad budgetpropositionen - (s. 7-10) berett riksdagentillfälle att yttra sig över vad föredragande statsrådet har anfört omsäkerhets- och försvarspolitiken. Enligt försvarsministern har utvecklingen i världenunder det gångna året präglats av tilltagande spänning och osäkerhet både pådet politiska och på det ekonomiska området. 1970-talets avspänningspolitikmellan öst och väst har utsålts för ett svårt bakslag. Efter Sovjetunionensinvasion av har förhållandet mellan de båda supermakterna råkat ini en kris som fått betydande återverkningar på det internationella politiskaklimatet. Ömsesidig misstro och rivalitet tycks enligt försvarsministern iallt högre grad styra supermakternas säkerhelspolifiska beslut. Bådasupermakterna fullföljer dock sin tidigare inriktning alt söka förhindra endirekt militär konfrontafion dem emellan, då en sådan skulle komma att fåkatastrofala följder. Deras försämrade relationer och den ökade internationellaspänningen i övrigt kan - uttalar försvarsministern - emellerfid innebära attriskerna ökat för misstag och felbedömningar i deras säkerhetspolifik. Sådanamisstag skulle kunna få allvarliga konsekvenser för en fortsatt fredligutveckling. Försvarsministernkonstaterar att kapprustningens tempo har ökat ytterligare, medan praktiskttaget inga framsteg kunnat noteras i centrala rustningskontroll- ochnedrustningsfrågor. Han kommenterar ett antal sådana frågor. 1Riksdagen 1980/81. FöU1980/81:19 2 Den ökade strategiska betydelse somvårt eget närområde har fått , och särskilt det stegradestormaklsinlresset för och , beror enligt försvarsministernframför allt på den militärtekniska utvecklingen hos supermakterna och därmedsammanhängande bedömningar av ett framlida krigs karaktär. Detta har kommitall få betydelse för de nordiska ländernas säkerhelspolifiska situation. Somett led i strävan att anpassa sitt försvar fill dessa ändrade förhållanden utanall därmed ändra de grundläggande principerna för norsk försvarspolitik har dennorska regeringen bl. a. faltat principbeslut om förhandslagring avmilitär utrustning vid Tröndelag i mellersta . Utrustningen är avsedd attanvändas av amerikanska marinkårsförband i händelse av att utsätts förangreppshot. Även åtgärder för all underlätta en snabb tillförsel avNATO-styrkor lill i en krissituation är under övervägande. Enligt försvarsministern framstår våra grannländersintresse av en fortsatt fast svensk utrikes- och försvarspolitik, inriktad påatt vidmakthålla stabiliteten i det nordiska området, som oförändrat högt. Den storpolitiska utvecklingen ställer enligtförsvarsministern allt större krav på den svenska säkerhetspolifiken.Supermakternas relafioner till varandra befinner sig i en kris och spänningarnai världen har ökat på ett oroväckande sätt. Inom såväl NATO som Warszawapaktenökar rustningarna i omfattning och nya, mer avancerade vapen tas i bruk.Samtidigt framgår det i många sammanhang att de båda maktblocken inte serutvecklingen i som isolerad från utveckhngen i i övrigt. I denna situation måste vi - uttalar försvarsministern -från svensk sida med fasthet uppfylla våra säkerhetspolitiska förpliktelser iNorden. Vi gör detta genom en konsekvent neutralitetspolitik och genom attupprätthålla ett försvar som även kan medverka lill fred ochstabilitet i det nordiska området. 1980/81:349 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkande 1 att som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförts om säkerhets- och försvärspolifiken. 1980/81:697 av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts rörande terapeutiskt skydd mot kemiska och biologiskastridsmedel. 1980/81:1212 av iVärmdö (m) vari yrkas att hos regeringen hemställer om utredning avförutsättningarna och formerna för en obligatorisk samhällstjänst (militäreller civil) för män och kvinnor. 