bet · G401UbU22 · 1980-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till vad som här har anförts anser utskottet att yrkande I i motion1980/81:1278 är tillgodosett, varför ifrågavarande yrkande bör avslås avriksdagen. bör vidare godkänna vad föredraganden förordat omförsöksverksamhet med en kombination av ramtimplaner och ett friareresurstilldelningssystem i årskurs 4 på fyraårig teknisk linje. Ibudgetpropositionen erinrar föredragande statsrådet om att gymnasieutredningen(U 1976: 10) i skrivelse till regeringen hemställt omförsöksverksamhet i ett antal kommuner. Statsrådet anför att den föreslagnaförsöksverksamheten är av djupgående natur och avses pågå för attmöjliggöra en utvärdering som ger tillförlitligt underlag för den fortsattautformningen av en ny gymnasieskola. Statsrådet anmäler sin avsikt att senareåterkomma till regeringen i frågan när utredningen och berörda huvudmän lagtfram konkreta projektplaner. Motbakgrund av att regeringen inte fattat beslut med anledning avgymnasieutredningens hemställan föreslås i motion 1980/ 81:969 att riksdagenbemyndigar regeringen att bevilja aktuella försöksmyndigheter att i samråd medgymnasieutredningen bedriva viss försöksverksamhet. Gymnasieutredningenväntas framlägga ett principbetänkande innevarande år. Utskottet anser attriksdagen redan nu med anledning av motion 1980/81:969 bör lämna regeringen ettbemyndigande beträffande försöksverksamhet. Regeringen bör beträffandeförsöksverksamhet av djupgående natur, som den finner genomförbar ochvärdefull, få medge avsteg från sådana bestämmelser om gymnasieskolan som intehar lagens form men som till sitt sakliga innehåll är bundna med . Detfår ankomma på regeringen att besluta vilka som får bedriva försöksverksamhetoch i vad mån samråd skall ske med annan. Avgörande därvid måste vara de förhållandensom råder när regeringen lämnar sina medgivanden till de olika försöken. I syfte att stimulera till en jämnarekönsfördelning bland eleverna på gymnasieskolans olika studievägar föreslås imotion 1980/81:1713 att den UbU1980/81:22 30 fria kvoten i ökad utsträckning används för att gynna icketraditionella val. Enligt motion 1980/81:1676 bör - mot bakgrund av det ökadeansvar som skolan har fått för ungdomarna i gymnasieskolåldern - de möjlighetersom finns till intagning inom fri kvot ökas för alt åstadkomma en smidigareövergång från gmndskola till gymnasieskola. Av SÖ:s föreskrifter och anvisningar för intagning tillstudievägar inom gymnasieskolan och motsvarande samt till viss högskoleutbildningfr. o. m. /81 (SÖ-FS 1979:215) framgår bl. a. att SÖ finner detangeläget att intagningsnämnderna tar till vara de möjligheter och den frihetsom den fria kvoten innebär, nämligen att låta intagningen av en del sökandepräglas av en individuell helhetsbedömning med de speciella hänsynstagandensom är motiverade i ett enskilt fall. Intagningsnämnderna uppmärksammas vidarepå att särskild individuell hänsyn skall tas till sökande som vidansökningstillfället varit arbetslös . Som särskiltskäl för intagning av sökande erinrar SÖ om strävan till jämnarekönsfördelning. De gällande föreskrifterna och anvisningarna fick sinnuvarande utformning och lydelse och tillämpas fr. o. m.intagningen till gymnasieskolan till innevarande läsår (1980/81). Enligt vadutskottet har erfarit har SÖ ännu ingen närmare kännedom om eventuella effekterav de nya föreskrifterna och anvisningarna. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om riksdagensbeslut (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) attkönstillhörighet skall ingå bland urvalsgmnderna för intagning tillgymnasieskolan. SÖ har i skrivelse till regeringen den 3 december 1980överlämnat förslag härom. Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte skältill särskilt uttalande av i den aktualiserade frågan och föreslårdärför att motion 1980/81:1676 yrkande 3 och 1980/81:1713 yrkande 4 avslås avriksdagen. Regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts om samskola.Avsikten är att ställa skolan under statlig tillsyn för att möjliggöra enstatlig utvärdering av verksamheten där. Utskottet har inte något att erinra häremot, vilketriksdagen med anledning av propositionen som sin mening bör ge regeringen tillkänna. 