bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — 3. att en skyndsam översyn och redovisning kommer tillstånd när det gäller distributionen av alkoholbränslen, 1980/81:1034 av m.fl. (s) vari yrkas att uttalar sig för att den framtidaetanolproduktionen förläggs till nuvarande Karpalunds sockerbruk. 1980/81:1379 av m. (s) vari, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), yrkas att beslutar atthos regeringen begära sådana förändringar av gällande lagstiftning attregeringen kan göra en ur miljösynpunkt nödvändig samlad bedömning av allaansökningar om koleldade anläggningar. 1980/81:1389 av ()vari yrkas att beslutar att som sin mening uttala att enskilt ägdatorvmarker, vars brytvärda areal sammanhängande inte överstiger 50 ha, börundantas från handläggning enligt minerallagen och att tillståndsgivning istället sker enbart efter samma regler som för takt av grus. 1980/81:1395 av . (s) vari yrkas att begär att regeringen lokaliserar enmetanolanläggning till i . 1980/81:1411 av afUgglas och i (båda m) vari, såvitt nu är i fråga (yrkande1), yrkas att hos regeringen begär förslag om ändring i minerallageninnebärande att torv utgår ur kretsen koncessionspliktiga ämnen. NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 169 1980/81:1967 av () vari yrkasatt beslutar uttala att normerna för koleldning skärps i enlighet mednaturvårdsverkets krav. 1980/81:1975 av m. fl. (s) vari,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-4 och 6), yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om deponering av fast avfall från energianläggningar someldas med fasta bränslen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om krav på rökgasrening vid koleldade kraft- ochvärmeverk, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om tilltänkt kolkondenskraftverk i , 4. att anhåller att regeringen låterfastställa normer för rökgasrening vid torveldade anläggningar, 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom användandet av skogsenergi i energiproduktionen. 1980/81:1976 av m. fl. (s) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-2, 12 a-b, 13-15) att 1. som sin mening ger regeringen till känna attskogsindustrins behov av råvara måste tryggas, 2. hemställer att regeringen utan dröjsmål vidtaråtgärder för att i enlighet med motionen garantera att för skogsindustrinnödvändig skogsråvara icke tas i anspråk för energiförsörjningens behov, 12. hemställer attregeringen beträffande kolet a) presenterar en plan för kolintroduktionen, b) i samband med presentationen av denna plan ocksålämnar förslag om skärpta bestämmelser om svavelutsläpp från nya anläggningareldade med kol och/eller olja, 13. i väntan på de förslag som anges under p. 12 uttalaatt regering och myndigheter vid prövning av kol- och/eller oljeeldadeanläggningar skall tillämpa den strängare praxis som beskrivs i motionen, 14. begär att regeringen lämnar förslag om förändringari lagstiftningen, så att en samlad bedömning av landets framtidakolanläggningar kan göras av regeringen, 15. som sin mening ger regeringen till känna vad som iövrigt anförts i motionen om behovet av en statlig prövning av kommunala planerför introduktion av kol och inhemska bränslen. 1980/81:1977 av () vari yrkasatt beslutar uttala sig för att i sitt arbete inom lEA verkarför en intensifierad samordning av nationella energiprogram i syfte att nå ettglobalt samverkande miljöskydd mot i första hand långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 170 1980/81:1979 av () vari yrkas attriksdagen uttalar sig för att i kommande utvecklingsarbete avseendeetanoltillverkning möjligheterna beaktas att förlägga sådan verksamhet ianslutning till sulfitspritfabrik. 1980/81:1988 av Sfig Genitz (c) vari, såvitt nu äri fråga (yrkande 2), yrkas 2.att uttalar sig för att markinnehav överlåts tillaktiva jord- och skogsbrukare. 1980/81:1989 av och (båda c) vari yrkas att uttalar sig för att ett projektBioenergi i bör startas som en försöksverksamhet samt begär attregeringen närmare utformar riktlinjerna för projektet enligt motionens mening. 