bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — När det gäller pensionstilläggen påITP-planens område har dock , vari ingår representanter för såväl tjänstemannasidan somarbetsgivarsidan, i protokoll från den 22november 1965 uttalat bl a följande:"För den händelse ett fränindirekta skatter rensat index kommer att tillämpas vid jseräkningav de allmänna pensionerna, avser dockstyrelsen att lägga samma rensade index till grundför beräkning av SPPs pensionstillägg. "I samband med överenskommelsen den 22 juni 1971mellan SAF och LO om införande av STP-planen enades parternavid upprättandet av regler för uppbyggnad av finansieringssystemet för STP-planen om att därest en nettoprisindex kommer att tillämpas vid bestämmandeav pensioner enligt AFL skall samma index användas vid bestämmande av pensionstillägg för STP. Som framgår av detovan framförda gäller, enligt SAFs mening, som en förutsättning föröverenskommelserna om ITP-respektive STP-planen att ett borttagande av indirekta skatter ur index också skall påverkapensionstilläggen i nämnda system. En förändring av basbeloppet får för ATP-systemets del inte bara direkt effekt på nu utgåendepensioner utan även på intjänandet av ATP-poäng. Om basbeloppet stiger långsammare änmed nuvarande beräkningsgrunder leder detta till högre ATP-poäng.Denna effekt motverkas av att en lägrenivå på basbeloppet ger lägre framtidautgående pensioner. Den fullständiga effekten ärsvår att förutsäga eftersomden måste bygga på SfU 1980/81:14 124 antaganden om den framtida pris- och löneutvecklingen. Principiellt bör dock såväl direkt utgåendepensioner som intjänande av pensionspoäng rensas fräninverkan av indirekta skatter etc. Förutom de allmänna pensionerna påverkarbasbeloppet en rad övriga förmäner inom detallmänna bidragssystemet. Även vissa förmåner inom avtalsförsäkringarna ärberoende av basbeloppet. Vi anser dock att de motiv som anförts för en rensadindex är giltiga även i dessa fall. När systemet med basbelopp genomfördes förelåg helt andra förutsättningar ände som gäller . Man antog dä som lägstaalternativ en årlig realinkomstökning på1,för den aktiva befolkningen. Vi harnu istället haft en realinkomstminskning på i genomsnitt . Det framstår ocksåmot denna bakgrund som helt nödvändigt att dämpade kraftiga höjningarna av utgående pensioner. Med hänvisning till ovanstående tillstyrker SAF att den i proposition1980/81:20 angivna reformen genomförs. SfU 1980/81:14 125 i har beretts tillfälle att avge yttrande över det i bilaga 4.1. tillpropositionen 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten mm framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring,(Ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring). LO fär med anledning av remissen anföra följande. Förslagetinnebär ändrade riktlinjer för beräkningsunderlaget vid fastställande av basbelopp mm.Basbeloppsberäkningen skall enligt förslaget baseras på utvecklingen av ett prisindex ivilket bortses frän indirekta skatter, tullar ochavgifter men där tillägg görs för subventioner. Avgränsningen av indirekta skatter,tullar avgifter och subventioner skall göras i enlighet med de grunder tillämpar vid beräkning av det s k nettoprisindex.Dessutom skall vid beräkningav jämförelsetalet bortses från direkt inverkan pä prisläget av ändrade energipriser efter oktober1980. De energipriser som ingår i konsumentprisindex avser fjärrvärme, eldningsolja, hushällsgas, elström och bensin. SfU 1980/81:14 126 Det är ossveterligt första gängen som LO har fatt en propositionpä remiss. behov av ettkompletterande underlag utöver regeringsförslagetframstär emellertid som uppenbart sedanman tagit del av de olika delar i propositionen som behandlar hithörande fråga. Förslaget är ofullständigt och uppfyller inte de mest elementära krav pä redovisning av motiv ochkonsekvenser som man rimligtvis kan ställa pä regeringsförslagi allmänhet, men förslag med förändringar av viktiga principer och långtgående konsekvenser i synnerhet. Värdesäkringen