1980/81:1601 av m. (c) vari yrkas att ger regeringen till känna vad som anförts imotionen beträffande grunderna för och utformningen av Sverigessäkerhetspolitik. säkerhetspolitik syftartill alt bevara landels fred, frihet och oberoende. Enligt 1977 årsförsvarsbeslut (prop. 1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311) kommersäkerhetspolitiken fill uttryck i den alliansfria utrikespolitiken, stödd avett totalförsvar som är förankrat i folket, och i strävandena att minskariskerna för krig och andra konflikter i världen. Vår säkerhetspolitik formasgenom en samverkan mellan utrikespolitiken, försvärspolifiken, vår polifik iiniernalionella nedrustningsfrågor, handelspolitiken och biståndspolifiken. Den svenska försvarspolitiken syftar lill att försvaretvid en konflikt i mellan slormaktsblocken skall ha sådan styrka, sammansättningoch beredskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inte av någonkan bedömas vara lönsamt. Totalförsvaret har i så fall den önskadefredsbevarande förmågan. Totalförsvaret är ett uttryck för vår vilja alt slåvakt om nafionens säkerhet och oberoende. Del är därför en hela folketsangelägenhet och bygger på att varje medborgare efter förmåga bidrar tilllandets försvar. Kombinationen av en fast, förtroendeingivandeutrikespolitik och ett efter våra förhållanden starkt försvar skall ingeomvärlden respekt för neulralitetsvilja och förmåga alt slå emotpåtryckningar och andra aggressiva handlingar. Det måste stå klart för alla allvi dels för en konsekvent alliansfri politik som syftar till neutralitet ihändelse av krig i vår omvärld, dels målmedvetet skapar sådana försvarsresursersom ingen kan bortse från i ett krigsläge. Våra långsiktiga försvarsbeslut äruttryck för denna målmedvetenhet. Utvecklingen i världen ger anledning till oro. Ibudgetproposifionen kommenterar försvarsministern utvecklingen under det gångnaåret och följderna i olika avseenden av de försämrade relationerna mellansupermakterna, bl. a. för nedrustningsslrävandena. I motion 349 (s) lämnas ensäkerhetspolitisk redogörelse som understryker behovet av att för enaktiv utrikespolitik som tar sikte på att arbeta för en värld i fred. I motion 349 tar motionärerna särskilt uppförsvarsministerns uttryck "våra säkerhetspolitiska förpliktelser iNorden", som har använts av försvarsministern i budgetpropositionerna 1980och 1981. Motionärerna framhåller att uttrycket är ägnat att skapa betydandeoklarhet åt innebörden av vår neutralitetspolifik. "Säkerhetspolitiskaförpliktelser" kan enligt motionärerna tolkas som om det funnes någrabestämda krav, utöver dem som kan härledas ur folkrätten, på vårt landssäkerhetspolitik - krav som vi skulle vara skyldiga att uppfylla. Om mananvänder sådana ullryck finns risken, hävdar motionärerna, att andra länder kangöra gällande all vi inte uppfyller sådana krav. Därmed skulle det inte längrevara vi själva utan andra stater som tolkade innebörden i vår alliansfriapolitik. Enligt motionärerna finns det inga skäl all använda nya begrepp föralt uttrycka att vi genom vår FöU1980/81:19 4 alliansfria politik, stödd på ett efter våra förhållandenstarkt totalförsvar, också bidrar till en lugn och stabil situation i . Även motion 1601 (c) lar upp säkerhelspolifiken i stort.Enligt motionen måste den svenska säkerhetspolitiken hävdas med skärpa ochfasthet så att dess mål aldrig kan ifrågasättas. hållning spelar ensärskilt viktig roll för alt vidmakthålla stabiliteten i del nordiska området.Väsentliga försvagningar av vårt försvar skulle kunna rubba densäkerhetspolitiska balansen i . Motionärerna framhåller att formuleringen"säkerhetspolitiska förpliktelser" i budgetpropositionen inte fårtolkas så all skulle ha någon bindande munflig eller skriftligöverenskommelse med en eller flera utomstående parter, i vilken vi skulle åtaoss att vidta den ena eller andra åtgärden om den utrikespolitiska situationenförändras i en eller annan riktning. En sådan tolkning har