1980/81:1991 av m. fl. (c) variyrkas att beslutar att hos regeringen begära utredning och åtgärderför 1. att främja energiodling med olika grödor över helalandet enligt motionens mening, 2. att bl. a. i beredskapssyfte starta en storskaligodling av kombinerade energi- och proteingrödor, 3. att genom stöd till utbyggnad av ett rikstäckandenät av pelletsfabriker skapa förutsättningar för att förädla både energiråvaranoch proteinet, 4. att stödja framtagning av en industriellförädlingsprocess vilken också skapar möjlighet att förädla proteinråvaran tiUkreatursfoder samt till människoföda i en nödsituation. 1980/81:1992 av m.fl. (c) vari,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts beträffande värdet av att tillvarata halm ochvass för energiproduktion, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna behovet av snara åtgärder för att underlätta utbyggnad av fabriker förframställning av biopellets över hela landet. 1980/81:1998 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom avfallshanteringen vid och om uppbyggnad avresurser för . 1980/81:1999 av m. fl. (vpk) variyrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 9 och 13) att beslutar 9.att uttala att miljökrav för kol skall gälla med omedelbarverkan, 13.att hos regeringen begära åtgärder för uppbyggnad av en infrastruktur (t. ex.brytningstakter, pelletsfabriker och transportsystem) för torvhantering. NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 171 Regeringen förespråkar i propositionen en försiktigkolintroduktion i . beräknas 4-6 miljoner tonångkol användas för att ersätta olja. I propositionen framhåUsatt möjhgheten att förbättra miljösituationen bör tas till vara vidkolintroduktionen. Det är en fråga för regeringen och berörda statligamyndigheter att beakta detta vid prövning av koleldade anläggningar enligtgällande lagstiftning. Med hänsyn till den betydelse som den närmareutformningen av miljöskyddskraven har för möjligheterna att introducera kol,har emellertid regeringen ansett att bör informeras om de riktUnjersom härvidlag bör gälla. Videldningsanläggningar med stor effekt och med lång eller medellång driftstid bören gräns läggas fast för högsta tillåtna utsläppsmängd av svavel. Eneldningsanläggning bör tillåtas släppa ut högst svavel vid enför genomsnittlig driftstid. Beräknas utsläppen bli störrebör rökgasavsvavling installeras eller andra åtgärder vidtas så attutsläppsmängderna inte överstiger . Anläggningsinnehavaren hardärmed möjlighet att välja den metod som är lämpligast i det enskilda fallet. Vidnya anläggningar med en bränsleeffekt över ca 150 MW bör, där så är lämpligt,mark reserveras för anläggning för avsvavling av rökgaserna och andraförberedande åtgärder vidtas. Vidmindre anläggningar bör användning av kol med låg svavelhalt eftersträvas.Gällande bestämmelser innebär att endast kol med en svavelhalt på högst 0,8 %får användas i södra och . Fr. o. m. gäUerdetta krav hela landet. Senastår 1983 bör regeringen enligt propositionen återkomma till medredovisning för när ett generellt krav på ett kol med en genomsnittligsvavelhalt på högst skall kunna införas i . Som riktpunkt förskärpningen anges att den bör träda i kraft senast . Då bör ocksågränsen för högsta tillåtna utsläpp av svavel från eldningsanläggningar sänkastill . Miljöskäl talar för att kraven behöver skärpasytterligare . I propositionen framhålls att krav på effektivaskyddsåtgärder vid koleldning", såsom stoftavskiljare för att minskatungmetallutsläppen och förbränningstekniska åtgärder för att minskakväveoxidutsläppen, bör fastställas vid sedvanlig prövning enligt gällandelagstiftning av tillkommande koleldade anläggningar. Ipropositionen föreslår regeringen vidare en lag om eldningsanläggningar förfast bränsle. Enligt detta förslag skall anläggningsinnehavaren då det gällerstörre eldningsanläggningar före val av fast bränsle samråda med den myndighetsom regeringen bestämmer. Myndigheten avses