är en av hörnpelarna i värt allmänna pensionssystem och är starkt förankrat i alla generationers syn pä pensionsfömiänerna. Den tillämpas också pä allt fler oraräden med lagfästa och avtalsbaserade rättigheter och förmäner. Den nuvarande basbeloppsberäkningen har med sin starka förankring hos politiker,organisationer och enskilda fatt en sädan omfattning också utanför pensionsomrädet att rubbningar i principer ochberäkningar skulle förorsaka stor förvirring och rättsosäkerhet i fråga ora innebörder i en mängd lagar och avtal. Det finns också mänga exempel på hur företrädare för regeringspartierna under desenaste åren och till och med helt nyligenställt upp garantier för bibehållande av värdesäkringen i pensionssystemet. De ipropositionen åberopade motiveringarna för regeringens förslag har varit helt kända under denna tid.Regeringspartiernas uttalanden och regeringens åtgöranden överensstämmer därför mycket dåligt också i detta fall och utgör ett bevis på hur illa genomtänkt förslaget och dess konsekvenser är. De långsiktigakonsekvenserna mest skrämmande Vad gäller konstruktionen av förslaget till r\y metodför fastställande av basbeloppet anges iekonomi departementets motiveringar för bortseende fränenergiprisstegringar de kraftiga oljeprisstegringar som ägt rum . Det måste betraktas som anmärkningsvärt och stötande när man med denna motivering läser fast indexberäkningen för hela energiområdet pä den nuvarande nivån och . En sådan konstruktion leder tveklöst till omfördelningseffekter som bara kananas men som pänågot kan förändra hela ATP-systemet. Därtill kommer att levnadsstandarden också för andra stora grupper påverkas pä säväl kort som läng sikt. SfU 1980/81:14 127 Effekterna av regeringens förslag är naturligtvis till stor delberoende på hur snabbt de indirekta skatternakommer att höjas och omfattningen av energiprisökningarna. Ett exempel kanemellertid vara talande nog, nämligen att pensionärerna skulle ha förlorat en månadspension om det nya basbeloppssystemethade tillämpas . Vi har på LO gjort vissa preliminära beräkningar av förslagets effekter. Vid antagandetatt utvecklingen i fråga omenergipriser, indirekta skatter och prisnivå blev densamma som under desenaste fyra åren skulle det ge följande procentulla minskning av köpkraften: Antal är efter Procentuell minskning basbeloppsändringen av köpkraften Om prisökningarna pävaror och tjänster uppgår till och prisökningarna pä energi sätts till resp. 10 och får man följande serie som belyserminskningen av pensioner mm: Ar Minskning av pensioner mm vid energiprisökn. 10 Vår 15 Vår Försämringen av pensionsförmånerna slår alltså igenom redan i det kortaperspektivet men blir särskiltskrämmande när man ser till de långsiktiga verkningarna. De totalaeffekterna pä ATP-systemet i det längre perspektivet går heller inte att utläsa ur regeringsförslaget och är också svära att SfU1980/81:14 128 Hur kommer exempelvis ATP-poängen att utvecklas under de nya beräkningsförutsättningarna? Pä kort sikt kan också konstateras att regeringens aviserade sänkningar av matsubventionerna kommer att fä den effekten att matpriser, konsumentprisindex ochlevnadskostnader höjs utan att pensionärerna fårkompensation för detta. Denna effekt slär ät motsatt häll jämfört med föregående period. Under föregående period har nämligen de ökadematsubventionerna hållit konsumentprisökningarna nere och därmed har också pensionsökningen blivit lägre.Pensionärerna tvingas alltså med den nya konstruktionen bära matprisstegringar som de aldrig fått nägonkompensation för, vilket också innebären minskning av värdesäkringen som inte öppet har redovisats ipropositionen. Vilken blir spareffekten? En annan fråga är hur de minskade ATP-kostnaderna skall tillgodogöras den offentliga verksamheten. Skall beslutade ökningar av ATP-avgiften inte tas ut eller hur tänker sig regeringen att nä pästådd effekt.? Avsikten med regeringsförslaget ärväl ändå att åstadkomma besparingar i statsverksamheten och att