bet · G401UbU12 · 1980-12-31 00:00:00 — över de delar av proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m. m., som hänvisats till utbildningsutskottet jämte motioner Regeringen har i proposition1980/81:20 bilaga 8 () under punkterna 2 och 3 samt4.1 (s. 3-29) 1. godkänna vad som i propositionen föreslagitsbeträffande statsbidra gen till m. m. och gymnasieskolan, 2. godkänna vadsom i propositionen förordats beträffande förstärkningsresursen, 3. godkänna deriktlinjer för timplaneförändringar i gymnasieskolan som förordats ipropositionen, 4. godkänna vadsom i propositionen förordats om statsbidraget för särskilda kostnader vidutbildning på heltid för industri och hantverk, 5. godkänna vadsom i propositionen förordats om omstrukturering av personallags- ochskolledarutbildningen, 6. godkänna vadsom i propositionen förordats i fråga om besparingar genom minskning avplaneringsramar för grundläggande högskoleutbildning, 7. godkänna vadsom i propositionen förordats i fråga om allmän sänkning avutbildningskostnaderna inom sektorn för utbildning för vårdyrken och sektornför utbildning för undervisningsyrken, 8. godkänna vadsom i propositionen förordats i fråga om begränsning av statsbidrag tillkommunal högskoleutbildning, 9. godkänna vadsom i propositionen förordats i fråga om besparingar inom anslaget till extradimensioneringsåtgärder i högskolan. 10. godkänna vad som i propositionen förordats i frågaom besparingar inom verksamheten med forskning och utvecklingsarbete för högskolan, 11. godkänna vad som i propositionen förordats i frågaom besparingar inom anslaget till lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna, 12. godkänna att speciallärarlinjenändras på sätt som förordats i propositionen, 13. godkänna vad som i propositionenförordats om omprövning av vissa ersättningar till studerande som genomgårlärarutbildning, 14. godkänna vad som i propositionenföreslagits beträffande statsbidraget till vuxenutbildning, dels berett tillfälle attta del av vad som i propositionen anförts om basresursmedeltalet. 1 1980/81. UbU1980/81:12 2 1980/81:52 av m.fl.(s) vari yrkas att avslår vad som regeringen föreslagit i proposition1980/81:20, bilaga 8 i vad avser hemställan under punkten I i vad gällermatemalikerlinjen i . 1980/81:53 av m.fl.(s) vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till kännaatt den förändrade speciallärarutbildningen skall lokaliseras till . 1980/81:60 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att tilldelas 30 platser av de i proposition1980/81:20 föreslagna utbildningsplatserna för påbyggnadsutbildning inomspeciallärarutbildningen, 2. att riksdagenbeslutar att får behålla den särskilda decentraliseradespeciallärarutbildningen med ett intag av 24 studerande. 1980/81:62 av m.fl. (m,c, fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om hur en minskning av arkitektutbildningenkan genomföras. 1980/81:67 av m.fl.(s) vari yrkas att beslutar att hos regeringen begära attuniversitets- och högskoleämbetet ges i uppdrag att undersöka förutsättningarnaatt behålla kemistutbildningen i nuvarande omfattning vid högskolan iSundsvall/, antingen genom en reducering av utbildningen på någon avde större universitetsorterna eller genom neddragning av andra av högskolansjälv i dess anslagsframställningar anvisade utbildningar ge utrymme att inomsamma ekonomiska ramar fortsätta kemistutbildningen vid högskolar. 1980/81:69 av ()och () vari yrkas att som sin mening beslutar geregeringen till känna vad som i motionen anförts om planeringen avhögskoleutbildningen i högskoleregion inför /82. 1980/81:70 av . (c, m, fp) vari yrkas att som mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande bevarande av matematikerutbildningen iVä.xjö och alternativa besparingsmöjligheter vid högskolan därstädes. 