bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — De riktlinjer som regeringen dragitupp i propositionen är i och för sig i flera avseenden okontroversiella menförutsättningarna för en effektiv arbetsmarknadspolitik har successivt blivitallt sämre. Allmänt vill utskottet framhålla att det på åtskilliga punkterdessutom är svårt all fä grepp om vad som är regeringens avsikt med de angivnariktlinjerna. Dessa är ofta vagt formulerade och sinsemellan motsägelsefulla.Det sagda leder utskottet till den ståndpunkten att det saknas skäl att i dagi sak ta ställning lill de presenterade riktlinjerna. bör alltså integodkänna desamma. I stället bör uttala sig för att regeringen läggerom den ekonomiska politiken och ger arbetsmarknadspolitiken en inriktning somstämmer med intentionerna i den under allmänna motionstiden väcktasocialdemokratiska motionen 1433. dels att utskottets hemställan under I bort haföljande lydelse: I.beträffande riktlinjerna förarbetsmarknadspolitiken att - med avslagpå regeringens förslag i proposition AU1980/81:21 156 1980/81: 126 i motsvarande del samt motionerna 1980/81:484och 1980/81:2112 yrkandena 1, 9 och 13 - bifaller motion 1980/ 81:2106 yrkandeI och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärder inom företagen för att trygga sysselsättningen(mom. 2 moti veringen) De socialdemokratiska reservanternaanser att den del av utskottets yttrande som pä s. 39 börjar "Utskottetdelar" och slutar pä s. 40 "av motionen" bort ha följandelydelse: Det är viktigt att vi bibehåller synsättet att den förstaförsvarslinjen mot arbetslöshet går i företagen. Det bör därför vara ettgemensamt intresse för ledningar i företag och dess anställda att vidta åtgärdersom håller uppe sysselsättningen. I motion 2111 betonar m.fl. (m)denna synpunkt och framhåller att det gemensamma ansvaret bör leda fram tillåtgärder som företas i samförstånd. De åtgärder motionärerna tänker sig äremellertid anmärkningsvärda pä del sättet att de ensidigt belastar de anställda.I stort sett går de ut pä att de anställda skall arbeta mer och avstå frän sinaavtalsenliga förmåner. Enligt utskottets uppfattning kan en uppläggning sominnebär en så ensidig inriktning knappast vara en framkomlig väg för att lösaproblemen. Motionen avstyrks därför. Som framgår av vad utskottet tidigare anfört har utskotteten positiv inställning till att de anställda får ett ökat ansvar för attsysselsättningen upprätthålls i företagen. Ett sådant ökat ansvar mästemotsvaras av ett större inflytande över företagens skötsel. De anställdaskunskaper och initiativ mäste tillvaratas pä ett bättre sätt än f. n. Hur dettaskall gä till i praktiken finns det inte anledning att gå närmare in på i dettasammanhang, men utskottet vill peka pä att en förutsättning är envidareutveckling av den arbetsrättsliga lagstiftningen, i första handmedbestämmandelagen, och införande av ett direkt ekonomiskt inflytande för deanställda genom anordningar av typ löntagarfonder, Arbetsmarknadspolitikens allmänna inriktning /82 (mom. 3) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 44 börjar "Innan utskottet" och pä s. 46 slutar"inträffar därefter" bort ha följande lydelse: Som tidigare framhållits har regeringens ekonomiskapolitik varit passiv och saknat framätsyftande inslag. Delta har lett till enbristande investeringsvilja och en allmänt svag tillväxt i ekonomin. Detta hari sin tur fått negativa konsekvenser för sysselsättningen. Med tanke påframtiden är den starka tillbakagången av industrisysselsättningen del senasteåret di- AU1980/81:21 157 De fulla effekterna har vi ännu inlesett. men det finns anledning att befara svåra störningar med högaarbetslöshetstal och vinter. Att regeringen för en politik som fårså negativa konsekvenser för sysselsättningen beror antingen på dåligt handlageller på alt man numera i praktiken har en lägre ambitionsnivå försysselsättningspolitiken. Möjligen är det fråga om en kombination av båda dessaförklaringsgrunder. 