bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Frågan om tekniskaförbättringar av valutakontrollen liksom frågan om vilka ändringar som behövs ivalutalagsliftningen för atl möjliggöra en mera effektiv bekämpning av denekonomiska brottsligheten bör såsom anförs i modon 1120 tas upp avvalulakommiltén. 1 likhet med minoriteten i finansutskottet anserjustitieutskottet all valulakommiltén i del hänseende som har sagts bör gesändrade direktiv i den riktning som förespråkats. sålunda har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels alt utskottets hemställan under moment I bortha följande lydelse: 1. beträffande valutakontrollen m.m. atl med bifalltill motion 1979/80: 1120 i denna del och med anledning av motion 1980/81: 1577i denna del som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört omförbättringar av valutakontrollen och om ändrade direktiv lillvaluta-kommittén. 3.Kontroll av företag som får statligt stöd (mom.2) dels att den del av utskottets yttrande på s. 67som börjar med "Enligl justitieutskottets" och slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse: Justilieulskolletdelar den uppfattning som framförs i motion 1120 om all det är angeläget med enförstärkt kontroll över användningen av del ekonomiska stöd som staten ger lillförelagen. Missbruk av statligt slöd innebär inte bara ekonomiska förluster församhället utan också allvarliga besvikelser för andra intressenter, inle minstde anställda i berörda företag. Visserligen finns regler om uppföljning ochkontroll av användningen av det statliga stödet. Erfarenheterna visaremellertid all den hittillsvarande kontrollen inte har varit effektiv nog.Vissa stödformer har överutnytt-jals eller missbrukats; även rent brottsligaförfaranden har kunnat förekomma. 1 likhet med minoriteterna i näringsutskoltetoch arbelsmarknadsulskottet anser justitieutskottet alt en allmän översyn överkontrollsystemet bör företas. Både metoder och resursbehov bör därvidstuderas. Särskilt bör man ta fasta på önskemålen i motion 1120 all staten iökad utsträckning skall skaffa sig insyn genom egna styrelseledamöter och revisorer.Denna möjlighet kan f. ö. stå öppen redan under nuvarande förhållanden och bördå också utnyttjas när omständigheterna talar för del. Vad justideutskottet nuanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. JuU 1980/81:21 93 delsatt utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandekontroll avförelag som får statligt stöd att med bifalltill motion 1979/80: 1120 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om förbättringar av kontrollsystemet. Företagsrevisorernasställning och uppgifter (mom. 3) dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 68 med "I förevarande" och slutar på s. 69 med "berörddel" bort ha följande lydelse: mening ligger den gmndläggande svagheten i systemet medföretagsrevision i det sätt varpå revisorer utses och entledigas i ett företag.Så länge dessa funktioner fullgörs av förelagets egna och inte av något frånföretaget fristående organ kan risker för missbruk av revisorns ställning ochför otillbörliga påtryckningar på revisorn från företagets sida inte uteslutas.Riskerna är särskilt framträdande i fåmansbolagen, alltså i den grupp avföretag där ekonomisk brottslighet kan antas vara vanligast. Ikampen mot den ekonomiska brottsligheten bör alla tillgängliga möjligheterutnyttjas, och justideutskottet anser i likhet med minoriteten i lagutskottetatt en genomgripande översyn av företagsrevisionen skulle kunna bli av storbetydelse för strävandena att komma åt denna typ av brottslighet. En utredningom företagsrevisionen bör således ske. Den bör ges den inriktning som anges imotion 1120. Det primära bör alltså vara att skapa en självständigare och frånolika partsintressen mera oberoende ställning för revisorn. Utredningen börsåledes överväga om inte revisor i fortsättningen bör utses av ett frånföretaget fristående organ. Andra frågor som bör