minskabudgetunderskottet. Men de kraftiga försämringar av ATP-pensionerna som kan förutses kommer sannolikt att framtvingakompensationsinsatser till pensionärermed ingen eller läg ATP. Därmed ökar debudgetfinansierade kostnaderna och sålundaåstadkoms inte en spar-effekt utandess motsats. Realekonomiskt leder inte heller åtgärderna tillinskränkningar i den statligaverksamheten utan i stället till inskränkningar i den privata konsumtionen för vissa grupper. Dock inte för de grupper som har de bästa förutsättningarna att bärasädana inskränkningar. Statsministern har i sina kommentarer tillförslaget gett exempel pä det han menar vara den typiske ATP-pensionären som börha förutsättningar att klara försämrade förmäner. Det kan noteras att i pension som varden siffra som nämndes, utgår till nägratusental personer. Den helt avgörandeandelen av de föreslagna försämringarnakoimer att fä bäras av dem som och har betydligt lägre pension. De verkligt välbeställda pensionärerna finns förövrigt bland dem som harkompletteringspensioner av olika slag och som påverkas i ringa grad av de härföreslagna inskränkningarna. SfU 1980/81:14 129 Vår största oro gäller sålunda förslagets långsiktiga effekter pä ATP-systemet och på relationerna mellan pensionsförmåner och löner. Det förefaller svagt underbyggt och uralla synpunkter betänkligt att låta relationerna mellan de här tvä inkomstslagen och inkomstgruppernabli beroende av energiprisernas utveckling. Efter en tids tillämpning av de nya normerna harsannolikt förmåner och förmånsunderlag dessutom förändrats sä att stora svårigheter skulle föreligga för att återigen förändra systemet. Ytterligare en oklarhet och tveksamhet i detta sammanhanggäller för övrigt hur stor del av den totalakonsumtionen som energikostnaderna skall anses representera i fortsättningen och därmed hur tungt undantagen skall väga. Blir det som eller mer eller mindre?Viktens tyngd blir av avgörandebetydelse för ATP-systemets utveckling och dessförhällande till löner och andra förmänsslag. I detta sanmanhang bör också vidgade uppgifterkommenteras. Enligt förslagetskall nämligen den nya indexen falla undernämndens kompetensområde. skulle härigenom få uppgifter med långtgående fördelningspolitiska effekter ochdetta är ytterligare ett skäl till tveksamhet inför förslaget. Ocksåandra pensionsförmåner än grundbeloppen kommer att beröras av ändrade basbeloppsregler. Somexempel härpå kan nämnas handikappersättning och vårdbidrag. Det finns anledning attmarkera dessa förmåners speciella betydelse och dekonsekvenser som försämringar av dessa kan leda till. Omen sänkning av värdbidragen exempelvis leder till ökat institutionsberoende är den samhällsekonomiska vinsten av regeringsförslaget mycket tveksamt. Andraliknande exempel kan anföras. Basbeloppsberäkningen har emellertid mycket stor betydelse också utanför pensionsområdet. I regeringsförslaget anges att utöver folkpensioner, ATP-pensioner,delpensioner, studiemedel och bidragsförskott "påverkas en del mera begränsade utgiftsområden".Regeringen har tydligtvis här helt underlåtitatt undersöka denna mycket väsentliga funktion för basbeloppet och därmed vittgående konsekvenser vid förändringar och försämringar. Enligt tillgängliga uppgifter finns ordetbasbelopp i inte mindre än 130författningar i statsrådsberedningens register. Mänga av de sålunda reglerade förmånerna har samband medarbetsmarknaden och är därmed av stor 9 1980/81. SfU 1980/81:14 130 betydelse för LOs medlemmar. Basbeloppet spelar emellertid en väsentlig roll också utanför lagstiftningens område. Sålunda finns pä arbetsmarknaden ett stort antalavtal med anknytning till detta belopp. Det gäller exempelvis den särskilda tilläggspensionen STP som utgär till arbetare inom den privatasektorn men det gäller också övriga avtalsförsäkringar. I särskilt hög grad skulle en urholkning avbasbeloppet bli kännbar för tjänstegrupplivförsäkringen. Men basbeloppsanknytning gäller också för avgångsfaidrags-försäkring, avtalsgruppsjukförsäkring