bet · G401SkU38 · 1980-12-31 00:00:00 — beslutades om omvandling av21 extra ordinarie polismanstjänster till kriminalinspektörs-/kriminalassistenttjänsteri och . De av regeringen sålunda inrättade tjänsterna är fördeladeenligt nedanstående tabell. Totalt 10 20 94 10 passkon-trollanttjänster överfördes då tillHelsingborg. Av dessa slutade en och en har varit tjänstledig. somden hade sex tjänster vakanta har inte återbesatt dessa. Man harsåledes två tjänster över stat . överfördes två avLandskronas tjänster till SkU 1980/81:38 som hållit två av sina egna tjänster vakanta.Enligt uppgift kommer färjetrafiken till att återupptas den 1 april1981 varför distriktet då kommer att återfå sina 12 tjänster. Resultatet av stickprovskontrollenframgår av följande jämförelsetabell. Antal Antal avvisningsärenden kontr -------------------- Som framgår av tabellen har antaletavvisade utlänningar inte ökat trots att ett avsevärt större antalfartyg kontrollerats än . Förklaringen härtill kanvara att i bosatta utomnordiska medborgare numera känner till kontrollenoch därför i större utsträckning än tidigare förser sig med pass och iförekommande fall visering vid resor till . Dessutom har, genom polisensi försorg, resebyråerna i ombetts informera sina kunder omstickprovskontrollens existens. Vidare har skyltar om bestämmelserna satts uppvid de färjelägen i som har trafik med . Utöver de 94 passkontrollanttjänster som är inrättade förstickprovskontrollens behov finns ytterligare 52 passkontrollanttjänster förden reguljära passkontrollen. Dessa är fördelade enligt följande. Enligt 8 § utlänningslagen (UtlL)skall utlänning visa upp sitt pass för polismyndigheten vid inresa ellerutresa, om inte regeringen föreskrivit annat. En utlänning skall vid inresaeller utresa även lämna de upplysningar som begärs av polismyndigheten. SkU1980/81:38 15 Av rikspolisstyrelsensnormalarbetsordning framgår att befogenheten att verkställa inrese- ochutresekontroll tillkommer varje polisman oavsett tjänstegrad samt annan tjänstemanenligt polisstyrelsens närmare bestämmande. Enligt 23 § utlänningsförordningen (UtlF) skalltullmyndighet, på begäran av polismyndighet medverka vid passkontroll enligt 18§ (internordisk kontroll), om det kan ske utan att de uppgifter som åliggertullmyndigheten eftersatts. En tulltjänsteman får därvid anmoda en utlänningsom kommer till landet att visa upp sitt pass. Kan utlänningen i sådant fallinte styrka sin rätt till inresa, skall tullmyndigheten genast underrättapolismyndigheten samt se till att utlänningen inte reser in i landet, innanpolismyndigheten företagit passkontroll. Av 55 § UtlL framgår att bl. a. tulltjänsteman sommedverkar vid passkontroll har samma befogenhet som polisman att tillfälligtomhänderta en utlänning i avvaktan på beslut av polismyndighet. Han skall dockså skyndsamt som möjligt anmäla åtgärden till en polisman för prövning av omomhändertagandet skall bestå. Polisens stickprovskontroll iHelsingborg har en mycket stor omfattning och resulterar i ett stort antalawisningar. Med hänsyn till de problem den illegala invandringen förorsakar -inte minst kostnadsmässigt - måste en effektiv kontroll anses utgöra ettviktigt led i strävandena att upprätthålla den reglerade invandringens principer. Tullens uppgifter och insatser är av stor betydelse, inteminst i avseende på narkotikabekämpningen. Tullens personalresurser är dock f.n. inte tillräckliga för en heltäckande bevakning av tullfiltren, vilket är ihögsta grad otillfredsställande. Det förefaller därför styrelsen ytterstosannolikt att tullen, genom att tillföras endast ytterligare 25-30 nyatjänster i , inte bara skulle kunna åstadkomma en effektivaretullbevakning utan också klara de kontrolluppgifter som fullgörs av 48 passkontrollanter. avvisades i cirka 1 000utlänningar. Hur många som därutöver blivit föremål för en mer eller mindreingående prövning kan inte uppskattas. Om tullen skulle övertapasskontrollanternas uppgift