därvid verka för att inhemsktbränsle används före kol om det icke framstår som olämpligt av ekonomiska ellerandra skäl. NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 172 Enligt propositionen är det inteaktuellt att ta något kolkondenskraftverk i drift. Ipropositionen framhålls vidare att kolförbränning i likhet med oljeförbränningmedför utsläpp av luftföroreningar som koldioxid, kväveoxider, svaveldioxid,tungmetaller och ofullständigt förbrända s. k. polyaromatiska kolväten.Problemen med utsläpp av kvicksilver och kadmium är allvarligare vidkolförbränning. Utsläppen av vanadin och nickel är å andra sidan större vidoljeförbränning. Någon avgörande skillnad mellan kol och olja existerar inte idessa avseenden. Förbränningav biomassa ger liksom förbränning av kol utsläpp av kväveoxider, tungmetalleroch ofullständigt förbrända kolväten. Däremot är utsläppen av svavelobetydliga. är ett bränsle av samma karaktär som kol. Principielltskiljer sig kolets miljöeffekter inte från andra fossila bränslens. Ändå börman söka minska de miljöproblem som är förknippade med kolanvändning, i förstahand svavelemissionerna. har ratificerat den inom FN:s ekonomiskakommission för (ECE) framförhandlade konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar. Iflera motioner betonas att vi i bör gripa tillfället att genomföra enförbättring av miljöskyddet i samband med att oljan ersätts av andraenergikällor och koleldning åter introduceras. Enligt motion 1976 börregeringen presentera en plan för hur fördelningen mellan t. ex. koloch inhemska bränslen skall göras konkret. Av planen bör även framgå var, ivilken mängd och hur kolet bör användas. Likaså bör där redovisas de samlademiljöeffekterna av den kolintroduktion som föreslås i propositionen. Motbakgrund av angelägenheten att motverka de risker för miljön som för landettotalt är förknippade med förbränningen av kol är det enligt motionennödvändigt med en samlad bedömning av alla ansökningar om koleldadeanläggningar. Denna samlade bedömning bör göras av regeringen genom att ensärskild tillståndslag införs. Samma yrkande återfinns i motion 1379.Lagstiftningen bör enligt motion 1976 också förändras så att statsmakterna fårmöjlighet att pröva kommunala planer för introduktion av kol och inhemskabränslen. En sådan ordning skulle enligt motionen stimulera till utnyttjande avnya alternativ i den kommunala energiplaneringen. Kommunala planer förutnyttjande av flis och skogsavfall i värmeanläggningar bör prövas mot länsvisainventeringar av tillgången på skogsråvara som inte behövs för skogsindustrin. Imotion 1976 avvisas vidare regeringens förslag om högsta tillåtnasvavelutsläpp. Regeringens förslag innebär enligt motionärerna en kraftigförsämring i jämförelse med uppfattning och den praxis somredan har börjat tillämpas. Yrkanden av likartat slag framläggs i motionerna1967, 1975 och 1999. Utskottet instämmer iregeringens bedömning, att måste minska NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 173 sitt beroende av oljan. bör en successivt alltstörre del av oljan ersättas med inhemska, förnybara och miljövänligaenergikällor. kommer dock kol att svara för en viktig delav energiförsörjningen. Utskottet erinrar i detta sammanhang om att kärnkraftenenligt beslut efter folkomröstningen kan förutsättas minskakring 2010 vara helt avvecklad. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om en försiktig koUntroduktion. Utskottet fäster avgörandevikt vid att förbättringar genomförs för att skydda och bevara vårmiljö. Enligt utskottets uppfattning är de riktiinjer som föreslagits ipropositionen för det närmaste decenniets utveckling godtagbara och ägnade attutgöra grunden för en lämpligt avvägd oljeersättning med kol. Utskottet finneräven att den prövning som sker enligt gällande lagstiftning av fillkommandekoleldade anläggningar erbjuder fillräckliga möjligheter fill en frånmiljösynpunkt önskvärd planering för utbyggnaden av kolanläggningar. Någonsärskild plan härutöver, såsom föreslagits