3 För och gymnasieskolan gemensamma frågor I skollagen föreskrivs att avgifterinte får tas ut för undervisningen i och gymnasieskolan. I motion 1980/81: 1676 (yrkande 2) begärs att riksdagenger regeringen fill känna att skollagens förbud mot avgifter för den direktaundervisningen i gymnasieskolan bör tolkas så att inte heller andra avgifter,t. ex. för läromedel, skall kunna tas ut. I motion 1980/81: 1317 yrkande 6begärs UbU1980/81:22 31 förslag till författningsändring med innebörden attskolmåltider inte får avgiftsbeläggas. Enligt uppgift från finns det ettfåtal kommuner som tar ut avgift för skolmåltid. Frågan huruvida studiesociala verksamhetsformer m. m. (t.ex. skolmåltider, skolskjutsning, vissa läromedel) skall anses varainnefattade i undervisningsbegreppet utreds f. n. avskolförfaltningsutredningen (U 1979: 12). Dess förslag kommer i sedvanligordning att remitteras. Enligt utskottets mening bör resultatet av detta arbeteoch remissinstansernas synpunkter avvaktas innan uttalande i frågan görs. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår mofionerna 1980/81:1317 yrkande 6 och 1980/81; 1676 yrkande 2. I motion 1980/81: 1682 föreslås attskollunchen schemalåggs såsom lektion med närvaroplikt för eleverna och attden intas tillsammans med lärarna. Många elever har enligt motionärernaoordnade kostvanor och skollunchen skulle kunna bli ett viktigt pedagogisktinstmment för barns och ungdomars fostran. Skolan har enligt utskottets uppfattning en viktig uppgiftatt fylla när det gäller inte bara att tillhandahålla en näringsriktig ochallsidig måltid under skoldagen utan även att bidra till elevernas kunskaper omhur viktigt det är med goda kostvanor. I kursplanen för ämnet hemkunskap i denläroplan (Lgr 80) som skall gälla från /83 har som väsentligamoment tagits med att eleverna skall skaffa sig kunskap om vad kost betyder förhälsa och välbefinnande. Utskottet anser att skolmåltiden inte bör ses isoleradfrån skolans övriga verksamhet. Eleverna kan delta i förberedelser m. m. förskolmåltiden både i hemkunskapsundervisningen och inom ramen för fria aktiviteter.1 det senare fallet kan de hjälpa till med de dagliga göromål i skolan som rörskolmåltiden, såsom servering och dukning. Det finns sålunda enligt utskottets uppfattning utrymmeför initiativ för att nå syftet med förslagen i motionen utan att skolverksamhetenytterligare regleras genom försök med skollunchen som schemalagd lektion. Motion1980/81: 1682 bör därför avslås av . I motion 1980/81:1281 hemställs attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag om förutsättningar ochmöjligheter att inom nuvarande ekonomiska ramar genom trossamfunden få tillstånd en reglerad men frivillig andlig vård inom skolan och att därvid särskiltskolpastorsfunktionen beaktas. Enligt motion 1980/81: 1697 bör man utredamöjligheterna att ge eleverna tillgång till andlig vård och vägledning inomskolans ram. frikyrkoråd anhöll i sin anslagsframställning /81 om ett nytt anslag på 6 milj. kr. för andlig vård. Av dettabelopp avsåg 5 milj. kr. andlig vård vid kriminalvårdens anstalter, sjukhus ochskolor samt 1 milj. kr. andlig vård bland flyktingar och invandrare. UbU1980/81:22 32 anslaget Bidrag fill trossamfund (prop. 1979/80: 100 bil.18 s. 98) har för innevarande budgetår 2 milj. kr. anvisats till bidrag tillandlig vård vid sjukhus. 