1 vilket fall som helst kan utskottet inte acceptera enpolitik av detta slag. Mot bakgrund av det starkt försämrade sysselsättningslägesom kan befaras vill utskottet förorda alt man nusätter in väsentligt större resurser på arbelsmarknadssidan än vad regeringenföreslagit i kompletteringspropositionen. De socialdemokratiska förslagen, somhar stöd i AMS framställning till regeringen, är enligt utskottets uppfattningden riktiga utgångspunkten för de satsningar som är nödvändiga. böralltså utöver regeringens förslag anvisa 1 500 milj. kr. för beredskapsarbetenoch dessutom ge regeringen i uppdrag att med hjälp av finansfullmaklen täcka deytterligare kostnader för arbetsmarknadsutbildning som kan komma att uppstå omman skall nå de uppställda målen. Om AMS och länsarbetsnämnderna skall hamöjlighet att möta den väntade ökningen av arbetslösheten ochvintern måste planeringen komma i gång . Att dröja ytterligare ochkanske först ge klartecken till mera kraftfullaåtgärder kan leda till alt regeringen helt mister sin redan svaga kontroll överutvecklingen och alt arbetslösheten ökar kraftigt. Man kan f.ö. inte pä någotsätt utesluta att det utöver vad socialdemokraterna nu föreslår kan blinödvändigt med ytteriigare insatser längre fram. Socialdemokraterna harförutsett detta då de begär att regeringen redan nu bör föranstalta omplanering för ytterligare utbyggnad av arbetsmarknadsutbildningen. Även idenna fråga biträder utskottet alltså motionen. När det gäller inriktningen av beredskapsarbetena villutskottet framhålla att det är önskvärt med en ökad satsning på byggnads- ochanläggningsarbeten. Dessa tar visserligen stora resurser i anspråk om man serlill dagsverkskostnaderna, men de har starka positiva effekter pä andra sektorerav arbetsmarknaden, vilket är betydelsefullt i dagens situation med en mycketlåg aktivitet i byggsektorn. Utskottet ansluter sig även till de mera detaljbetonadeförslag som socialdemokraterna för fram. Del gäller bl. a. ett bättre samarbeteför att inom arbetsmarknadsutbildningen ta till vara ledig utbildningskapacitethos företag och förvaltningar. Det gäller också att få bättre fart på detsamarbete som inletts med ungdomsskolan i syfte att utnyttja ledig kapacitetpå AMU-centra för gymnasieskolans behov. Ett annat viktigt socialdemokratiskt förslag är alt göraföretagsutbildningen vid permitteringshot mer attraktiv. F. n. väljerförelagen nästan undantagslöst att permittera personalen i stället för attutbilda den. Detta hänger direkt samman med den relativt lågakompensalionsnivån, . AU1980/81:21 158 IJlskotiel biträder detsocialdemokratiska förslaget om en höjning, till . , under enniomånadersperiod från den . Likaså bör ersättning under denliden, lill skillnad från normalt, utgå även under de första 40utbildningslimmarna. Vad utskottet anfört innebär att utskottet ställer sigbakom den socialdemokratiska motionen 2191. De konkreta ställningstagandenatill medelsanvisningen sker under resp. anslag. Vad här redovisats innebärockså att utskottet i sak godtar vtid socialdemokraterna förtfiam i motionerna 1434 och 2106. även om yrkandena i de motionerna lill följdav utvecklingen är aktuella. Av det anförda framgår också alt utskottet underkännervpk:s förslag att regeringen skall återkomma lill hösten med förslag i enlighetmed AMS framställning. Ställningstagandet ii den frågan bör såsomsocialdemokraterna förordar göras . Del är annars risk att de ovanredovisade negativa konsekvenserna för sysselsättningen kommer att realiseras. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandearbetsmarknadspolitikens allmänna inriktning för /82 attriksdagen dels med avslag på motion 1980/81: 2193.yrkande 6, t/e/5 med bifalltill motion 1980/81:2191 yrkandena I-7 samt med anledning av motionerna1980/81:1434 yrkande I och 1980/ 81: 2106 yrkande 2 godkänner vad utskottetanfört. Arbetsmarknadspolitiska fonder (mom. 5) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsbetänkande pä s. 50 som börjar "Som tidigare" och slutar "senareavsnitt" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag att kostnaderna förarbetslöshetsersättningar och utbildningsbidrag till skall täckas av dennya arbetsgivaravgiften får allvarliga följder för den arbetsmarknadspolitiskafondbildningen. Den fonduppbyggnad som varit möjlig för attsäkerställa utbetalningarna av arbetslöshetsersättningarna kommer att stoppas.I stället får man räkna med att tidigare års fonderingar snabbt kommer attförbrukas. Som socialdemokraterna anser bör intäkter och utgifter undernormala förhållanden balansera varandra pä det nya särskilda konto hosriksgäldskontoret som skall ersätta de tidigare fonderna. Detta bör man kunnauppnå genom att sänka den av regeringen föreslagna kostnadsandelen till 50 %.Genom att bevara fondbildningen pä en oförändrad nivå efter överföringen tilldet särskilda kontot blir det även möjligt att använda medelsbehällningen somen ekonomisk bas för kommande förbättringar av utbildningsbidragen ochersättningarna vid arbetslöshet. Det kaninte uteslutas att arbetsgivaravgiften inte räcker ti|l för att betala AU1980/81:21 159 av ersättningarna vid arbetslöshet ochutbildningsbidrag. Skulle sä visa sig bli fallet bör avgiften om höjasför alt hindra en avtappning av fonderade medel på det särskilda kontot. bör godkänna vad utskottet med anslutning tillden socialdemokratiska motionen 2094 anfört om kostnadsandelen förarbetsgivaravgiften och om framtida höjning av denna avgift. I övrigt kanutskottet godta propositionens förslag i de nu redovisade delarna. Till frågornaom anvisande av medel på de nya anslagen återkommer utskottet i senareavsnitt. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att med anledning avproposition 1980/81:145 samt med bifall till motion 1980/81: 2094 delsgodkänner vad utskottet anfört om kostnadsandelen för arbetsgivaravgiften ochom framtida höjning av denna avgift, dels i övrigt godkänner de i propositionenförordade riktlinjerna jör finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen, detkontanta arbetsmarknadsstödet, arhetsntarknadsutbildningen och den yrkesinriktaderehabiliteringen. Decentralisering av arbetsmarknadsverkels uppgifter(mom. 10 och 11, motiveringen) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 57 som börjar "Som framgår" och slutar "nyalösningar" bort utgå, dels att den del av utskottets yttrande på s. 58 sombörjar "Enligt utskottets" och slutar "av motionerna" bortha följande lydelse: Utskottet finner inte skäl att gå närmare in på vad somanförs i propositionen om den parlamentariska utredningens arbetsuppgifter. Avredovisningen i propositionen framgår emellertid att utredningens uppdrag kommeratt bli omfattande. a. kommer frågan om ändrat huvudmannaskap för vissa avverkets nuvarande uppgifter att övervägas. 1 den frågan finns del inteanledning att göra något ytteriigare uttalande i anslutning till vad som anförsi motion 1920 av m. fl. (c). Motion 1440 av () och ()innehåller emellertid förslag som är helt oacceptabla. Motionen gör närmastintryck av att vilja slå sönder arbetsmarknadsverket eller i vart fallväsentligt försvaga verket. En sådan ordning kan inte vara till gagn för eneffektiv arbetsmarknadspolitik. Den aviserade översynen måste byggas på de organisatoriskaprinciper som gäller och i allt väsentligt visat sig vara riktiga. Med hänvisning till det anförda bör de aktuellamotionsyrkandena avslås. AU1980/81:21 160 Reduktion av starthjälpsbeloppen (mom. 17) , och (alla c)anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 68 som börjar "Utskottet delar" och slutar"avstyrker motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärens uppfattning. Del