självklart inteavsetls av regeringen, uttalar mofionärerna. Statssekreteraren i försvarsdepartementet har införutskottet klargjort att redogörelsen i budgetpropositionen om säkerhets- ochförsvarspolitiken har avsetts beskriva den politik som gäller . Formuleringen"våra säkerhetspolitiska förpHklelser i " - som förekom redan ibudgetpropositionen 1980 och som under föregående enhälligtlämnade utan erinran (FöU 1979/80:13 s. 1-6, rskr. 1980/81:316) - syftar påhuvudtanken i svensk säkerhetspolifik att det ligger i intresse att påallt sätt bidra till fortsatt säkerhetspolifisk stabilitet i det nordiska området. Den fastlagda svenska säkerhetspolitiken är enligtutskottets mening ändamålsenlig även vid en utveckling som präglas av kriser,tilltagande spänning och betydande osäkerhet. Den alliansfria politiken förenasmed att uthålligt och efter måttet av sin förmåga bidrar fill kampenför fred och mot upprustning i världen. Aktiva insatser av olika slag i deltasyfte är angelägna både i medvind och motvind för sådana strävanden. Konsekventoch efter eget bedömande måste landet dessutom vidmakthålla och utveckla ettefter våra förhållanden starkt totalförsvar. Uppgiften att kunna avhålla frånhot och angrepp men även att verkligen kunna möta sådana situationer måste varastyrande för totalförsvarets utveckling. Som försvarskommitté har framhållit (DsFö 1981:1 s. 46) råder det inte något motsatsförhållande mellan å ena sidanvåra åtgärder i internationellt samarbete för att undanröjakonfliktorsaker och minska rustningarna i världen och å andra sidan våraåtgärder för att trygga vår egen säkerhet och bidra till fortsatt stabilitet ivårt närområde. Det råder heller ingen motsättning mellan vår beslutsamhetall slå vakt om säkerhet och vår vilja all la hänsyn till de övriganordiska ländernas intressen och till den hävdvunna säkerhetspolitiskasituafionen i . Några förpliktelser i form av traktat eller andrabindande löften alt ta sådana hänsyn finns självfallet inte. Som framgår avmotionerna 349 och 1601 kan ordet "förpliktelser" möjligen ändåmissförstås. Utskottet fastslår därför att FöU1980/81:19 5 det inte råder några delade meningar om svensksäkerhetspolitik. Ansvaret för fortsatt lugn och stabilitet i det nordiskaområdet vilar såväl på oss som på våra grannländer och på andra stater somskulle kunna påverka utvecklingen där. tar sitt ansvar genom att föraen konsekvent neutralitetspolifik och genom att upprätthålla ett försvar somäven kan medverka till fred och stabilitet i det nordiska området. Med hänvisning fill vad utskottet nu har anfört anserutskottet att bör lämna utan erinran vad föredragande statsrådet haruttalat om säkerhets- och försvärspolifiken. Mofionerna 349 och 1601 böravslås, mofion 349 i denna del. I mofionerna 697 (c) och 1212 (m)tas upp frågor som rör försvarspolitiken. Som komplement till planerade skydd mot kemiskaoch biologiska stridsmedel behövs enligt motion 697 någon lättillgänglig formav lerapeu-fiskt verkande skyddsmedel. Medlet bör vara inriktat på såväl hud-eller nervskadande ämnen som prestationsnedsättande medel av psykofarmakatyp.Det behövs enligt motionärerna också motmedel mot den biologiska krigföringenssmitto- och infektionseffekter. I flera försvarsbeslut har uttalats att totalförsvaretsbehov av skydd mot kärnvapen samt mot biologiska och kemiska stridsmedel kanoch bör tillgodoses lill måttliga merkostnader. Meningen har varit att deltabehov skall beaktas vid utvecklingen av vårt totalförsvar, som primärt ärinriktat på det konventionella kriget. Nuvarande brister i skyddet bör enligtförsvarskommittén avhjälpas. Kommittén redovisar förutsättningar förplaneringen i detta syfte (Ds Fö 1980:1 s. 127-136). Härvid anges bådeförebyggande åtgärder och åtgärder för att lindra och begränsa uppkomnaeffekter. Utskottet har inhämtat synpunkter på mofion 697 , som följer utvecklingen när det