28,8 milj. kr. har fördelats mellan olika trossamfundsom ett allmänt bidrag till deras verksamhet. Anslaget föreslås för nästabudgetår bli uppfört med oförändrat belopp. Samfunden avgör själva hur de villdisponera dessa medel och kan alltså använda en del av detta bidrag förverksamhet bland skolungdom. Med hänvisning härtill och till att kristna kyrkoroch föreningar har möjlighet att medverka i skolan inom ramen för den samladeskoldagen (jfr UbU 1975/76:30 s. 36) föreslär utskottet att motionerna1980/81:1281 och 1980/81:1697 avslås av . har fattat beslutom elevers och föräldrars medinflytande i skolan (prop. 1979/80:182, UbU1980/81:9, rskr 1980/81:142). Riksdagsbeslutet börjar tillämpas hösten 1981.Eftersom det ännu inte varit möjligt att bilda sig en uppfattning om hur dennya ordningen utfaller, bör avslå motion 1980/81: 1283, i vilkenbegärs en ny utredning och nya förslag i fråga om medinflytandet i skolan. Lärartjänster m. m. Enligt beslut av skallden nuvarande organisationen med huvudlärare och institutionsföreståndare igrundskolan upphöra (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367, prop.1978/79:16, UbU 1978/79:16, rskr 1978/79: 126). Frågor om huvudlärar- och institutionsföreståndaruppgiftersamt stu-dieledarfunktioner inom arbetsenheterna i behandlas i budgetpropositionen(s. 283-285). Enligt föredragande statsrådet bordet vara möjligt att inom ramenför befintliga resurser lokalt besluta om en minskning av nuvarandehuvudlärar- och/eller institutionsföreståndarinsatser i syfte att friställaresurser för pedagogiska samordnings- och ledningsinsatser inomarbetsenheterna. tidigare fattade beslut om att avveckla dennuvarande huvudlärar- och institutionsföreståndarorganisa-tionen i grundskolanbör enligt propositionen stå fast och nuvarande huvudlärare ochinstitutionsföreståndare med tillsvidareförordnanden sägas upp frånarvodestjänsten eller uppdraget, vilket i propositionen anmäls för . Utskottet har inte något att erinra mot de redovisadeåtgärderna beträffande vissa pedagogiska ledningsfunktioner i ,vilket med anledning av proposition 1980/81: 100 som sin mening börge regeringen till känna. I samband med behandlingav proposition 1977/78:85 om nytt statsbidrag till m. m. uttaladeutbildningsutskottet att det UbU1980/81:22 33 statsbidragsbelopp pä vilket lönekostnadspålägg beräknatsär den maximala lönesumma som får utgöra underlag för inrättande av statligtreglerade tjänster (\Jh\] 1977/78:21 s. 24). Utskottet har inte något att erinra mot att - såsom nuanmälts för i budgetpropositionen hela nuvarande lärarlönesummanfår utgöra underlag för inrättande av statligt reglerade tjänster, även omstatsbidrag fr. o. m. /82 inte utgår till hela denna summa.Riksdagen bör med anledning av proposition 1980/81: 100 som sin mening ge dettatill känna för regeringen. I mofion 1979/80:1310 föreslås attbehörighetskraven för att inneha speciallärartjänst ändras på så sätt attlärare enligt något av numren 5-15 (övningslärare) och 1619 (ämneslärare) somgenomgått speciallärarlinjens gren 1 blir behöriga att innehaspeciallärartjänst. Enligt gällande bestämmelser i skolförordningen krävs -utöver speciallärarutbildning om 40 poäng som särskilt behörighetsvillkorför tjänst som speciallärare (lärare 3 och 4) bl. a. godkänd genomgång avlägstadie-lärarlinjen resp. godkänd genomgång av mellanstadielärarlinjen.Lärare med annan grundläggande lärarutbildning, t. ex. godkänd genomgång av slöjdlärarlinjeneller ämneslärarlinjen, får således inte inneha speciallärartjänst. 28 och 30 §§ skolförordningen kan emellertid i tjänst som lärare enligtnågot av numren 5-15, 16- 19 inräknas specialundervisning med högst viss delav tjänstens timtal. I proposition 1975/76: 39 om skolans inre arbete m. m.anförde föredraganden (s. 236) att det specialpedagogiskt inriktadearbetssättet skulle prägla så stor del som möjligt av allt skolarbete. 