torde det vara ofrånkomligt att någon avkontrolluppgifterna blev lidande. Som tidigare nämnts framgår det av 23 § UtlFatt tullens medverkan vid passkontroll förutsätter att det kan ske utan att deuppgifter som primärt åligger tullmyndigheten eftersatts. Passkontrollintressenamåste då bli sekundära. Före inrättandet av passkontrollanttjänsterna den 12november 1976 sköttes, som motionärerna mycket riktigt påpekar, passkontrollenav tulltjänstemän tillsammans med polisen. disponerade Helsingborgspolisdistrikt sex polismanstjänster för passkontroll av Travemiindetra- SkU1980/81:38 16 I den utsträckning tiden medgav utförde dennapersonal också stickprovskontroll av färjetrafiken från . I samband medsådan stickprovskontroll blev resultatet av de gemensamma insatserna 103awisningar och 341 awisningar fram till . Polisen är alltjämt beroende av tullens medverkan isamband med stickprovskontroll på platser där resandeströmmen är av mindreomfattning, exempelvis vid gränsen mot där också ett flertalpolisstyrelser med stöd av 23 § UtlF begärt tullmyndighetens medverkan. Polisenhar också medverkat vid utbildning av tullpersonal, exempelvis inom Karlstadsgränstullkammare. I inom polisdistrikt (E 6) där ett30-tal tulltjänstemän är placerade har tullen endast vid något enstakatillfälle lämnat underrättelse till polisen som lett till avvisning undersenare år. Vid Hån (E 18) inom Säffie polisdistrikt har sådan underrättelselämnats i 15 fall, medan polispersonal i samband med trafikkontroll på iÅrjäng anträffat 24 utlänningar som avvisats. Även inom de polisdistrikt där särskilda passkontrollanterär anställda är det givetvis önskvärt med samverkan mellan tullen och polisen.Det är möjligt att tullen som exempelvis i går ombord på tågenredan i för tullkontroll också skulle kunna utföra kontroll avutlännings rätt att inresa för att undvika att passagerarna återigen skall visasina pass då polisen går ombord på tågen i , Det är däremot meratveksamt om tullen med hänsyn till det stora antalet resenärer påpassagerarfärjorna på ett effektivt sätt skulle kunna tillgodose behovet avpasskontroll utan att tillföras ett betydligt större antal nya tjänster än vadsom anges i motionen. En icke oväsentlig aspekt är också att det inte är sammakategorier resenärer som är intressanta ur såväl pass- somtullkontrollsynpunkt. saknar möjlighet att utan en mer ingåendeanalys bedöma de verksamhetsmässiga och de ekonomiska konsekvenserna av ettöverförande av passkontrollantorganisationen till . Klart är emellertidatt en avveckling skulle skapa många problem och leda till friställning avpersonal. Utöver passkontrollanterna arbetar vid färjelägena iHelsingborg 12 kriminalpolismän enligt särskild dygnstäckande turlista. Dessapolismän leder passkontroUanternas arbete och svarar för utredning m. m. isamband med awisningsbeslut. Om passkontrollantorganisationen skulle överförastill skulle polisens möjlighet att leda denna verksamhet bortfalla. har ingen erinran mot enförutsättningslös utredning beträffande pass- och tullkontrollen, varvid manäven bör beakta möjligheten att använda passkontrollpersonal för biträde medtullkontrollgöromål, t. ex. förberedande undersökning av den resandes medfördagods. Även om en sådan utredning skulle ge vid handen att tillräckliga skäl ejfinns för att föra över arbetsuppgifter från den ena myndigheten till den andrakan det SkU1980/81:38 17 dock anses föreligga behov av att se över samarbetetmellan tull och polis, i syfte att åstadkomma en för båda myndigheterna merarationell verksamhet. Inte minst ur skyddssynpunkt kan det vara önskvärt attpasskontroll- och tullpersonal arbetar närmare tillsammans. Vad beträffar de uppgifter som ankommer på denpasskontrollpersonal som är anställd för den reguljära passkontrollen är detinte möjligt att till någon del överlåta dessa på tullmyndigheten med tanke påde specifikt polisiära intressen som är förenade med den reguljärapasskontrollen. I handläggningen av detta ärende har deltagitöverdirektören , avdelningschefen , byråchefen samt byrådirektören , den sistnämnde föredragande. SkU1980/81:38 18 Motionerna 1980/81:292, 675, 677, 678, 1163. Genom remiss den 17 februari 1981har skatteutskott infordrat generaltullstyrelsens yttrande överrubricerade motioner. Styrelsen får med anledning härav anföra följande. 