i motion 1976, torde ej erfordras.Som tidigare nämnts har vidare regeringen i propositionen föreslagit en ny lagom eldning av fasta bränslen. Det samrådsförfarande som enligt propositionenskall föregå val av fast bränsle är enligt utskottets uppfattning i alltväsentligt ägnat att tillfredsställa syftet med motionskravet om prövning avkommunala planer för introduktion av kol och fasta bränslen. krav på en begränsning avsvavelutsläppen från koleldade anläggningar åberopas, som nämnts, i fleramotioner. Enligt vad utskottet inhämtat har i yttranden överkoncessionsansökningar krävt att utsläppen av svaveldioxid för nya störrekoleldade anläggningar begränsas så att de motsvarar en svavelhalt i kolen på0,(0,svavel per MJ tillfört bränsle). Utskottet finner det i ochför sig angeläget att dessa krav utgör riktmärket för den utsläppsmängd som iframtiden bör tolereras. Som särskilt påpekas i propositionen är försurningseffekternasvårare i än i flertalet andra länder på grund av den låga naturligakalkhalten i naturen. På kort och medellång sikt synes emellertid de gränserför svavelutsläppen som satts upp som riktmärke i propositionen innebära enrimlig målsättning. Det innebär att svavelutsläppen generelltbör ha nedbringats tUl en genomsnittlig nivå som motsvarar en svavelhalt ikolet av högst . Gränsen för högsta tillåtna utsläpp från en och sammaanläggning kommer samfidigt att sänkas fill svavel . Isammanhanget bör beaktas att vi i ännu har liten erfarenhet och kunskapinom kolområdet och att vi har ett kUmat som kräver särskilda åtgärder vidkolanvändningen. Dessa förhållanden gör det, vilket också påpekas ipropositionen, mofiverat att genomföra en successiv teknikutveckling ochskärpning av miljövårdskraven vid koleldning i landet. Utskottet utgår dockifrån att regeringen låter undersöka förutsättningarna för en snabbareskärpning av miljövårdskraven. I mofion 1975 framhålls att förvaringen av avfall frånkoleldade anläggningar kommer att kräva betydande markarealer som förfular NU 1980/81:60 (JoU1980/81:4 y) 174 landskapsbildenoch som riskerar hota grundvattnet genom att tungmetaller m. fl. föroreningarlöses ut i regnvattnet. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att prövningenav koncessionsärenden enligt miljöskyddslagen även innefattar avfalletsmiljöstörningar. Någon ytterligare prövning är enligt utskottets mening intebehövlig. Medhänvisning till det anförda vill utskottet för sin del förorda att regeringensförslag om koUntroduktion i miljöskyddshänseende tillstyrks samt att motionerna1975 yrkande 1 och 2,1976 yrkandena 12-15,1967,1999 yrkande 9 och 1379 yrkande5 avstyrks. Enligtmotion 1975 är det alarmerande att nu vill lokalisera ettkolkondenskraftverk till . Utskottet har i detta sammanhanguppmärksammat att i sin studie Lokalisering av kolkondenskraftverkfunnit att sådana anläggningar med nuvarande reningsteknik endast bör kunnalokaliseras till eller norra där jordarna är kalkrika och buffertkapacitetenär förhållandevis god. Som framgår av den redogörelsen förpropositionen är det inte aktuellt att ta något kolkondenskraftverk i driftunder . Med hänsyn till de miljörisker, bl. a. iförsurningshänseende, som är förknippade med kolkondenskraftverk, anserutskottet inte att sådana anläggningar bör planeras. Ett uttalande av dennainnebörd bör enligt utskottets uppfattning ges regeringen till känna. Enligtmotion 1977 saknas i propositionen ett konsekvent åtgärdsprogram mot andraluftföroreningar från eldningsanläggningar än svavelutsläpp. Icke minst bordeutsläppen av koldioxid och de globala aspekterna därav ha behandlats ingående.Utskottet viU med anledning av motionen erinra om att ratificeratECE-konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (se JoU1980/81:13). Jordbruksministern har vidare meddelat sin avsikt att besökaflera av de i detta avseende viktiga europeiska länderna under det närmasteåret för att dryfta bilaterala frågor i anslutning fill konventionen. Utskottetutgår från att han i detta sammanhang