1980/81:72 av m.fl, (s)vari - beträffande yrkandena 22-29 med hänvisning till vad som anförts i dentill finansutskottet remitterade motionen 1980/81:71 - yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag beträffande statsbidragen till grundskolanm. m. och gymnasieskolan, 2. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag om begränsning av statsbidraget tillkommunal högskoleutbildning. UbU1980/81:12 3 3. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag beträffande statsbidraget till kommunalvuxenutbildning, 4. att riksdagenmed ändring av sitt tidigare ställningstagande beslutar att hemkunskap inteskall ingå pä lågstadium, 5. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts ommöjligheter till befrielse för kommun att inte anordna hemkunskap pågrundskolans mellanstadium, 6. att riksdagenmed ändring av sitt tidigare ställningstagande beslutar att grundskolansförstärkningsresurs för /83 ändras i enlighet med vad som anförts imotionen, 7. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som anförts ombasresursmedeltalet på mellanstadiet, 8. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omatt påskynda pågående utredningsarbete om en ökad samverkan mellan i förstahand gymnasieskolan och vuxenutbildning, 9. att riksdagenmed avslag pä regeringens förslag om riktlinjer för timplaneförändringar igymnasieskolan som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om besparingar i gymnasieskolan, 10. att beslutar avslåregeringens förslag om omstrukturering av personallags- ochskolledarutbildningen, 11. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om besparingar ipersonallags- och skolledarutbildningen, 12. att beslutar bifallaförslaget om generell avgiftsfinansiering av statens institut förläromedelsinformation och stöd för produktion av läromedel, 13. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om prisövervakningpå läromedel, 14. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om besparingar iden statliga skoladministrationen, 15. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om besparingarunder anslaget Pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete, 16. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att framtidabesparingar på högskoleområdet i första hand skall inriktas på att begränsabyråkratin inom högskolan, 17. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om den fortsattautbildningsplaneringen på högskoleområdet, 18. att med avslag påregeringens förslag beslutar att intagning skall ske till arkitektlinjen iLund /82, 19. att beslutar att någonintagning till speciallärarutbildningens gren I inte skall ske läsåret1981. UbU1980/81:12 4 20. att beslutar begära attregeringen förelägger förslag om ändrad speciallärarutbildning isamband med ställningstagande till lärarutbildningsutredningens förslag, 21. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om besparingarinom den kommunala vuxenutbildningen, 22. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om planeringsramarför forskningsråden. 23. att beslutar att tillMatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna på tilläggsbudget för budgetåret1980/81 anvisa ett i förhållande till riksstaten med . 24. att beslutar att tillTekniska fakulteterna pä tilläggsbudget för /81 anvisa ett iförhållande till riksstaten med . förhöjt reservationsanslag av , 25. att beslutar att tillVissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. på tilläggsbudget för budgetåret1980/81 anvisa ett i förhållande til! (7000000-3750000) förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförtsi motionen, 26. att beslutar att tillNaturvetenskapliga forskningsrådet m.m. på tilläggsbudget för budgetåret1980/81 anvisa ett i förhällande till riksstaten med . 27. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av dentekniska utbildningen inom högskolan, 28. att beslutar attutbildningsbidraget för doktorander fortsättningsvis skall utgå utan den ändringav grunderna för bidrag i arbetsmarknadsutbildningen som anges ipropositionens bilaga 11. punkt3, 29. att beslutar att tillUtbildningsbidrag för doktorander pä tilläggsbudget för /81anvisa ett i förhållande till riksstalen med . 