gäller medicinskbehandling av skador som vållas av biologiska och kemiska stridsmedel.Forskningsanstalten bedriver även viss egen forskning på området. Anstaltenframhåller betydelsen av att är aktivt i nedrustningsfrågor. Deviktigaste skyddskomponenterna är enligt anstalten sådana som förhindrar attskador uppkommer. Förebyggande åtgärder reducerar behovet av medicinskbehandling. Synpunkter har också inhämtats fråncivilförsvarsstyrelsen, som anser att det är av stor vikt att resurser avsättsför att utveckla och ta fram lätt användbara medel mot c-stridsmedlensverkningar. Det motmedel (atropin) som är tillgängligt och som verkar motvissa nervgaser måste användas av personal med medicinsk utbildning. Utskottet konstaterar att frågor som gäller skydd motbiologiska och kemiska stridsmedel har behandlats ingående avförsvarskommittén. Härigenom står det klart att sådana frågor, efterremissbehandling och planering , kommer att behandlas i regeringenskommande förslag till nytt FöU1980/81:19 6 bör inte göra något uttalandemed anledning av motion 697. I mofion 1212 föreslås utredning avförutsättningarna och formerna för en obligatorisk samhällstjänst (militäreller civil) för män och kvinnor. Enligt motionären bör övervägas om inte de"samhällstjänster" som värnplikt för män och moderskap för kvinnorutgör i rättvisans namn borde motsvaras av andra former av samhällstjänst fördem som inte fullgör värnpliktstjänstgöring eller spädbarnsvård. En sådanordning skulle - menar motionären -konkretisera jämställdhelssträvandena ochkunna bidra lill en lösning av de mycket stora sociala problem som det framfidabehovet av personliga tjänster mot många svaga och behövande innebär. Vidareskulle en obligatorisk samhällstjänst för män och kvinnor kunna bidra till enbättre beredskap inför de påfrestningar som ett totalt krig innebär. Under /79 behandlades en mofion (mot. 1978/79:693)med likartat yrkande rörande utredning om samhällstjänst för både män ochkvinnor. (FöU 1978/79:23 s. 20) påminde om a« 1978 årsförsvarskommitté är ålagd att ägna särskild uppmärksamhet åt frågor omplikttjänstgöring och är oförhindrad att överväga även långtgående förändringar.Något utredningsarbete därutöver var utskottet inte berett att förorda.Motionen avslogs av . har i sitt första delbetänkande Vårsäkerhetspolitik (SOU 1979:42) kommenterat sitt fortsatta arbete angående bl.a. hur man bör utnyttja de samlade personallillgångarna inom totalförsvaret.Härvid tillbakavisade kommittén (s. 133) tanken - framförd i den allmännadebatten - att utnyttja totalförsvarets pliktlagar för alt tillgodose det fredslidasamhällets behov av arbetskraft. I sitt avgivna delbetänkande Säkerhetspolitik ochtotalförsvar (Ds Fö 1981:1) uttalar försvarskommiltén att totalförsvaret även ifortsättningen bör bygga på den allmänna värnplikten, civilförsvarsplikten ochandra former för tjänstgöringsskyldighet. Genom pliktlagarna är allamedborgare, män och kvinnor, skyldiga att i krig vidbehov medverka inom totalförsvaret. I den meningen kan sägas att vi har"tolalförsvarsplikt". Kommittén lämnar en rad förslag som syftar fillatt bättre tillgodose de samlade personalbehoven inom totalförsvaret. Sekretariatet för framtidsstudier har i mars 1981publicerat en samling uppsatser - Tankar om den framfida vården - inom ramenför sitt projekt i samhället. Bland uppsatserna finns en med rubrikenSamhällstjänst för omsorgen? Sekretarietet har i ett pressmeddelande gjortföljande sammanfattning av uppsalsens innehåll: Som en följd av den ökandeproduktiviteten i näringslivet och den minskande arbetstiden blir den betaldatiden för vård och omsorg allt dyrare. kommer det att blinödvändigt alt på ett eller annat sätt engagera lekmän i vårdarbetet. Att sökalösa detta enbart genom frivillighet kan bli FöU1980/81:19 7 Ett intressant alternativ kan då vara enutbyggnad av värnplikten till en allmän