1 syfteatt öka skolans tillgång pä specialpedagogiskt utbildad lärarpersonal förordadestatsrådet en kraftig utökning av speciallärarutbildningen på gren 1. Densärskilda utbildningen i specialpedagogik borde stå öppen för allalärarkategorier. Det var angeläget att få en viss spridning av antalet specialpedagogisktutbildade lärare på alla stadier. Som en följd av beslut (UbU1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) med anledning av nämnda proposition vidgadestillträdet till denna specialläramtbildning till att omfatta fömtom såsomtidigare låg- och mellanstadielärare även adjunkter, ämneslärare ochövningslärare. I proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m.m. föreslogs en omläggning av speciallärarutbildningen.Enligt statsrådets mening var nuvarande utbildning om 40 poäng inte relevant iförhållande till de arbetsuppgifter som en specialpedagogiskt utbildad lärare inormalfallet har. Det borde vara möjligt att i mer koncentrerad form (20 poäng)lägga huvudvikten i specialutbildningen på undervisning av elever med läs- ochskrivsvårigheter, matematiksvårigheter och/eller anpassningssvårigheter.Riksdagen beslöt i enlighet med förslaget i propositionen (UbU 1980/ 81:15,rskr 1980/81:120). En av degrundläggande tankarna bakom de beslut som och UbU 1980/81:22 34 regeringenfattat om skolans inre arbete och ny läroplan för har varithelhetssynen på elevens behov. 1 samband med dessa beslut framhölls att dennasyn leder till andra krav på läraren. Utskottet vill i detta sammanhang erinraom det helhetsperspektiv som lärarutbildningsutredning (LUT 74) ienlighet med sina direktiv hade att anlägga på lärarutbildningen. Utskottetfinner det angeläget att här stryka under betydelsen av detta helhetsperspektivpå lärarens arbete. Detta synsätt innebär att det är betydelsefullt att få flerlärare med en bred kompetens och specialpedagogiska kunskaper. Denna spridningav specialpedagogisk utbildning till fler lärare medför ökade möjligheter attundvika att elever med problem av skilda slag behöver tas om hand av annanlärare än den eller de lärare som reguljärt undervisar i klassen ellerarbetsenheten. Sådanaåtgärder bör undvikas som bidrar fill en onödig uppdelning av lärarna i olikakategorier. Mot bakgrund av att utbildningstiden för vissa speciallärare kommeratt förkortas fr.o.m. nästa läsår har frågor om speciallärartjänster kommit iett särskilt läge, i synnerhet som specialutbildning också kan komma attanordnas etappvis i form av kortare kurser för vissa lärare (jfr prop.1980/81:97 s. 45). Utskottet utgår från att regeringen i sina övervägandenbeträffande den framtida inte kommer fram till att speciallärartjänster för övningslärare ochämneslärare skall inrättas. Med hänvisning till vad utskottet här anfört anserutskottet att motion 1979/80:1310 bör avslås av . Läroplanför m. m. Ett antal motioner tar upp undervisningen ireligionskunskap. Sålunda föreslås i motionerna 1980/81:311 och 1980/81:747 aUkristendomsundervisningen åter skall bli ett separat läroämne på skolschematavskilt från övriga orienteringsämnen. I motion 1980/81:445 yrkas att sådana åtgärdervidtas att kristendomen garanteras sin självklara plats i skolans religionsundervisning.Riksdagen föresläs i motion 1980/81:554 hos regeringen begära åtgärder för attsnarast möjligt införa ämnet religionskunskap som ett särskilt ämne under två veckotimmarpå schemat för såväl högstadium och gymnasieskolan som andramotsvarande skolformer. Utskottethar i samband med behandlingen av proposition 1978/79:180 om gmndskolans nyaläroplan ingående behandlat undervisningen i religionskunskap. uttalade då att särskild tid bör anges för den samhällsorienterandesektorn och att religionskunskap bör ingå i denna. Ett flertal kristnaorganisationer hade enligt uppgifter i propositionen (s. 77) ställt sigpositiva till en integration av ämnet religionskunskap i densamhällsorienterande sektorn. Även utskottet anslöt sig till förslaget menframhöll (UbU 1978/79:45, s. 28) att religionskunskap borde finnas som särskiltämne och få motsvarande andel av det samhälls- UbU1980/81:22 35 orienterande blocket som . Utskottet fömtsatte vidareatt även fortsättningsvis skulle användas som centralt läromedel inomundervisningen i religionskunskap. Med hänvisning till nu redovisade tidigareställningstaganden för gmndskolans del samt till pågående arbete inomgymnasieutredningen föreslår utskottet att avslår mofionerna1980/81:311, 1980/81:445, 1980/81:554 och 1980/81:747. Som bilaga till dettabetänkande har fogats ett utdrag ur den nya läroplanen för (Lgr80) som avser kursplanen för samhällsorienterande ämnen, avsnittet Människansfrågor inför livet och tillvaron; Religionskunskap. Att sekulariseras och att religionskunskapavskaffas som enskilt ämne yrkas i motion 1980/81:1317 (yrkande 3 a). Medhänvisning till sina tidigare ställningstaganden (UbU 1978/79:45 s. 28 och45-48) föreslår utskottet att avslår även motion 1980/81: 1317yrkande 3 a. I motion 1980/81: 447 begärs att riksdagenuttalar att undervisning i duns bör införas på skolschemat i grundskolan.Frågan om en ökad dansundervisning inom såväl förskola som skola bör enligtmotion 1980/81:965 utredas. I samband med förskolereformen slogs fast att förskolaninte bara har sociala utan även pedagogiska uppgifter. I proposition 1973: 136(s. 76) underströks vikten av att förskolan utnyttjas till att utveckla barnensspråk. Vidare framhölls att drama, musik, rytmik och olika former av fysiskaktivitet är exempel på aktiviteter som har stor betydelse för utveckling avbarns kommunikationsförmåga (SoU 1973: 30, rskr 1973: 372). finns upptagetsom huvudmoment i ämnet idrott på samtliga stadier i den nya läroplanen. Med de redovisade förhållandena i förskolan och grundskolanfår motionärernas önskemål om dansundervisning i förskolan och grundskolananses uppfyllda, varför motionerna 1980/81:447 och 1980/81:965 bör avslås avriksdagen. bör även avslå motion1980/81:1311, i vilken begärs förslag till kursplan om massmedia. I den nyaläroplanens kursplaner för ämnena Bild, Samhällsorienterande ämnen samt Svenskabehandlas nämligen massmediefrågor. Något behov av att ändra läroplanen i dennadel finns inte. Den nya läroplanens nyligenfastställda kursplaner för ämnena hemkunskap, slöjd och teknik behandlarkonsumentfrågor. Gymnasieskolans studievägar och deras framtida innehållövervägs av gymnasieutredningen. Med hänvisning härtill anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 1980/ 81: 1872 om konsumentundervisningens framtidautformning. Regeringen har den 19 juli 1979uppdragit åt SÖ att inkomma med en redogörelse förverksamheten med anpassad studie- UbU1980/81:22 36 Någon ändring av reglerna för anpassad studiegångbör inte ske förrän SÖ fullgjort detta uppdrag. Det bör tilläggas attregeringen i Mål och riktlinjer i läroplanen för (Lgr 80) utfärdatriktlinjer för anpassad studiegång som visar hur anpassad studiegång kan ochbör användas. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1980/81:978 om avskaffande av anpassad studiegång. Motion 1980/81: 1718 omhemspråksundervisning är identisk till sina yrkanden med motion 1979/80:241,som avslog på förslagav utskottet i betänkande 1980/81:8(s. 3-5. rskr 1980/81:35). Med hänvisning till vad utskottet tidigare underdetta anfört i ärendet föreslår utskottet att avslår motion1980/81: 1718. I motion 1980/81:745 anförmotionärenatt det föreligger stora skillnader mellan kommunerna i landet vadgäller möjligheterna för skolmogna sexåringar att starta sin skolgång. Medanledning härav föreslås att skolmogna sexåringar ges rätt att börja skolanoberoende av hemkommun. Enligt beslut (UbU 1980/81: 10, rskr 1980/81;143) skall utredningen (U 1981: 1) om samverkan mellan förskola och skolaförutsättningslöst pröva de för- och nackdelar som är förknippade med sänktskolpliktsålder. Någon ändring av gällande bestämmelser för skolstarten börinte vidtas, innan utredningen är färdig med sitt arbete i denna fråga. Motion1980/81:745 bör därför avslås av . Vissa skolfrågor akluaWseras imotion 1980/81:971 (yrkandena 1-3. Yrkandena 1 3 i motionen (statens övertagande avkostnaderna för den kommunala skolverksamheten, ytterligare medel tillkommunerna för att förverkliga beslutet om en reformering av skolans inrearbete, statsbidrag till den kommunala musikundervisningen) saml yrkande 8(statsbidrag för skolkuratorer och skolpsykologer) bör avslås av medhänvisning till vad utskottet anförde beträffande motsvarande motionsyrkanden iutbildningsutskottets betänkande 1979/80: 26 (s. 3-4). Mofionärerna begär vidare delningstal