och trygghetsförsäkring vid arbetsskada. En alldeles speciellt stötande effekt av basbeloppsförändringen uppstår pä så sätt att olika grupper av pensioneroch pensionstagare drabbas olika. Sålunda påverkas pensionerna för statsanställda, kommunalanställda, privatanställda tjänstemän och privatanställda arbetare olika för varje grupp, beroende på de olika konstruktionerna avpensionssystemet. Den tydligaste effekten av regeringens förslag är emellertid att de privatanställda arbetarna drabbas allra hårdast. Sammanfattningsvis anser LO sålunda att regeringens förslag till ändrade normer för basbeloppsberäkning är ytterst bristfällig och i avsaknad av de analyserav förslagets konsekvenser pä kort och lång sikt för såväl pensionssystemet som för andra oraräden, som måste uppfattas som ett elementärt krav för ett förslag i en sä väsentlig och principiellt viktig fråga som det här gäller. LO finner att förslaget inte bör genomföras. jStockholm den 17 november 1980LANDSORGANISATIONEN I SfU 1980/81:14 131 Bilaga 8 IIÖ TJÄNSTEMÄNNENS CENTRALORGANISATION yttrande y 168 I|Oii'i':ii,jlle Hainj'agg3re Ändringav beräkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring . TCO har givits tillfälleatt yttra sig över det förslag om ändringav beräkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring som ingäri den av regeringen framlagda propositionen om besparingar istatsverksamheten m m (prop 1980/81:20). F n fastställsbasbeloppet av regeringen för på grundvalav konsumentprisindex tva månader före den månadbasbeloppet skall gälla. Basbeloppet ufgbr 4 000 krmultiplicerat med det tal som anger- förhållandet mellan det allmänna prisläget(konsumentprisindex) under andra månadenföre den som basbeloppet avser ochprisläget . Basbeloppet förändras när detta jämförelsetal har ökateller minskat med sedan närmast föregående förändring av basbeloppetskedde. Det föresläs nu att man vid beräkningen av jämförelsetaletskall bortse frän indirekta skatter, tullar ochavgifter men tillägg göras för subventioner. Avgränsningen av indirekta skatter, tullar, avgifter ochsubventioner skall göras i enlighet med de grunder statistiskacentralbyrån tilliimpar vid beräkning av det s k nettoprisindex. ,es från direkt inverkan pä prislägetav ändrade energipriser. Dienergipriser som f n ingår i konsument-prisinae! avser fjärrvärme,eldningsolja, hushallsgas, elström och bpns1n De nya r-eglerna föreslås fillänipasförsta gängen vid fastställandeav basbeloppet for januari mrinad 1981. Det innebär att basbeloppet faststalls t o m enligt nuvaranderegler, dvs tom prislägft för oHober 1980 För november manad föreslås prisindexberäknas med tillämpning av d(.' nya reglerna som underlag för fastställandeav basbeloppet för . Därefter skall basbeloppet följa det nya index och andras när indexen stigit med 3 sedan föregåendebasbeloppsändring. Det skulle alltsåinnebära att man vid beräkningen av prisutvecklingen "fryser" deindirekta skatterna, avgifterna m m samtenergipriserna vid den nivå som gällde . De skall dock fortfarande vägas in i index. Oetta medför att ävenom priset pa energi kommer att ökalangsamnisrt än andra priser, ges inte någon kompensation för denna energiprisökning. TelefenadMii Telai Bonhgirobonle Poitgirokonto (08)231760 IVlOi'CO j 721-7367 5 92 06 3 nkell 80 02 HCB SfU 1980/81:14 132 Värdesäkringen genom anknytning till basbeloppet är en viktig del i det sociala trygghetssystemet. Ettmycket stort antal socialpolitiska bidrag och andra ersättningar äridag knutna till basbeloppet. Det gällerbl a ålderspension, förtidspension, änkepensionoch barnpension frän folkpensioneringen och ATP,delpension, arbetsskadelivränta,studiemedel, vårdbidrag, handikappersättning och bidragsförskott. Det sociala trygghetssystemet i dess nuvarande utformninghar tillkommit genom ett långvarigt successivt reformarbete.Beslut om kompletteringar och andra förändringar har föregåtts av noggranna utredningar inom olika statligakommittéer. Framlagda förslag har belysts ur olika synvinklar. 