föreslagnaundantaget från skatteplikt för starthjälp innebär en kraftig reell höjning avstödet. Detta medför att bidraget i sig kan bli en extra stimulans tillflyttning, Detta är frän olika utgångspunkter inte önskvärt. Enligt utskottetsuppfattning bör därför starthjälpens nominella belopp sänkas till 4000 resp,. i enlighet med förslaget i motion 2113. Detta innebär ändock attnettobeloppet i allmänhet blir högre än . dels alt utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse; 17. beträffande reduktion avstarthjälpsbeloppen attriksdagen med bifaill till motion 1980/81:2113 yrkande 2 beslutar attstarthjälpen skall bestämmas till 4000 resp. . Slopande av traktamente vid dubbel bosättning (rnom.18) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 69 som börjar "Under budgetåret" och slutar"aktuella delarna" bort ha följande lydelse: Utskottet ogillar i likhet med motionärerna regeringensförsjag att traktamente vid dubbel bosättning skall upphöra. Förslaget stämmerinte med regeringens uttalade ambition att förbättra flyttningsbidragen.Visseriigen görs starthjälpen skattefri, men den fördelen äts upp för den gruppsom kunnat räkna med traktamente vid dubbel bosättning. Detta är olyckligt ävenur fördelningspolitisk-synpunkt då traktamentet har sin största betydelse förbarnfamiljer som i allmänhet har större kostnader i samband med flyttning. Ävensociala skäl talar mot ett upphävande. En permanent lösning av bostadsfråganfördröjs ofta för familjer på grund av brist på lämplig bostad påinflyltningsorten, Stöcjformen är alltså i hög grad berättigad med hänsyn tillde merkostnader som arbetstagaren i sådana fall åsamkas för två bostäder. 1enlighet med motionerna 2106 och 2112 bör propositionens förslag därför avslås. dels alt utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande slopande ay traktamente viddubbel bosättning att med bifall till motionerna 1980/81:2106 yrkande7 och 1980/81; 2112 yrka ide 10 avslår regeringens förslag i proposition1980/81:126. AU1980/81:21 161 Villkoren för bidrag till ombytessökande m. m. De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 70 som börjar "Utskottet kan" och slutar"geografiska begränsningar" bort ha följande lydelse: Goda skäl talar för att man slopar det gällande kravet attflyttningsbidrag ges endast till s.k. ombytessökande som flyttar från orter medvikande sysselsättning. bör således bifalla yrkandet i den socialdemokratiskamotionen 2106 och avslå regeringens förslag på denna punkt. Erfarenheterna visar att flyttningarna medför särskildaproblem för dem som redan på hemorten har en svag ställning på arbetsmarknaden.Många av dem flyttar tillbaka till hemorten och till fortsatta osäkrautkomstförhål-tanden. Det kan därför vara motiverat att söka styra överflyttningarna till arbetstagare med en bättre position på arbetsmarknaden.Härigenom når man grupper bland arbetstagarna som har lättare att anpassa siglill nya förhållanden efter en flyttning. ökar man möjligheterna tillanställning av arbetssökande som av olika skäl är lokalt bundna. En rörlighet på arbetsmarknaden av det önskade slaget kanåstadkommas om man i princip medger ekonomisk kompensation för alla som måstebyta bostadsort vid arbetsbyte och inte får sina kostnader ersatta avarbetsgivaren. Givetvis mäste det finnas regler om visst minsta reseavståndoch om att arbetsförmedlingen skall ha medverkat till den nya anställningen. Innan man tar ställning till en reformering avflyttningsbidragssystemel efter de riktlinjer som här skisserats medutgångspunkt i den socialdemokratiska partimotionen 1433 bör effekterna av ensådan reform studeras närmare. Utskottet förordar att detta utredningsarbetesnarast sätts i gång. Vad utskottet anfört med anledning av propositionensförslag om flyttningsbidrag till ombytessökande och de därtill anslutandesocialdemokratiska förslagen bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande villkoren för bidrag tillombytessökände m, m. attriksdagen med avslag på proposition 1980/81: 126 i motsvarande del samt medbifall till motionerna 1980/81: 1433 i motsvarande del och 1980/81:2106yrkande 8 godkänner vad utskottet anfört. Stöd till byggnadsarbetare för s. k. veckopendling(mom. 21) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 72 som börjar "Med de" och slutar "någonåtgärd" bort ha följande lydelse: Vad utskottet anfört om ekonomiskt stöd till fler än tväresor för byggnadsarbetare bör regeringen underrättas om. 11 1980/81. AU1980/81:21 162 dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: 21. beträffande stöd tillbyggnadsarbetare s. k. veckopendling alt med aniiedning avmotion 1980/81:615 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Åtgärder för att underlätta de flyttandes anpassningtill förhållandena på inflyttningsorten (mom. 23) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottelsyttrande på s. 73 som börjar "Utskottet delar" och slutar"behandlade delen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att på olika sätt stödja de människor som i samband med byte avarbete också byter bostadsort. Arbetsförmedlingen lämnar i vissa fall sådantstöd. Informations- och andra insatser görs av bl. a. kommuner. Det ärlämpligt att kartlägga de insatser som på olika håll görs för att göra detlättare för nyinflyttade att anpassa sig till förhållandena på den nya orten.Därigenom blir det möjligt att bilda sig en uppfattning om hur man generelltbör gå till väga för att öka informations- och serviceinsatserna. Utskottetföreslår att ett utredningsarbete av det angivna slaget påbörjas. Arbetet börbedrivas i samverkan med företrädare för arbetsmarknadsmyndigheter, kommunersamt arbetslagar- och arbetsgivarorganisationer. Detta bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffande åtgärder för attunderlätta de flyttandes anpassning till förhållandena på inflyttningsorten attriksdagen med anledning av motion 1980/81: 1433 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Tjänstledighet för att pröva nytt arbete (mom. 26) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 74 som börjar "Arbetsmarknadsministern anför" ochslutar "aktuella motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: I motsats till arbetsmarknadsministern anser utskottet attfrågan om rätten till tjänstledighet inom näringslivet för att pröva nyanställning bör närmare övervägas. En sådan reform skulle onekligen på ettpositivt sätt främja rörligheten pä arbetsmarknaden. Särskild betydelse kan ensådan reform få för anställda i företag som är i kris och behöver minska arbetsstyrkan.Även det faktum att man pä det statliga området redan har denna ordning gör detmotiverat att pröva frågan. Utredningsarbetet bör, som AU1980/81:21 163 socialdemokraterna föreslår, kunna ske inom ramen för denaviserade utredningen om arbetsgivarnas rekryteringspolitik. Vad utskottetanfört i anslutning till den socialdemokratiska partimotionen 2106 iförevarande del bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställanunder 26 bort ha följande lydelse: 26. beträffande tjänstledighet för att prövanytt arbete attriksdagen med bifall till motion 1980/81:2106 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utbildningsfonder i företag (mom. 29) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 78 som börjar "Det är" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i den socialdemokratiskapartimotionen 1433 att utbildningsfonder i företagen utöver den tidigareavsedda stabiliseringspolitiska funkfionen kan tillföras betydelsefullapersonalpolitiska uppgifter. Exempelvis bör fondmedel kunna användas för att gede anställda en fördjupad yrkesutbildning eller utbildning för nyaarbetsuppgifter. Den nya kommittén om arbetsmarknadsutbildning (KAFU) som har