1980/81:88 av () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om anslagstilldelningen till de mindre högskolorna. 1980/81:94 av . (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts om den tänkta nedläggningen av samhällsplanerarlinjen viduniversitetet i . 1980/81: 104 av m.fl. (vpk) vari, såvitt nu äri fråga, yrkas 1. att beslutar avslå proposition 1980/81: 20 i vadavser d) minskning av de statliga transfereringarna förgrundskolan m. m. och gymnasieskolan, e) organisationsförändringarinom och gymnasieskolan, f) besparingarinom högskoleutbildning och forskning. UbU1980/81:12 5 g) minskat statsbidrag till vuxenutbildning, h)minskat stöd till studiecirkelverksamhet, 2. att uttalar att för /82 bör ejanslag för statsbidrag upptas för a) enskildaskolor, b) riksinternatskolorna, c) vissaprivatskolor. (Yrkande 1 a behandlas av ,yrkandena 1 b och c av kulturutskottet samt 1 i av socialförsäkringsutskotlet.) 1 proposition 1980/81:20 redovisasolika förslag till besparingar inom statliga och statsunderstödda verksamheter.14 bilagor har fogats till propositionen. Till utbildningsutskottet harhänvisats bilaga 8 punkterna 2 Skolväsendet och 3 Högskola och forskning samtav punkt 4 Vuxenutbildning punkterna 4.1 vuxenutbildning och 4.2Studiecirkelverksamhet. Med anledning av propositionen såvitt den hänvisatstill utbildningsutskottet har väckts 11 motioner, vilka innehåller 47yrkanden. Utskottet följer i fortsättningen i huvudsak dendisposition som återfinns i statsråden och Mogårds anföranden i detill utskottet hänvisade delarna av bilaga 8 (s. 329). Samhällets totala kostnader förskolväsendet uppgår f. n. i runda tal till . Av dettasvarar staten för ca . Statens utgifter för skolväsendet utgörsi allt väsentligt av transfereringar till kommunerna. Bidragen till kommunernaför och gymnasieskolan är relaterade till organisationen avklasser/basresurser, grupper och lärartjänster. Storleken på denna organisationregleras genom statliga beslut. Besparingar i statsbudgeten av någon nämnvärdomfattning pä skolområdet måste enligt propositionen beröra de statligabidragen till kommunerna. Kommunerna har utgifter för skolan av ungefår sammastorleksordning, dvs. Deras utgifter avser främstskolbyggnader, skolmåltider, skolskjutsar, undervisningsmateriel, elevvård,vaktmästare, fritidsledare m. m. Enligt propositionen kan en besparing inom ungdomsskolanåstadkommas på två sätt. Staten kan för det första minska kostnadstäckningentill kommunerna för skolorganisationen. Vid oförändrat kommunalt skatieul- UbU1980/81:12 6 tag - vilket förutsätts - och vid oförändradutbildningskapacitet måste kommunerna då minska sina övriga utgifter för atttäcka kostnaderna för den av staten reglerade undervisningsvolymen. För detandra kan besparingar åstadkommas genom att man ändrar de statligabestämmelser som reglerar skolundervisningens organisation, t. ex. dessomfattning. De statliga transfereringarna minskar då automatiskt. Minskning av de statliga transfereringarna I propositionen föreslås att destatliga transfereringarna till kommunerna - såväl primärkommuner somlandstingskommuner - minskas genom att av bidragen till driften avgrundskolor och gymnasieskolor betalas ut. Inom kommunerna ställer minskningenav statsbidragen krav på besparingar. Det betonas i propositionen att denföreslagna åtgärden inte gör det möjligt för kommunerna att bedrivaundervisning i större klasser eller med färre lärare. skallha den omfattning som följer av beslut om antalet basresurser, av antalettimmar i förstärkningsresursen, av gymnasieskolans timplaner och av andraförfattningsbestämmelser. Utskottet vill stryka under vad föredragande statsrådetanfört om att minskad statlig transferering inte får minska skolorganisationensomfattning. Uttalandet bör vara vägledande bl. a. vid organisation avskolenheter i