övervägas är utbildningen avrevisorer, förutsättningarna för en långtgående upplysningsplikt gentemot detallmänna samt spörsmål om revisionens inriktning, innehåll och omfattning. anfört bör med bifall till motion 1120 som sin mening geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffandeföretagsrevisorernas ställning och uppgifter att med bifalltill motion 1979/80:1120 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om översyn av företagsrevisionen. (mom. 4 och 5) dels att den del av utskottets yttrande på s. 69som börjar med "Ett aktiebolags" och slutar med ""bort ha följande lydelse: JuU1980/81:21 94 Ett akdebolags aktiekapital skalluppgå till . Bestämmelsen härom infördes . Tidigaregällde ett minimikapital av . För bolag som bildats innan gränsen förminimikapitalet höjdes gäller särskilda bestämmelser lill utgången av . Dessa särskilda bestämmelser innehöll urspmngligen enföreskrift om att minimikapitalet av . för de äldre bolagen skulle gälladll utgången av . Genom en lagändring förlängdes övergångstidenför de äldre bolagen till utgången av . Enligt vad som anfördes ilagstiftningsärendet (prop. 1976/77:109, LU 29) var skälet till attövergångstiden förlängdes att man ville avvakta resultatet av visst utredningsarbeterörande de ohka företagsformernas civilrättsliga och skallerättsligaställning. dels att den del av utskottetsyttrande på s. 70 som börjar med "Vid bedömningen" och slutar med"detta avsnitt" bort ha följande lydelse: Vid bedömningen av motionsspörsmålel om ansvarsgenombrottvill utskottet för sin de! framhålla alt det från olika utgångspunkterframstår som i och för sig rimligt att ett företag eller en person som har etlavgörande inflytande över ett bolag och drar ekonomisk nytta av detta ocksåytterst bör ha ansvaret för bolagels skulder, i varje fall om skuldernauppkommit som en följd av att bolagets verksamhet inte bedrivits enligl sundaaffärsmässiga principer. Detta synsätt gör sig enligt utskottets meningsärskilt starkt gällande när skulderna uppkommit som ett led i ekonomiskbrottslighet. Starka skäl talar för alt man i sådana fall bör kunna ålägga densom har ett bestämmande inflytande över bolaget ett direkt ansvar för bolagetsskulder. De regler om ansvarsgenombrott och skadestånd som finns iaktiebolagslagen och föreningslagen har, som framgått, en begränsad räckvidd.Visserligen kompletteras dessa regler genom bl. a. skatlerättsliga bestämmelser,men som helhet är lagreglerna på del associations- och skatterätts-liga områdetenligt utskottets mening inle i någon högre grad ägnade atl motverkaskenlransakdoner och andra otillbörliga utnyttjanden av bolags-ochföreningsformen. Den utveckling som har skett i rättspraxis tyder i och för sigpå alt domstolarna är beredda atl utsträcka ställföreträdaransvarel någotlängre än vad som varit förutsatt i den associationsrätlsliga lagstiftningen.Det kan emellertid antas att domstolarna endast med stor försiktighet kommeratt vidareutveckla gmndsatserna om ansvarsgenombrott så länge lagregleringen påförevarande område är oförändrad. Några klara och lättillämpliga principer förnär ansvarsgenombrott skall få göras kan i alla händelser inte sägas föreligga. Jusddeulskoltet anser i likhet med minoriteten ilagutskottet all det är önskvärt atl möjligheterna lill ansvarsgenombrotlvidgas. Införandel av regler om ställföreträdaransvar för en juridisk personsskulder förutsätter såsom minoriteten i lagutskotlel anför en delvis ny syn påförhållandet mellan exempelvis moderbolag och dotterbolag eller mellan etlbolag och JuU 1980/81:21 95 En lagändring om ansvarsgenombrott bör därför inte genomföras utan attfrågan ingående övervägts. Med hänvisning till vad som i dettahänseende anförs i motionerna 1120 och 1864 anser justitieutskottetföljaktligen att frågan om en utvidgning av möjligheterna tillansvarsgenombrott bör utredas. Vad sålunda anförts bör med bifalllill motionerna i här berörd del ge regeringen lill