1 Tullverkels anslagsbehov (inkl. prioritering avnarkotikabekämpningen) (motionerna 1980181:292, 1176, 1566) 1.1 Anslag /82 har i sinanslagsframställning för /82 konstaterat att utvecklingen undersenare tid visar en trendmässig trafik- och godsökning som för delmedför en ökning av arbetsvolymen i storleksordningen . Även om det skett enviss nedgång i såväl import som export räknar långtidsutredningenmed en fortsatt volymökning, vilken ungefär motsvarar beräkningar. I anslagsframställningen /82 hargeneraltullstyrelsen enligt regeringens budgetdirektiv redovisat ettalternativ A ( det s. k. huvudförslaget) som innebär en minskning avtullverkets resurser . har genomfört enomorganisation av verket och en omläggning av tullproceduren, varigenompersonalbehovet kunde minskas med drygt 300 man, dvs. Den däravföranledda personalreduceringen var helt genomförd först med utgången /79. För /81 innebar anvisade anslag enpersonalminskning med ytterligare 70 man. arbetsuppgifter är av en sådan natur att detefter den genomförda ändringen av tullproceduren är mycket svårt att uppnåväsentligare rationaliseringsvinster. En fortsatt resursminskning medför attambitionsnivån i kontrollverksamheten ytterligare måste sänkas. Omfattningenav den trafikexpedierande, dvs. den direkt efterfrågestyrda verksamheten kannämligen inte påverkas i någon större utsträckning. Man kan inte undvika att enambitionsnivåsänkning kommer att gå ut också över bekämpningen av den illegalanarkotikainförseln och den ekonomiska brottsligheten, trots att dessa arbetsområdenprioriteras. Styrelsen har i anslagsframställningen lagt framytterligare ett,förslag, alternativ B, som innebär en i stort sett oförändradambitionsnivå och oförändrade personalresurser i förhållande till nuläget. SkU1980/81:38 19 möjlighet till omprioriteringar, bl. a. för att förstärkaden rörliga bevakningen och tullkriminaltjänsten som ett led i bekämpningen avnarkotikasmugglingen. Regeringsförslaget utgår från styrelsensbesparingsalternativ, alternativ A, samt från besparingspropositionens förslag,enligt vilket anslag /82 skall begränsas med 3,5 miljoner.Med utgångspunkt häri och med ett tillskott på för vissaangelägna arbetsuppgifter hos regionala och lokala myndighetersamt en tillskottsram utöver pris- och löneomräkning på ca 7 miljoner kronorför ökade drifts- och underhållskostnader och hyreskostnader har ibudgetpropositionen föreslagits ett anslag till tullverketsförvaltningskostnader på . Detta är 19,1 miljoner kronormindre än det anslag som styrelsen anser nödvändigt för att kunna bedrivaverksamheten på ett tillfredsställande sätt. Beloppet överensstämmer med denanslagshöjning som föreslagits i motion 1980/81:1176. Enligt budgetpropositionen medför budgetförslaget enminskning inom med ca 87 tjänster. Vid beräkningar inomgeneraltullstyrelsen av reella kostnader i förhållande till den föreslagnaanslagstilldelningen har styrelsen emellertid kommit fram till att det blirnödvändigt att göra en nedskärning med 102 tjänster. Detta hänger samman bl. a.med att de schablonmetoder, som tillämpas vid beräkningen av pris- ochlöneomräkningen enligt budgetpropositionen, inte ger full kostnadstäckning.Vidare har styrelsen ansett det nödvändigt att reservera ca avavlöningsmedlen för att i stället - efter medgivande av regeringen -disponerastill drift och underhåll av fortskaffningsmateriel. Det belopp som i budgetpropositionentagits upp under denna anslagspost är otillräckligt om arbetet skall kunnabedrivas effektivt. I såväl besparingspropositionen sombudgetpropositionen understryks att den föreslagna