glesbygd. I propositionen anförs vidare att den generellanedskärningen av statsbidragen medför en besparing för staten om ca 296milj. Av denna summa bör enligt propositionen . ca 74 milj. kr.,användas för stöd till kommuner med speciella behov. Förslagen innebär enstatlig besparing under /82 om sammanlagt ca 222 milj. kr. i vadavser bidrag till driften av grundskolor m. m. och gymnasieskolor. Minskningen av transfereringarna till kommunerna börenligt propositionen åstadkommas utifrån principen att de utbetalningar frånstaten till kommunerna som sker fr. o. m. den och som avser bidragför och vad därmed hör samman samt gymnasieskolan skall reducerasmed . För grundskotans del innebär detta att såväl slutreglering av bidragför redovisningsäret 1980/81 (inkl. bidragen till arbetsgivaravgifter) somförskott för /82 reduceras i förhållande till vadsom normalt skulle utgå. Motsvarande kommer att gälla även för kommandebudgetår. Regeringen bör enligt propositionen inhämta principiellagodkännande av den förordade minskningen av utbetalningarna av statsbidragentill kommunerna. I motionerna 1980/81:72 (yrkande 1) och 1980/81:104(yrkande 1 d) avvisas förslaget att minska de statliga transfereringarna tillskolväsendet . Det anförs i den förstnämnda motionen att för grundskolansdel betyder förslaget, beroende på statshidragskonstruktionen, att besparing UbU1980/81:12 7 skall göras även på slutreglering av statsbidraget /81. Förslaget anses ha retroaktiv effekt och därmed innebäraavvikelse från lagstiftningspraxis. Vidare uttalas farhåga för att förslagetresulterar i ökade skillnader i utbildningsstandard mellan kommuner med godresp. Motionärerna riktar också invändningar mot synsätteti propositionen att eleverna bör kunna göra vissa produktiva insatser i skolan. Utskottet vill först erinra om redovisningen i detföregående beträffande olika sätt att åstadkomma besparingar inomungdomsskolan. Alternativet till den föreslagna minskningen av destatliga transfereringarna på skolområdet skulle ha varit en nedskärning avsjälva skolorganisationen . Detta skulle för det obligatoriskaskolväsendet innebära minskat antal undervisningstimmar för eleverna och därmedockså minskat antal lärartjänster i skolan. Det i propositionen förordadealternativet är enligt utskottets uppfattning det för skolverksamhetenskonsammaste. Undervisningen i får därigenom oförändradomfattning. Minskningen av statsbidraget till kommunernas kostnaderför under nästa budgetår avser endast till en mindre delslutreglering av lärarlönebidragel för /81. Denna slutregleringsker enligt gällande iitbetalningsregler först under /82.Alternativet till att minska samtliga utbetalningar under /82med skulle ha varit att inte minska slutregleringen alls och minska förskottsutbetalningarnamed en högre procentsats. Frän kommunernas synpunkt spelar det ingen rollvilken metod som väljs, eftersom båda metoderna leder till en minskning avutbetalningarna under /82 med samma belopp. Den metod som valtsi propositionen är den administrativt enklaste. har vid skilda tillfällen fattat beslut omskatieutjämningssy-stem (.senast prop. 1979,/80:90, FiU 1979/80:25. rskr1979/80:287). Enligt detta system kompenseras kommuner med speciella behovgenom särskilda skatteutjämningsbidrag. Vidare skall enligt förevarandeproposition huvuddelen av en fjärdedel av den besparing om 296 milj. kr., somden generella minskningen av statsbidragen medför, återföras tillkommuner med speciella behov. Förslaget innebär i det närmaste en fördubblingav nuvarande s. k. länsskolnämndsresurs för och ger ökademöjligheter att lämna bidrag till sådana kommuner. Enligt propositionen bör eleverna i skolan lära sig attinse att de både kan och måste göra produktiva insatser i den egna miljön. Dennya läroplanen för (Lgr 80) innebär, heter det i propositionen,ett ökat krav på elevaktivitet och elevansvar. Tanken är att de produktivainsatserna skall ske som en del av den ordinarie