även tar upp frågor som omnämns imotionen. Under angivna förhållanden synes motionens syfte bli tillgodosett.Motionen bör därför enHgt utskottets mening inte föranleda någon ytterligareriksdagens åtgärd. Ersättningav olja med inhemska bränslen Enligt propositionen skall utveckUngen successivtinriktas mot ett energisystem som i huvudsak baseras på varaktiga, helstinhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Av deinhemska bränslena är det främst skogsavfall och torv som kan ge betydandebidrag till vår energiförsörjning . För andra inhemska bränslen somodlad energiskog återstår ett utvecklings- och utvärderingsprogram innansäkrare bedömningar kan göras om möjliga bidrag till energiförsörjningen. EnUgtpropositionen beräknas den årUga volymen av skogsenergi i form av kvarlämnadeträd och trädrester från olika typer av avverkningar och NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 175 skogsvårdsåtgärder inkl. det s. k. löwirkesöverskottet haett bränslevärde motsvarande ca olja. Den potentielltuttagbara volymen reduceras dock av olika restriktioner som hänsyn tillmiljöskydd och naturvård, ekologiska, tekniska och ekonomiska begränsningar m.m. beräknas användningen av skogsenergi uppgå till 3-7TWh främst i form av helved och flis i småhus. EnUgt propositionen bördet utnyttjas skogsenergi. skall det varamöjligt att ytterligare öka användningen av skogsenergi. I propositionen framhålls att torv ger mindresvavelutsläpp än kol- och oljeeldning. Det är av stor betydelse attmiljöproblemen i samband med torvutvinning och förbränning kan lösas på ettacceptabelt sätt. Det är nödvändigt att få en bred erfarenhet av torv i skildamiljöer. Särskilda insatser måste vidtas för att få betydligt fler projekt tillstånd i Syd- och . bör utreda förutsättningarna.I propositionen framhålls vidare att miljö- och markanvändningsproblemenbehöver studeras ingående. Det är angeläget med ett brett upplagt forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet rörande konsekvenserna av ett ökattorvutnyttjande. Sådana studier pågår f. n. inom ramen för bl. Det är också viktigt att sådana studier utförs i sambandmed de torvutvinningsprojekt som kommer att genomföras under de närmaste åren.I detta sammanhang nämns också ett uppdrag att från naturvårdssynpunktinventera landets våtmarker som regeringen har givit naturvårdsverket.Inventeringen syftar till att ge en mer detaljerad kunskap om våtmarkerna,deras naturvärden och betydelse. Genom de studier och deninventeringsverksamhet som bedrivs bör successivt ett bättre underlag förbedömningar av olika våtmarkers skyddsvärde kunna tas fram. Vad gäller koncessionsplikten för torvbrytning anförs bl.a. följande i propositionen. För torvbrytning i syfte att utvinna energi krävskoncession enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter.KoncessionspUkten ger möjlighet att styra brytningen av bränntorv bl. a. isyfte att reducera skadeverkningarna från naturvårds- och miljösynpunkt. Utöver koncession krävs också täkttillstånd enligt naturvårdslagen(1964:822). Sådana tillstånd beviljas av länsstyrelserna. Denna reglering ärrelativt detaljerad och tar i första hand sikte på landskaps- och naturvården. Antalet koncessionsansökningar har under det senaste åretökat mycket kraftigt. I syfte att undanröja och lokalisera onödiga hinder fören torvintroduktion föreslog OED:s torvgmpp ett antal åtgärder bl.a. för att förenkla tillståndsgivningen, framför allt på industriverket.Samtliga dessa förslag har genomförts och haft till effekt att handläggningstidenför ärendena minskat kraftigt. Det finns dock ytterligare möjligheter attförenkla tillståndsgivningen, bl. a. genom att låta en och NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 176 samma myndighet fatta beslut enligt både minerallagen ochnaturvårdslagen. Cheferna för jordbruks-, kommun- och industridepartementenavser att föreslå regeringen att fr, o. m. den 1 juli1982 blir beslutande myndighet för både undersöknings- ochbearbetningskoncession