1 dessakommittéer eller utredningar har vanligtvisingått representanter för de politiska partierna och berörda myndigheter men också för arbetsmarknadensparter som därigenom kunnat tillföra kommittéarbetetväsentliga kunskaper ocherfarenheter. Kommittéförslagen har remissbehandlats och förstdärefter har de lagts fram för . Denna metodik har inte använts i det häraktuella fallet. Några utredningar om förslagets effekter tycks inte ha gjorts,titiiiinstone har inte några sådana redovisats offent-1 igt. TCO kan konstatera att det förslag om ändring av basbeloppets beräkning som regeringen nu har framlagt skulle medföra en väsentligurholkning av värdesäkringen inom det sociala trygghetssystemet. Bl a kan det pä läng sikt få mycket allvarliga konsekvenser- för hela ATP-systemet. Det påverkar inte bara de utgående pensionerna utan också de pensionsgrundande inkomsterna oi-h beräkningsgrunderna förATP-avgiften. Det underlag som redovisas i propositionen för en sådanförändring är enligt TCOs uppfattning heltotillfredsställande. Förslagets innebördframgår inte klart av propositionen, ochförslagets effekter i olika avseendenär överhuvudtaget inte belysta. Någraexempel skall ges. Dft tiMiiiriar inte av vare sig laqtexteller text i övrigt hur vikten förpM(?rgi i det föreslagna nya konsumentprisindexskall beräknas. Man kan här tanka sigtre olika alternativ, vilka fär helt olikakonsekvinsL-f Ctt alternativ är attenergin skall ha kvar sin nuvaranilt vikt (ca Ifl ) Om alla priser ökar med 10 ökarda indL-x nii'd 9 Eft annat alternativ äratt man låter energins vikr ukd vid enkraftig höjning av priset pä energi, eftersom eneiqiiis andel av den samladekonsumtionen dä ökar. nativ skulle innebära en ännu kraftigare urholkning avinflations-skydd(>t. Ett tredje alternativ skulle kunna vara att man vidfastsfallande av vikten bortser frånprisökningarna pa energin. Dä skulle cnprgins vikt i index minska. SfU 1980/81:14 133 Det finns i propositionen inte någon beskri vii ii;g av vilka socialpolitiska bidragoch andra ersättningar som skulle beröras av förslaget.1 propositionens bilaga 4 nämns baralagen om allmän försäkring. 1 bilaga 6 nämns därutöver delpensioner, studiemedel och bidragsförskott. Men basbeloppet har betydelse pä en rad andra områdenän de som nämnts. Ävenpå den här punkten kännetecknaspropositionen alltsä av allvarliga brister. Forslagets fbrdelningspoli tiska effekter, vad avser vilkagrupper som berörs och i vilken omfattning,redovisas inte alls i proposi tlonen. TCO vill understi-yka att basbeloppet har stor betydelseockså inoiii avtalsförsäkringarna.Det gäller bl a pensioner, tjänste-grupplivförsakringaroch trygghetsförsäkringar vid arbetsskada. Det får-också verkningar för de allmännaanställningsvillkoren, sär-skilt sjuklbnekonstruktionen, samt för den s k lönegarantin.Parter-na har rräffat sina avtal utifrån de förutsättningarna att basbeloppskonstruktionen skall varaintakt. underlag förberäkning av basbeloppet enligt det förslag som regeringen nu lägger fram ändrarpå dessa förutsättningar.Detta skapar en rättsosäkerhet vad beträffar innebörden av träffadeavtal. För att förhindra försämringar av avtalens materiella innehall kan det blinödvändigt för de fackliga organistionerna attaktualisera nya avtalskonstruktioner. 1 pi-opositionen sägsatt för att skydda de pensionärer som har enbar-t fcUpcnsion och pensionstillskottskall ett förslag om utbyggnad avpensionstillskotten senare läggas fram.En utveckling som innebär, att man försämrar depensioner som grundas påintjänade inkomster och istället bygger ut pensionstillskotten, kan TCO inte acceptera. Dettaskulle missgynna löntagarna och istället qynna grupper som har lågt taxerade inkomster eller som begärt undantagande från ATP. TCO vill av de olika skälsom redovisats ovan bestämt avstyrka förslaget om ändringav beräkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. TJÄNSTEMANNENS CENTRALORGANISATION(TCO) Ji..ittUe, SfU 1980/81:14 134 