bet · G401KU3 · 1980-12-31 00:00:00 — Reservationsrätten för den enskilde förändrar ingenting idenna demokratiskt grundläggande fråga. Den tvingar den enskilde attoffentligt avslöja vilket parti vederbörande inte vill tillhöra. Det finns anledning att understryka att ett riksdagensuttalande mot kollektivanslutning på intet sätt riktar sig mot fackligaföreningars rätt att själva besluta om egna angelägenheter. Denna rätt skallsjälvklart vara orubbad. Däremot riktas uttalandet till det parti -socialdemokraterna - som registrerar som medlemmar andra än dem somindividuellt sökt medlemskap i partiet. Nuvarande missförhållanden bör, som vid fleratillfällen tidigare uttalat, bringas att upphöra i första hand genom åtgärderfrån partiets egen sida. Utskottet konstaterar att uttalande ännuinte efterföljts. Då individens rätt att själv avgöra medlemskap i politisktparti har utomordentligt stor principiell betydelse i en demokrati, börriksdagen ånyo göra ett uttalande i denna fråga. KU1980/81:3 31 dels att utskottet under 9. bort hemställa 9. beträffande riksdagsuttalandemot kollektivanslutning till politiskt parti attriksdagen med bifall till motionen 1979/80:261 och med avslag på motionerna1978/79:574, 1979/80:464, 1979/80:1566 och 1979/80:1569 godkänner vad utskottetuttalat i frågan. KU 1980/81:3 32 har berettriksdagens revisorer tillfälle att avge yttrande över motionen 1979/8(1:177 av DanielTarschys och om ändrade valbarhetsregler för riksdagensrevisorer. I motionen förordas att valbarhetsreglerna för riksdagensrevisorer ändras på ett sådant sätt att även tidigare riksdagsledamöer kanväljas till revisorer. Bland dessa finns, framhåller motionärerna, flera somgenom omfattande erfarenheter av riksdagsarbetet har goda förutsättningar attdelta i revisionen och som också kan :ivsåtta den tid som behövs för ett aktivtengagemang i verksamheten. En ändring i denna riktning skulle enligtmotionärerna kunna leda till ett bättre utnyttjande av en värdefull"begåvningsreserv". Motionen utmynnar i en hemställan om att ett tillägg skallgöras till 8 kap. 11 S första stycket riksdagsordningen av innebörd attrevisorerna väljs bland nuvarande och tidigare ledamöter. Revisorerna vill inledningsvis framhålla att en förändringav åsyftat slag skulle kväva en ändring även av 12 kap. 7 *? regeringsformen.Där stadgas nämligen bl. a. att väljer inom sig (kursiverat här)revisorer att granska den statliga verksamheten. Detta valbarhetsvillkortillkom genom grundlagreform för att bl. a. bättre markeraden kopplingsom enligt grundlagberedningen borde finnas mellan och dessrevisorer. Genom beslut vid /79 fastställdes nyariktlinjer för revisorers verksamhet (försl. 1978/79:4,Fiu'1978/79:26, rskr 1978/79:259), En bärande tanke bakom beslutet var attrevisorerna skulle ges en närmare anknytning till det löpande riksdagsarbetet. Sålunda förutsattes det att revisorerna skulleinhiimta förslag till granskningsärenden från riksdagsutskotten. Vidare skulle man pröva en ny form av kontakter mellanrevisorerna och utskotten. Dessa kontakter skulle ha formen av regelbundnaöverläggningar mellan revisorernas tre ordföranden och utskottets presidier.Vid överläggningarna, som borde hållas två gånger , skulle bl. a.revisorerna informera om pågående och planerade granskningsprojekt inomrespektive utskotts intresseområde. Riksdagsbeslutet innebar slutligen också att formerna förrevisorernas rapportering ändrades. kunde revisorerna redovisa sinaiakttagelser och förslag antingen till eller till regeringen. Numeraskall framställningar av detta slag riktas till enbart för att dennaskall kunna ta ställning till revisorernas synpunkt och rekommendationer ivarje enskilt ärende. Den fastare bindning som revisorerna fått till riksdagenhar kommit till uttryck i en av revisorerna antagen arbetsordning. Vadsom finns föreskrivet i denna om samarbetet med har därefterutvecklats vidare av revisorernas arbetsutskott. I en siirskild rekonnnendationhar arbetsutskottet sålunda anvisat former för hur enskilda revisorer skallbevaka revisionens intressen i riksdagsarbetet. Rekommendationen, som närmastinriktar sig på behandling av revisorernas framstiillning-ar.förutsätter att revisorsuppdraget är föreant med ett rikdsagsledamot-skap. Värdet avatt en revisor samtidiut är riksdacsledamot har under det izånena KU1980/81:3 33 året bekräftats av den ökade mängd av underhandskontaktersom riksdagskolleger tagit med enskilda revisorer i olika revisionella frågor. Strävandena har således varit att stärkabanden mellan revisorerna och och att öppna kanaler för nya kontakterav olika slag. Den i motionen 1979/80:177 förordade lösningen motverkar enligtrevisorernas mening detta syfte. Motionens förslag innebär i visst avseendeockså en återgång till tidigare övergivna principer. Revisorerna avstyrkerdärför motionärernas yrkanden.