i fråga om torv. Med hänsyn till de betydande ingrepp imiljön som kan förorsakas av torvtäkt bör få rätt attfullfölja talan mot beslut om bearbetningskoncessioner till regeringen,framhåller föredragande statsrådet, I fråga om energiskogar och övriga inhemska bränslenframhålls bl, a, följande i propositionen. På kan odlad energiskog komma att erbjudabetydande möjligheter att ersätta olja. Hur stort energibidraget kan bli ochnär det kan förverkligas är dock f, n. mycket osäkert. Inte heller är detenligt propositionen möjligt att f, n. göra en närmare uppskattning av hurstora kvantiteter andra energiråvaror som kan produceras inom jordbruket,nämligen i första hand halm samt vidare olika energigrödor och vass. a. detutredningsarbete som f. n. bedrivs på uppdrag av nämnden förenergiproduktionsforskning (NE) kommer tillsammans med successiv introduktioni liten skala att ge säkrare underlag för bedömningen av dessa frågor. I två motioner diskuterasregeringens beräkningar, att det skall bli möjligt att fram ökaenergianvändningen av 5A:og5av/fl//m. m. från till 25 ä . Enligtmotion 1976 kommer en sådan stegring att öka svårigheterna att förseskogsindustrin med nödvändig råvara. Regeringen bör därför utan dröjsmål vidtaåtgärder för att skapa garantier mot att nödvändiga skogsråvaror tillskogsindustrin används för energiändamål. Ett likartat yrkande återfinns imotion 1975. Utskottet får med anledning av dessa motioner framhållavikten av att den skogsråvara som behövs för industrin utnyttjas för förädlingi denna. I princip bör endast skogsavfall och annan ved som inte på ekonomiskttillfredsstäl-iande sätt kan tillgodogöras av industrin utnyttjas som bränsle förenergiutvinning. Som nämnts i det föregående har i propositionen föreslagitsatt ett samrådsförfarande skall föregå val av bränsle enligt lagförslaget omeldning med fasta bränslen. I propositionen föreslås även att kommunerna skallåläggas upprätta energiplaner för sina åtgärder att minska oljeberoendet. Medledning av dessa planeringsinstrument bör det enligt utskottets mening blimöjligt att i tillfredsställande grad styra utvecklingen så att målet förenergiutvinningen ur skogen nås utan att skogsindustrins behov eftersatts.Motionerna 1975 yrkande 6, och 1976 yrkandena 1 och 2 påkallar därför ingenytterligare åtgärd från sida. De avstyrks således. Ett flertal motioner behandlarproblem med utnyttjande av torv som bränsle. Enligt motion 791 finns det mångafrågeställningar kring miljöproblemen som måste besvaras innan torven kan genågot väsentligt bidrag till NU1980/81:60 (JoU 1980/81:4 y) 177 I motionen nämns bl. a.osäkerhet om torvbrytningens inverkan på grundvattennivån, försurningsrisken,påverkan på växt-och djurliv samt problemen med rökgasrening vid förbränningen.I motion 473 framhålls att det nyväckta intresset för torv som bränsleföranlett en lång rad koncessionsansökningar från bl. a. storföretag, vilketmedför en risk för att samhällets och kommunernas framtida behov skall bli enandrahandsfrå-ga. Enligt motion 1975 bör regeringen fastställa normer förrökgasrening vid torveldade anläggningar. Enligt motion 1999 bör eninfrastruktur för torvhantering byggas upp. Frågan om koncessionsplikt för takt av torv förenergiändamål diskuteras i ett flertal motioner. Enligt motionärerna är deadministrativa omgångarna för erhållande av koncession alltför omständliga ochomöjliggör praktiskt taget för enskilda smärre jordägare att erhållakoncession. Möjligheten av att avskaffa koncessionsprövning för torv enligtminerallagen diskuteras. I motionerna 478 och 791 begärs lagändring i syfte attåstadkomma en smidigare hantering av torvärendena. EnUgt motion 1411 saknasbärande skäl att bibehålla torv inom kretsen koncessionspliktiga ämnen iminerallagen. I motion 1389 framläggs förslag om att underlätta förmindre jordägare att själva få rätt att bryta torv för energiändamål. Utskottet anser att torv utgör en väsentiig nationelltillgång när det gäller att finna alternativ till olja som bränsle.