samhällstjänst för män och kvinnor. del av denna kan då tänkas inriktad just på vård- och omsorgsarbetel.Samhällstjänsten innebär helt enkelt att en del av beskattningen byts ut motarbete. Effekterna av en sådan lösning stannar emellertid inte vid delekonomiska. Förslaget har också många andra konsekvenser: samhällstjänsten germöjlighet lill demokratisk insyn i och kontroll av det professionellavårdarbetet. Den innefattar en omfattande lekmannautbildning osv. Mestväsentligt är kanske förslagets ideologiska innebörd: att vård och omsorg ommedmänniskorna blir något som alla engageras i och blir direkt medansvariga för- inte bara något man köper sig fri från via skattsedeln. Utskottet delar uppfattningen attde tjänstgöringsplikter som finns i olika lagar och som syftar till atttillgodose skilda behov inom lolalförsvarel sammanlagna kan sägas innebära attdet råder tolalförsvarsplikt för landets medborgare. Helt undantagna är iprincip endast personer i åldersskiktet och personer som är äldre än 70år, sammanlagt av hela befolkningen. anserutskottet att totalförsvarets pliktlagar inte bör användas för att tillgodosefredstida behov av arbetskraft. 1 mofion 1212 åsyftas en tjänstgöringsskyldighet somskulle kunna åberopas för olika former av samhällsnytfigt arbete redan underordinära förhållanden. Ett förslag till sådan tjänstgöringsskyldighet(samhällstjänst) har skisserats inom sekretariatet för framtidsstudier. Tankenbearbetas vidare inom ytterligare en delstudie hos sekretariatet. Studienberäknas bH redovisad . En slutrapport om projektet isamhället kan väntas . Slutrapporten liksom tidigare redovisningarsyftar till alt ge underlag för länkande och debatt på lång sikt. börenligt utskottets mening inte besluta om utredning enligt motionsförslaget. Medhänvisning lill det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenavslår motion 1980/81:697 om lerapeutiskl skydd mot kemiska och biologiskastridsmedel, 2. att riksdagenavslår motion 1980/81:1212 om en obligatorisk samhällstjänst för män ochkvinnor, 3. all avslår motion 1980/81:349, yrkande 1, om säkerhets- ochförsvarspolitiken, 4. alt riksdagenavslår motion 1980/81:1601 om grunderna för och utformningen av Sverigessäkerhetspolifik, 5. all riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om säkerhets- ochförsvärspolifiken. FöU1980/81:19 8 Besparingar m. m. inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde Regeringen har i budgetpropositionen (s. 11-12) 1. föreslagitriksdagen att godkänna vad föredragande statsrådet har anfört om besparingarinom försvarsdepartementets verksamhetsområde för /82, 2. berettriksdagen tillfälle all la del av vad föredragande statsrådet har anfört omöversynsprojekt. 1980/81:349 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkande 4 i denna del att - med avslag påpropositionen i denna del - godkänner vad som anförts i motionen om besparingarinom försvarsdepartementets verksamhetsområde för /82. Såvitt gäller /82 hänvisar försvarsministern lill beslut (prop.1980/81:20 bil. 3, FöU 1980/81:9, rskr 1980/81:68) omriktlinjer för besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde.Riktlinjerna innebär bl. a. att utgifterna begränsas med totalt 300 milj. kr.Besparingarna skall genomföras så att de inte får negativa effekter förförsvarets beredskap och styrka. Försvarsministern förordar all hela den avseddabesparingen görs inom del militära försvaret. I motion 349 (s) hävdas all del är möjligt och lämpligtmed besparingar inom det militära försvaret som går längre än regeringenföreslår. I särskilda yrkanden, som utskottet behandlar under punkt 11 i detföljande, föreslår motionärerna för /82 utgifter för detmilitära försvaret som understiger regeringens förslag med sammanlagt ca 750milj. Utskottet förordar liksom försvarsministern alt hela dentidigare beslutade besparingen om 300 milj. kr. görs inom det