känna. Närdet sedan gäller frågan om aktiekapitalets storlek vill utskottet först uttalasin kritik mot atl övergångstiden för höjningen av minimibeloppet för äldreaktiebolag sträcker sig så långt som till utgången av innevarande år. Med tankepå atl den övergångsdd som återstår är så pass kort finner utskottet dockinte skäl till någon åtgärd i saken. Medanledning av önskemålen i motion 1864 om en höjning av minimibeloppet iaktiebolag vill utskottet peka på den penningvärdeförsämring som skett och sommedför atl den salta gränsen för aktiekapitalet, , i dagframstår som för låg. 1 sammanhanget förtjänar det alt erinras om att syftetmed bestämmelserna om aktiekapitalet främst är atl ge trygghet för att bolagetuppfyller vissa förpliktelser mol de anställda och det allmänna liksom motandra borgenärer. 1 likhet med minoriteten i lagutskottet anserjustitieutskottet atl del finns starka skäl för atl en höjning avaktiekapitalet bör komma till stånd. 1 samband med all förslag till en sådanhöjning utarbetas bör enligt justitieutskottets mening också prövas om inteminimibeloppet bör göras värdebeständigt genom någon form av anknytning tillbasbelopp e.d. eller genom atl minimibeloppet räknas upp med vissa intervaller,t. sålunda uttalat bör som sin mening ge regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse: att med bifalllill motion 1979/80: 1120 i denna del och motion 1979/80: 18641 denna del somsin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om utredning avmöjligheterna lill ett vidgat ansvarsgenombrotl. delsatt utskottets hemställan under moment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffandehöjning av gränsen för aktiekapitalet atl medanledning av motion 1979/80: 1864 i denna del som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anfört om utredning av frågan om höjning avminimigränsen för aktiekapitalet. Reservanterna anser atl den del av utskottetsyttrande på s. 71 som börjar med "Som " och som slutar med"aktuella motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: JuU1980/81:21 96 Som har sagts har förslag lilllagstiftning på skatterättens område som syftar till att motverka förekomstenav grå arbetskraft lagts fram i två departementspromemorior. Den förstadepartementspromemorian framlades . Ett förslag i ämnet avses bliförelagt först . Med tanke på sakens vikt anser utskottet alt detdröjsmål som föreligger är högst otillfredsställande. Utskottet utgåremellertid från alt del förslag som har aviserats inte fördröjs ytterligare.Någon åtgärd från sida på grund av de aktuella motionsyrkandenaskall därför inle behövas. Näringsförbud (mom. 7) dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 72 med "Vid bedömningen" och slutar på s.73 med "behandlad del" bort ha följande lydelse: I likhet med minoriteten i näringsutskotlel anserjustitieutskottet all starka skäl talar för atl frågan om näringsförbud som enmera allmän sanktion mot ekonomisk brottslighet bör tas upp lill prövning meddel snaraste. De missförhållanden som del här gäller all komma lill rätta medär väl belagda, och den nya sanklionsformens för- och nackdelar har blivitgrundligt belysta inför beslutet atl införa den i konkurssammanhang. Problemetmed oseriösa näringsidkare som undandrar sig sina förpliktelser mot samhälletoch missbrukar kundernas förtroende är enligl utskottets mening alltför stortför atl vidare överväganden om näringsförbud skall få uppskjutas till enobestämd framlid. Utskottet förordar också alt en sådan utredning i ämnet somföreslås i motion 1120 kommer lill stånd. sålunda anfört bör ges regeringen lill känna. dels att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande näringsförbud attriksdagen med bifall till motion 1979/80: 1120 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en utredning av frågan omnäringsförbud även i andra fall än vid konkursmissbruk. Etableringskontroll m. m. dels att den del av utskottets yttrandepå s. 74 som börjar med "Näringsutskotlel anför" och slutar med"behandlade delar" bort ha följande lydelse: finner i likhet med minoriteten inäringsulskotlet att den självklara utgångspunkten vid bedömningen avmotionsspörsmålen måste JuU1980/81:21 97 vara att alla seriösa uppslag dll åtgärder mot denekonomiska brottsligheten bör noga prövas. Ett viktigt inslag i en sådanprövning blir att våga motstående intressen såsom näringsfrihet ochbrottsbekämpning mol varandra. Del finns enligt jusdtieutskottets meningstarka skäl alt underlätta fortsatta överväganden på delta område genom enallmän karlläggning av problem i samband med en etableringskontroll. Frågor sombör uppmärksammas är bl. a. i vilka branscher kontrollbehovet gör sig särskiltgällande och vilka näringspolitiska konsekvenser en etableringskontroll kan få.En förutsättningslös utredning om etableringskonlroll ter sig för utskottet somen naturlig beredskapsåtgärd inom ramen för ett program riktat mot denekonomiska brottsligheten och fullt förenlig med atl man håller fast vidprincipen om en långtgående näringsfrihet. Utskottet förordar därför - i linje med önskemålen imotion 1120 - att en utredning kommer till stånd rörande förutsättningarna förinförande av etableringskonlroll i branscher med särskilt utbredd ekonomiskbrottslighet. Del bör härvid särskilt övervägas vad som skall göras för attkomma till rätta med missförhållandena inom restaurangbranschen. Likaså börfrågan om krav på auktorisalion för dem som vill etablera sig i byggbranschenövervägas i den nu förordade utredningen. Beträffande frågan om inrättande av branschregister ivissa branscher vill utskottet i likhet med minoriteten i näringsutskoltetframhålla att förekomsten av särskilda register kan vara ett betydelsefulltmedel för all förebygga brott och andra missförhållanden. Del sagda gäller isynnerhet register över bilverkstäder och över företagare inom byggbranschen.Enligt utskottets mening är tillkomsten av det fömt nämnda basregistret föralla branscher inte tillräckligt för att tillgodose de syften som angetts.Särskilda branschregisler bör därför komma till stånd i branscher där missbmkav den fria etableringsrätlen är mest utbredd. Vad utskottet har anfört om utredning av frågan ominförande av etableringskontroll och om inrättande av särskildabranschregisler bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande etableringskonlroll m.m. altriksdagen med bifall till motion 1979/80:1120 i denna del och med anledning avmotion 1979/80:1864 i denna del, motion 1980/ 81:237, motion 1980/81:1098 ochmotion 1980/81:1577 i denna del som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört om utredning av frågan om införande av elableringskontroll ochom införande av särskilda branschregister. 7 1980/81. JuU 1980/81:21 98 Kontrollöver kreditströmmarna m. m. (mom. 9) dels att den del av utskottets yttrande på s. 75som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottetvill erinra om atl banklagstiftningen ställer höga krav på bankernaskreditprövning liksom på deras verksamhet i övrigt. Det ankommer påbankinspektionen alt kontrollera atl dessa krav uppfylls. Inspektionen utövarotvivelaktigt en aktiv och i många hänseenden effektiv tillsynsverksamhet.Denna är emellertid inle tillräcklig för att hindra att banker kan engageras itransaktioner med anknytning till ekonomisk brottslighet. Del är därför, somframhålls i motion 1120, angeläget att staten förbättrar sin kontroll överkredilgivningen och skaffar sig ökat inflytande i bankerna. I likhet medminoriteterna i finansutskottet och näringsutskoltet finner justitieutskottetatt utredning i det syfte som angetts bör komma till stånd. Vad utskottet sålundaanfört bör ges regeringen lill känna. dels att utskottels hemställan under moment 9 bortha följande lydelse: 9. beträffande kontroll över kreditströmmarna m. m. att med bifalltill motion 1979/80:1120 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i detta hänseende. Miljöbrott(mom. 10) dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 77 med "I nu" och slutar på s. 78 med "berörd del"bort ha följande lydelse: Denuvarande straffbestämmelserna på arbelsmiljölagsdftningens område har varit ikraft . mening finns det såsom förespråkas i motion 1120 skäl atl höjastraffsatserna för arbetsmiljöbrotten så alt dessa anpassas lill delstraffvärde som dessa brott bör tillmätas, dvs. så atl de blir jämbördiga medde straffsatser som i allmänhet gäller för brott som äventyrar människors livoch hälsa. Vad utskottet sålundaanfört bör ges regeringen dll känna. Beträffandeandra miljöbrott än sådana som gäller arbetsmiljön föreligger för riksdagensbehandling två propositioner som innefattar bl. a. förslag om förstärkningarav sanktionssystemel på området. I likhet med jordbruksutskottet anserjustideutskottet att motionen i denna del i avbidan på föreståendeställningstagande i dessa lagstiftningsärenden inte bör föranleda någon åtgärdfrån sida. dels att utskottets hemställan under moment 10 bortha följande lydelse: 10. beträffande miljöbrott att medanledning av motion 1979/80: 1120 i denna del JuU 1980/81:21 99 somsin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om straffskärpningarför brott mot arbetsmiljön. Reservanterna anser alt den del av utskottetsyttrande på s. 79 som börjar med "Som framgår" och som slutar med"av motionerna" bort ha följande lydelse: mening behövs det regler som, beträffande brotl i näringsverksamhet,innebär alt ett tillräckligt kännbart ansvar kan utkrävas av juridiskapersoner; genom sådana regler kan man, på ett annat sätt än som är möjligt inomramen för nuvarande sanktionssyslem, åstadkomma sanktioner som står iproportion lill de skador som uppkommit genom brottet. Del är enligl utskottetsmening myckel angeläget all regler av sådan innebörd tillskapas. Trotsatt frågan aktualiserades har ännu inleförelagts något förslag till lagstiftning i ämnet. Utskottet finner dettadröjsmål anmärkningsvärt. Med hänsyn till alt del finns anledning atl utgå frånatl regeringen lägger fram etl förslag , anser emellertid utskottet altnågra åtgärder frän sida med anledning av motionerna i nu berörd delinte är påkallade. 12.Samarbetet mellan polis, åklagare m.fl. (mom. 12) dels att den del av utskottets yttrande på s. 80 sombörjar med "I linje" och slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse: Denekonomiska kriminaliteten lar sig ofta sådana ullryck all samhället inle harmöjlighet alt komma åt den ulan alt olika myndigheter engagerar sig. Därför ärdet enligl utskottets mening utomordentligt angeläget med en aktiv och intensivsamverkan mellan olika berörda myndigheter. Inrättandetav de samarbelsorgan som har nämnts i det föregående skall ses som ett förstasteg bland de åtgärder som behövs för all intensifiera och bredda samarbetetmellan de berörda myndigheterna. Resultatet av verksamheten inom dessa organbör enligl utskottets mening följas noga och om del visar sig all den valdasamverkansmodellen inle är tillräckligt effektiv måste åtgärder omedelbartvidtas för atl förbättra samverkan. Såvitt gäller informationsulbylel mellanmyndigheterna vill utskottet framhålla all det är självklart att reglerna omsekretess inle får utgöra något hinder för myndigheterna i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Därför är det enligl utskottets mening synneriigenangeläget all arbetet inom BRÅ leder fram till ett regelsystem som gördet möjligt för myndigheterna atl utbyta den information som behövs för eneffektiv samverkan i syfte att motverka den ekonomiska brottsligheten. JuU1980/81:21 100 Vad utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffandesamarbetet mellan polis, åklagare in.jl. allriksdagen med anledning av motion 1979/80:1120 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Polisens organisation m. m. (mom. 13) dels atl den del av utskottetsyttrande pä s. 81 som börjar med "Enligl utskottets" och som slutarmed "berörda delar" bort ha följande lydelse: Som har anförts har enligt utskottets meningpolisväsendet inte tillförts de resurser som är nödvändiga för alt göra detpolisiära arbetet på området verkningsfullt; bekämpandet av den ekonomiskabrollslighelen har fått stå tillbaka för arbetet med förmögenhelsbrotl av meratraditionellt slag. Enligl utskottets mening måste spaning och utredning i frågaom ekonomisk brottslighet ges företräde i polisverksamheten. För all dettaskall kunna ske krävs omfördelningar och förstärkningar av polisens resurser.Ytterligare resurser måste sättas in för polisens bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten och effektiva åtgärder måste lill frän regeringens och dencentrala polisledningens sida för al', de tjänster för ändamålet som inrättassnabbt besätts med erfarna och väl utbildade befattningshavare. För atlpolisens arbete på området skall bli tillräckligt effektivt krävs enligtutskottets mening också rent generellt atl polisen i större utsträckning än nuges särskild utbildning för bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. Ytteriigare ett sätt alt effektivisera polisens kamp motden ekonomiska brottsligheten bör enligt utskottets mening vara alt göra delmöjligt för polisen att i väsentlig omfattning anlita utomstående experter päl.ex. skatte- och bokföringsfrågor. Den tillsatta polisberedningen torde få anledningalt i ett större och mera långsiktigt perspektiv la upp här berörda frågor ompolisens verksamhet beträffande den ekonomiska brottsligheten. Därvid bör eftersträvaslösningar och förslag enligl de riktlinjer som har skisserats i del föregående. Vad utskottet sålunda ullalat bör som sin meningge regeringen till känna. dels alt utskottets hemställan under moment 13 bort haföljande lydelse: 13. beträffandeförstärkning av polisens organisation m. m. attriksdagen med anledning av motion 1979/80: 1120 i denna del JuU 1980/81:21 101 ochmotion 1980/81:234 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i detta hänseende. 14.Skattefrågor (mom. 14) dels att den del av utskottets yttrande på s. 83som börjar med "1 fråga" och slutar med "skall utvärderas"bort ha följande lydelse: Genombrotl mot och kringgående av skattelagstiftningen undandras samhället betydandebelopp. Mycket lyder på att skatte- och uppbördsbrotten värdemässigt utgör denallvarligaste formen av ekonomisk brottslighet. För att motverka skattebrottoch skatteflykt krävs åtgärder av olika slag. Utskottet vill särskilt framhållaall skattesystemet måste vara så uppbyggt att kontrollen av skatteunderlagetoch möjligheterna att la ut skatten underlättas. Enligl utskottets mening är enomläggning av skattesystemet som beaktar de brottsförebyggande effekterna enväsentlig reform. Av central betydelse i detta sammanhang är enligt utskottetsmening en effektiv lagstiftning mot skatteflykt, såväl när det gällerskatteflykt inom landet som skatteflykt genom internationella transaktioner. Denlag mot skatteflykt som beslutade om förra året har enligl utskottetsuppfattning getts en utformning som i hög grad begränsar lagstiftningenseffekdvitet och de med klausulen avsedda effekterna. Utskottet vill särskiltframhålla att skatleflykisklausulen har fått en alltför restriktiv utformning;risken för att den skall kringgås är betydande. Förslag till effektiv lagstiftningi ämnet bör föreläggas . Ävenden internationella skatteflykten utgör enligl utskottets mening ett allvarligtproblem; förslag till regler som gör del möjligt alt komma ål sådan skatteflyktbör därför föreläggas . anfört med anledning av motion 1120 och motion 1864 i nu berörd delbör som sin mening ge regeringen till känna. dels atl utskottets hemställan under moment 14 bortha följande lydelse: 14. beträffande skatteflyktsklausul att medanledning av motion 1979/80: 1120 i denna del och motion 1979/80:1864 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i deltahänseende. 15.Gäldenärsbrott m. m. (mom. 17)