som inte överstiger25 för basresurser, hemrum för varje klass samt möjlighet att engageraeleverna i skolans praktiska skötsel, t. ex. skolmåltidsverksamhet, lättarestädning, skötsel av odlingar inom- och utomhus m. m. (yrkande 5). Motionärernas förslag om minskade delningstal medföralltför stora kostnader för att i nuvarande ekonomiska läge kunna anses varaacceptabla. Det ankommer på kommunerna att besluta om frågor rörande skollokaler.Elevmedverkan enligt motionärernas förslag överensstämmer helt med vad somnämns i den nya läroplanen. Yrkande 5 i motion 1980/81:971 bör, med hänvisningtill vad som redovisats, avslås av . Motionärerna hemställer också om en undersökning avförutsättningarna för ökad lärartäthet dels generellt, dels med tanke på vissakommuner med särskilda ekonomiska och sociala problem (yrkande 6). UbU1980/81:22 37 Utskottet erinrar om vad som i detföregående anförts om särskilda medel till kommuner med bl. a. sociala problem.Behovet av medel för ändamålet skall beaktas vid fördelningen av anslagetbenämnt Särskilda åtgärder på skolområdet. Att dämtöver öka lärartäthetengenerellt skulle innebära ökad kostnad för staten. Med hänvisning till det anfördaoch till det statsfinansiella läget avstyrker utskottet motion 1980/81:971yrkande 6. Enligt samma motion bör uttala att fastareservvikariepooler bör finnas på varje skola (yrkande 7). har i en rapport (SOU 1980:50) föreslagitatt ett system med överanställning skall tillämpas för att minska behovet avkorttidsvikarier. Förslaget torde komma att vidareutvecklas i elevvårdskommitténskommande betänkande och därefter beredas inom . Medhänvisning härtill bör motion 1980/81:971 yrkande 7 avslås. Med erinran om att fattatbeslut om ny läroplan 1979 och med hänvisning till attgymnasieutredningens arbete ännu pågår avstyrker utskottet motion 1980/81: 1317yrkandena I och 2 om nya läroplaner för grundskola och gymnasium. Likasåavstyrks yrkandena 3 b och 3 c (skola-arbetsliv, utjämning av de materiellavillkoren för undervisning) med hänvisning till vad utskottetföregående år anförde beträffande motsvarande motionsyrkanden i dessbetänkanden /80:21 (s. 6)och 1979/80:26 (s. 3). Under åberopande av det anfördahemställer utskottet såvitt avser resp. avsnitt i betänkandet 1. att riksdagengodkänner vad som förordats i proposition 1980/ 81:100 om den s. k.länsskolnämndsresursen, 2. att riksdagenmed avslag på motionerna 1980/81: 355 i denna del och 1980/81:1317 yrkande 7 idenna del godkänner vad som förordats i proposition 1980/81:100 om en minskningmed av statsbidraget till driftkostnader för och viss praktisklärarutbildning vid samt till avlöning av skoldirektörer ochbiträdande skoldirektörer, 3. att riksdagenmed avslag pä motionerna 1980/81: 355 i denna del och 1980/81:1317 yrkande 7 idenna del godkänner vad som förordats i proposition 1980/81:100 om en minskningmed av vissa statsbidrag till driften av gymnasieskolor m. m.. UbU 1980/81:22 38 4. att riksdagenmed avslag på motionerna 1980/81:1090 yrkande 2 i denna del och 1980/81:1676yrkande 1 i denna del godkänner vad som förordats i proposition 1980/81:100 omstatsbidrag till personell assistans för handikappade elever i , 5. att riksdagenmed avslag på motionerna 1980/81:974 i denna del och 1980/81:1676 yrkande I idenna del godkänner vad som förordats i proposition 1980/81:100 rörandestatsbidrag för tekniska stödåtgärder m. m. ät handikappade elever vidgymnasieskolor, 6. att riksdagenmed avslag på motion 1980/81:1676 yrkande 7 godkänner det system förtilldelning och användning av resurs för särskilda åtgärder på skolområdet somförordals i proposition 1980/81:100, 7. att riksdagenmed bifall till proposition 1980/81:100 och med avslag på motion 1980/81:1676yrkande 10 till Särskilda åtgärder på skolområdet för /82anvisar ett anslag av , 8. att riksdagenbeträffande kursverksamhet inom det teknisk-naturvetenskapliga området avslårmotion 1980/81:1676 yrkande 4, 9. att riksdagenbeträffande viss besparing avslår motion 1980/ 81:1317 yrkande 8,