iuppdrag att utreda frågan om utbildningsfonder i företagen bör beakta dettaförhållande i sitt pågående utredningsarbete. Kommitténs uppdrag bör allt.såvidgas i enlighet med det anförda. Vad utskottet sålunda anfört i anslutningtill motion 1433 bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställanunder 29 bort ha följande lydelse: 29. beträffande uthildningsfonder iförelag attriksdagen med bifall till motion 1980/81: 1433 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stödvillkoren för utbildning vid permitteringshot(mom. 30) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 79 som börjar "Utskottet delar" och slutar"socialdemokratiska förslagen" bort ha följande lydelse: Avsikten med stödet till utbildning i företag, den s. k.20-kronan, är att de anställda skall utbildas i stället för att permitteras.Stödet bör därför i fortsättningen såsom AMS och socialdemokraterna föreslagitförbindas med villkoret att sysselsättningen skall upprätthållas på minstoförändrad nivå. Denna nivä får alltså inte sänkas genom s.k. naturiig avgång.Som socialdemokraterna framhåller ökas företagens möjligheter att uppfylla ettsådant krav om utbildningsstödet även får omfatta den arbetskraft som behövernyanställas för att ersätta den naturliga personalavgången. AU1980/81:21 164 utskottet anfört i anslutning till de socialdemokratiskaförslagen i motionerna 1433 och 2106 bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse: 30. beträffande oförändradsysselsättning som villkor för den s.k. 20-kronan attriksdagen med bifall till motionerna 1980/81: 1433 i motsvarande del och1980/81:2106 yrkande II som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Särskilda utbildningsinsatser för medelålders ochäldre kvinnor, m. m. (mom. 3133) De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 79 börjar "Förslag om" och på s. 80 slutar"redovisade delarna" bort ha följande lydelse: Äldre arbetssökande är klart underrepresenlerade inomarbetsmarknadsutbildningen. Delsamma gäller om medelålders kvinnor. Försök hargjorts att med särskilda åtgärder nä ut lill dessa grupper. Vid försöken harman uppnått lovande resultat. Man bör därför gä vidare med en vidgadförsöksverksamhet, såsom föresläs i de socialdemokratiska motionerna 1433 och1828. startade de s.k. BAMU-kurserna,dvs. utbildning av anställda inom kommuner och landsfing i kombinafion medberedskapsarbete för dem som ersätter den personal som utbildas. Härigenom vidgadesmöjligheterna till utbildning för outbildad personal, särskilt inomvårdområdet, som vikariatsbehovet skapade arbetstillfällen, inteminst för arbetslösa ungdomar. Regeringen har beslutat att BAMU-kurserna skallavvecklas under innevarande budgetär och har uppdragit ät den tidigare nämndakommittén om arbetsmarknadsutbildning, KAFU, att utvärdera verksamheten.Utvärderingen är inte något skäl för att avstå från ett beprövat arbetsmarknadspolitisktmedel i det försämrade sysselsättningsläge som inträtt. Försämringen drabbarsärskilt kvinnorna, och utskottet delar uppfattningen i motionerna 1828 och2191 att BAMU-kurserna bör fortsätta. kan det vara lämpligt att prövamöjligheterna att bedriva kursverksamheten i enklare administrativa former äntidigare. Könskvotering vid personalrekrylering är ett villkor förregionalpolitiskt stöd. har föreslagit att sådankvotering borde tillämpas också på andra former av statligt stöd till företag.Förslaget berördes i regeringens skrivelse 1979/80: 168 om riktlinjer för detfortsatta Jämställdhelsarbetet. Statsrådet framhöll i dennaskrivelse att jämställdhetsombudsmannen bör ha en övervakande uppgift i sammanhangetoch hänvisade i övrigt till att frågan skulle behandlas i avsnittet omarbetsgivarnas rekryteringspolitik i regeringens kommande sysselsätt- AU1980/81:21 165 ningspolitiska proposition, dvs. den nu föreliggandepropositionen 126. Så har emellertid inte skett.