CENlKALORGANISATIONENSACO/SR REMISSVAR Unr 173.80 1 (3) 103 15 Dnr R 175.80 Tel 08/2252 00 ÄNDRING1 LAGEN (1962:381) OM (BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR BASBELOPPET) Genom remiss har Centralorganisationen /SRberetts tillfälle avge yttrande över rubricerade förslag. /SR får med anledning härav anföraföljande. Förslaget till ändring av beräkningsunderlagetför basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring ärenligt /SR:s uppfattning inte tillfredsställande. Förslaget är otillräckligtunderbyggt och dess konsekvenser inte uppmärksammadei tillräcklig utsträckning. /SR kan nämna följande skäl för denna bedömning. Basbeloppet har betydelse inte bara i pensionsFem-manhangutan också i många andra sammanhang inom siuk- och försäkringsområdena. Det styr bl a också totalbeloppets storlek i studiemedelssysteme' Olika avtal knyts också tillbasbeloppet. /SR kan inte acceptera en urholkad värdesättning avstudiemedlen särskilt mot bakgrund av de försämringar i övrigt som i besparingspropoait c-nen föreslås inomstudiemedelssystemet. En dnnen oacceptabel konsekvens uppstår för sjuk- ochfo:-äldrapenningen där maximibeloppet ärknutet till 7,5 basbelopp. Likaså påverkas grupplivbelopper negativt. Inte heller konsekvenserna i pensionssaminanhar.< är acceptabla. /SR konstaterar att en fbljö av förslaget bliren omfördelning av kostnaden dels inom denstatliga sektorn, dels från stat till kommuner på grund av den såkallade bructc-samordningen av de offentliganställdas pensioner. Arbetare och tjänstemän inom den privata sektorn med STP respektive ITPpensioner ko:miier däremot att få försämrade pensioner. SfU 1980/81:14 135 Pensionärernasstandardutveckling i relation till de yrkesverksamma bör studeras närmarei detta sammanhang. gerbasbeloppsanknytningen pensionärerna oförändradstandard oavsett om de yrkesverksamma fårhöjd eller sänkt standard. /SR;s negativa inställningberor även på ett antal faktorer i övrigt. En avdem är behandlingen av indirekta skatterm m via nettoprisindex. Förslaget innebär att pensionärernai denna del blir "överkompenserade" om deindirekta skatterna m m stiger långsammare än priserna i övrigteftersom nettoprisindex då ökar snabbare än konsumentprisindex. Om deindirekta skatterna höjs snabbare blir pensionärerna i stället"underkompenserade". Detta tycker /SR inte är rimligt. Behandlingen av ändradeenergipriser är enligt /SR:s uppfattning också otillfredsställande.Förslaget i denna del innebär att pensionärernafortsättningsvis inte får kompensation förnominella energiprishöjningar. Det är således inteendast fråga om att få avstå från kompensation förenergiprishöjningar utöver prisökningstaktenför övriga varor och tjänster.Konsekvensen av förslaget blir att pensionärernaskompensation alltmer kommer att fjärmasig från den verkliga prisökning som drabbar dem. Vidare anser /SR att den tekniska konstruktionen för basbeloppsberäkningeninte är tillfredsställande. En kombination av rensad nettoprisinccx ochkorrigerad konsumentprisindex för beräkning av jämförelsetalet ärprincipiellt olycklig. Förslaget är dessutom oklart i åtskilliga tekniska avseenden. Preciserade föreskrifter trånregerLnr;en krävs för arbetet inom indexnämnden ochstatistiska centralbyrån. En annan negativ effekt är att allmänhetensförståelse för uppräkningen med säkerhetkommer att minska kraftigt. Basbeloppets uppräkning kommer ju inte att följavare sig nettpprJs index eller konsumentprisindex.Allmänheten kommer därför inteatt,kunna följa beräkningarna om inte en särskild basbeloppsindex konstrueras. Vissa tekniska felaktigheter finns även i förslagettill lagtext. Som /SR har tolkat förslagetkommer prisökningen mellan ma1 och luni 1980inte med vare sig i den "gamla" eller "nya" basbeloppsuppräkningen. Detta ärenligt organisationen otillfreds- SfU 1980/81:14 136 En annan tekniskfelaktighet finns i skrivningen. "Basbeloppet får ändras endastom Jämförelsetalet har ändrats med sedannärmast föregående ändring av basbeloppet gjordes. "