undervisningen i skolan inomramen för gällande timplan, t,ex. i form av projekt på högstadiet och framförallt i gymnasieskolan. Verklighetsanknytning i undervisningen medför en positivinlärningssituation för mänga elever. UbU1980/81:12 8 ett verklighetsanknutet arbetssätt i vissa fall kan geekonomiskt utbyte ändrar enligt utskottets uppfattning inte det grundläggande pedagogiskaargumentet för en ökad verklighetsanknytning av verksamheten i skolan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 81:72 yrkande 1 och 1980/81: 104 yrkande I d och föreslår attriksdagen godkänner vad som i propositionen föreslagits beträffandestatsbidragen till m. m. och gymnasieskolan. beslöt är 1979 omläroplan för och om ökning av statsbidraget till (prop.1979/80:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). Enligt besparingspropositionenbör nya insatser som är nödvändiga för organisation enligtläroplanen för (Lgr 80) genomföras fr.o.m. /83.Däremot anses det i nuvarande ekonomiska läge inte möjligt att genomförasamtliga höjningar av förstärkningsresursen som fattade beslut om år1979. Den ökning av förstärkningsresursen med sammanlagt 0,0155lärarveckotim-mar per elev som skulle träda i kraft /82 bör såledesenligt propositionen inte komma till stånd. Enligt motion 1980/81: 104 (yrkande 1 e i denna del) börriksdagen avslå proposition 1980/81: 20 i vad avser organisationsförändringarinom . Härmed avses nyssnämnda förslag i propositionen om attåterta tidigare beslut om ökning av förstärkningsresursen med 0,0155lärarvecko-timmar per elev /82. I motion 1980/81: 72 (yrkandena 4, 5 och 6) ifrågasättsläroplansbeslutet i vad gäller undervisning i hemkunskap på låg- ochmellanstadierna. För lågstadiets del anser motionärerna att undervisning ihemkunskap inte bör införas. Förstärkningsresursen kan därför enligt denna motionminskas med per elev /83. Förmellanstadiets del menar motionärerna att kommuner som saknar lokaler ochutrustning bör medges befrielse från att anordna hemkunskapsunder-visning. Omen kommun inte anser sig kunna anordna undervisning i hemkunskap påmellanstadiet bör i första hand ägnas åt fortsatt träning avbasfärdigheterna. Föreslagen ändring av läroplansbeslutet leder enligtmotionärerna främst till kommunala besparingar. Enligt utskottets uppfattning bör man inte ha somutgångspunkt att undervisning i hemkunskap på låg- och mellanstadierna skallske i andra lokaler än i vanliga klassrum. Av kursplanen för ämnet hemkunskapföljer inte att hemkunskap på dessa stadier skall vara ett laborativt ämne avden art som kräver särskilda institutionslokaler. Visserligen skall ämnet tillstor del ha en praktisk inriktning men undervisning enligt de flesta huvudmomentenkan utan vidare ske i vanliga klassrum. Vissa moment förutsätter tillgång tillspis och diskbänk. I de flesta kommuner finns tillgång till UbU1980/81:12 9 detta för åtminstone en del elever om man utnyttjarnärbelägna skolor med särskilda lokaler för ändamålet eller förskolor ochfritidshem med sådana kökslokaler som kan användas av barn. 1 de fall dettainte är möjligt bör man med relativt enkla och billiga anordningar kunnakomplettera utrustning och inredning i befintliga klassrum. () har i Skolhus-Aktuellt visat pä olika lösningar. Utskottet tillstyrker förslaget i besparingspropositionenom att återta tidigare beslut om ökning av lörstärkningsresursen med 0,0155lärarveckotimmar per elev. Undervisning i hemkunskap bör meddelas enligttidigare riksdagsbeslut. Med hänvisning iili det Jinförda avstyrker utskottetmotionerna /81:72 yrkandena 4. 