militäraförsvaret. Enligt ulskotlels mening bör godkänna vadförsvarsministern har anfört om besparingar under /82 och därmedavslå motion 349 i denna del. Beträffande översynsprojekt i besparingssyfte lämnarförsvarsministern en kortfattad redovisning för arbetsläget. Han räknar medalt få anledning återkomma till dessa frågor bl. a. i dentotalförsvarsproposifion som skall föreläggas under våren 1982.Utskottet har inte något att erinra med anledning av redovisningen. FöU1980/81:19 9 Med hänvisning till del anförda hemställer ulskollel 1. all riksdagenmed bifall till proposition 1980/81:100 och med avslag på mofion 1980/81:349,yrkande 4 i denna del, såvilt gäller det militära försvaret godkänner vadföredragande statsrådel har anförl om besparingar inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde för /82, 2. att riksdagenlägger till handlingarna vad föredragande statsrådet har anförl omöversynsprojekt. Verksamheten inom det militära försvaret under /80 Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 13-16) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om verksamheten inom det militära försvaretunder /80. I propositionen lämnas ensammanfallande redogörelse för myndigheternas årsredovisningar och för detekonomiska utfallet. Ulskollel har inte något att erinra med anledning av vadförsvarsministern har anfört om verksamheten inom det militära försvaret /80 och hemställer attriksdagen lägger redogörelsen till handlingarna. Verksamheten inom det militära försvaret under /81 Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 17) berett tillfälle all ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om verksamheten inom del militära försvaretunder /81. Verksamheten under innevarandebudgetår bedrivs enligt de riktlinjer som finns angivna i propositionerna1979/80:100 och 1979/80:117 (FöU 1979/80:13 och 19, rskr 1979/80:316 och 326). Utskottet har inte något att erinra med anledning av vadförsvarsministern har anfört om verksamheten inom det militära försvaret /81 och hemställer attriksdagen lägger redogörelsen lill handlingarna. FöU1980/81:19 10 Det militära försvarets fortsatta utveckling Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 18-34) föreslagit att godkänna de riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling som föredragande statsrådethar . Försvarsministern påminner om att1977 års försvarsbeslut (prop. 1976/ 77:74, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311)avser perioden /78-1981/82. Nästa försvarsbeslut skall fattas under våren1982 och avse perioden /83-1986/87. Överbefälhavaren har redovisat den andra delenav sin perspektivplan för det militära försvaret (ÖB 80). Planen omfattaröverbefälhavarens förslag till handlingsvägar för perioden /83-1991/92 påolika ekonomiska nivåer. Den har överlämnats lill försvarskommitlé. här överbefälhavaren redovisat programplanför del militära försvaret (ÖB 81-86). Han framhåller alt det vikfigaste syftetmed programplanen är att ge en grund för arbetet med anslagsframställningarnaför /82. Han framhåller vidare att planen - som i fråga ominriktning och femårig planeringsram utgår års försvarsbeslut - intekan ses som ett förslag lill handlingsväg inom ramen för perspektivplaneringen. Försvarsministern delar överbefälhavarens uppfattning omprogramplanen. Han finner därför inte skäl att la mera detaljerad ställningfill planeringen än vad som behövs för beslut om verksamhet, anslagsbelopp ochbemyndiganden under anslagen för /82. I budgetproposifionen 1980 (prop. 1979/80:100 bil. 7 s.57-58) redovisade försvarsministern den ekonomiska situafionen inom detmilitära försvaret som den då kunde bedömas. Han anförde därvid bl. a. att denplanering som låg till grund försvarsbeslut inte helt kundegenomföras inom den ekonomiska ram som angavs ibeslutet och att repelilionsutbildningen och materielanskaffningen hadedrabbats särskilt hån.