5 och 6 samt 1980,/81: 104 yrkande 1 e idenna del och föreslär att godkänner vad som i propositionen harförordals om förstärkningsresuisen. Enligt propositionen är detnödvändigt att motverka den markanta nedgång i hasresursmedcllalci formellanstadiet som skett sedan fattade sina beslut med anledning avpropositionen om skolans inre arbete m.m. (prop. 1975/76:39. UbU 1975/76:30.rskr 1975/76:367). har elevmcdeltalet pä mellanstadietsjunkit från det av SÖ redovisade klassmedeltalet 23,0 /76 tillbasresursmedeltalet 21,80 /81. Någon förändring har inte i sammautsträckning skett på lågstadiet eller högstadiet. Det är enligt propositioneninte möjligt att acceptera en sänkning av basresursmedeltalen i nuvarandeekonomiska läge. Länsskolnämnderna måste därför i sina beslut om basresurserfr. o. m. tillse att basresursmedellalet i resp. län inteunderstiger länets klassmedeltal /76. Föredraganden räknar med attett återställande av basresursmedeltalen på mellanstadiet till 1975/nivåför klassmedeltal kommer att ge en årlig besparing i storleksordningen drygt100 milj. kr. Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om basresursmedeltalet. Enligt motion 1980/81:72 (yrkande 7) finns risk för attförslaget om att återställa basresursmedeltalen för mellanstadiet tillklassmedeltalen för läsaret 1975,'76 kommer att gå ut över skolor i glesbygd. 1lån med mänga små skolor, t. ex. och , kan effekten, menarmotionärer-, na, bli att basresursmedeltalet i tätorter får höjas kraftigt föratt man skall nå avsedd ekonomisk tolalelfekt. Förslaget avstyrks därför. Äveni motion 1980-81: 104 (yrkaiide 1 c i denna dd) avvisas den föreslagnaorganisationsförändringen. Utskottet anser att det inte finns skäl att anta attlänsskolnämnderna skulle ha en mindre positiv inställning till skolor iglesbygd nu än de hade /76. Enligt propositionen kommer särskildaanvisningar att utfärdas om att upptagningsområdena för skolenhet normalt skallvara överlappande sä att det bildas marginalzoner. Detta ger ökade möjligheteratt bibehålla skolor i glesbygd. Beträffande de i motion 1980/81: 72 nämnda UbU1980/81:12 10 länen, och . var enligt uppgiftfrån SÖ för /76 elevmedeltalet per mellanstadieklass17,69 och /81 basresursmedeltalet på mellanstadiet 18,41. För Jämtlandslän var motsvarande siffror 18,97 /76 och 18,53 /81.Dessa siffror ger inte underlag för den oro som framförs i motionen. Det bör i sammanhanget erinras om att det inte årlänsskolnämnds beslut om antal basresurser vid skolenhet som ensamt avgör antalundervisningsavdelningar vid skolenheten. Det är genom lokalt beslut som manslutligt fastställer klassanordningar vid skolenheten med utgångspunkt iantalet basresurser och tillgängligt antal lärarveckotimmar i förstärkningsresursen. Med hänvisning till vad som anförts beträffande frågan ombasresursmedeltal på mellanstadiet avstyrker utskottet motionerna 1980/81:72yrkande 7 och 1980/81: 104 yrkande 1 e i denna del. Utskottet har inte någotatt erinra mot den redovisade åtgärden, vilket med anledning avproposition 1980/81:20 som sin mening bör ge regeringen till känna. Organisationsförändringar inom gymnasieskolan m. ni. En hög ambitionsnivå i fråga omantalet utbildningsplatser i gymnasieskolan har fastlagts genom riksdagensbeslut med anledning av proposition 1979/80:100 samt proposition 1979/80: 145om åtgärder för att främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan m.m. (UbU1979/80:34. rskr 1979/ 80: 363). Den ambitionsnivån bör enligt föredragandenfortfarande gälla. Det anses nödvändigt att göra en omfattande besparinggenom förändring av gymnasieskolans organisation. Den bör i huvudsak genomföras så att antalet direkt lärarleddalektioner minskar på alla linjer och specialkurser sammantagna. Ensådan omorganisation kan emellertid inte genomföras schablonartat. Den kanbehöva, heter det i propositionen, få större eller mindre omfattning på olikalinjer och specialkurser och i olika årskurser beroende på utbildningsinnehåll,olika riskmoment inom utbildningen m.m. En genomsnittlig minskning om ledertill en besparing på ca 304 milj. kr. bör gymnasieskolan emellertid erhålla enförstärkningsresurs för lärarhandledning, som motsvarar ca 125 milj. kr. Dennabör samordnas med nuvarande resurser för grupptimmar, timme till förfogandeoch olika stödinsatser till en gemensam resurs.