resursminskningen inomtullverkets område inte bör gå ut över "särskilt angelägna områden".Därvid nämns särskilt bekämpning av narkotikasmuggling, skydds- ochkontrollåtgärder ur miljöskyddssynpunkt samt åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Det understryks också att fåttnya arbetsuppgifter såsom olje- och kemikaliebekämpning till sjöss ochhavsfiskeövervakning. Vidare konstateras att det ställs ökade krav påtullverkets gränsbevakning för bl. a. medverkan i åtgärder mot den illegalainvandringen. De nämnda prioriteringarna stämmer väl överens med deprioriteringar i verksamheten som anges i tjänstgöringsreglementet (TFS1979:19) för tullstaten och som ligger till grund för anslagsframställningarnaunder . I motion 1980181:292 anförs att prioriteringen av de"särskilt angelägna områdena" getts en alltför allmänt hållenformulering och att narkotikabe- SkU1980/81:38 20 kämpningen borde ha tagits fram som ett i första handprioriterat område. Motionärerna pekar på den beslutsteknik som används inomjustitiedepartementet beträffande polisväsendet. har på olika sätt verkat för att effektiviserabekämpningen av narkotikasmugglingen. Det var på svenskt initiativ som detinternationella tullkriminalsamarbetet introducerades i slutet av 1950-talet.Det var också som först använde sig av och införde narkotikahundarsom hjälpmedel i narkotikabekämpningen. har verketprioriterat bekämpningen av narkotikasmugglingen framför andra kontroll-ochövervakningsuppgifter. Också i anslagsframställningen /82 hargeneraltullstyrelsen prioriterat narkotikabekämpningen genom att dels i det s.k. huvudförslaget så långt möjligt undvika att göra nedskärningarna inom denrörliga bevakningen och tullkriminaltjänsten inom distriktsbevakningen, dels isitt eget förslag (alternativ B) omprioritera tjänster så att dessa grenar avdistriktsbevakningen förstärks som ett led i bekämpningen avnarkotikasmugghngen. Narkotikabekämpningen och bekämpningen av yrkesmässigsmuggling ingår nämligen som den väsentligaste delen i den rörliga bevakningensoch tullkriminaltjänstens verksamhet. Större delen av förstärkningen avses förÖresundsregionen men också för flygplatserna i och (Axamo)samt för och . Nödvändigheten av rörlighet i tullbevakningenoch kontrollverksamheten betonas starkt i generaltullstyrelsensanslagsframställning. Resursinsatsen för de nämnda delgrenarna av distriktsbevakningenvar 440 årsarbetskrafter inom den rörliga bevakningen och 153årsarbetskrafter inom tullkriminaltjänsten. (För den trafikexpedierandebevakningen var resursinsatserna 1 065 årsarbetskrafter och för gemensammafunktioner inom distriksbevakningen 96 årsarbetskrafter.) Till tullkriminaltjänstenhör också 22 narkotikahundekipage. harinrättats särskilda kontrollgrupper inom var och en av östra och västratullregionerna med särskild inriktning på narkotikabekämpning, framför alltbland postgodset, eftersom det visat sig att risken för illegal införsel avnarkotika med post sannolikt ökat . Genom det tidigare nämnda tillskottet på 5,5 miljonerkronor kan nedskärningar inom den rörliga bevakningen och tullkriminaltjänsteni stort sett undvikas. Distriktsbevakningen som helhet måste dock skäras nedmed 53 tjänster, som i huvudsak kommer att tas från den trafikexpedierandebevakningen. Detta kommer att leda till att resurser tid efter annan måste tasfrån den rörliga bevakningen för att klara av trafikexpedierande verksamhet.Till bilden hör även att den trafikexpedierande bevakningens verksamhet totaltsett har stor betydelse för smugglingsbekämpningen genom kontrollen avtrafikströmmarna. En nedskärning av den trafikexpedierande bevakningen fårdärför negativa konsekvenser också för narkotikabekämpningen. Nedskärningenförhindrar också den omfördelning av bevakningsresurser, bl. a. tillstorstadsområdena, som avses med styrelsens alternativa budgetförslag B. SkU1980/81:38 21 En förstärkning av dennarkotikabekämpande verksamheten, på sätt som föreslås i motion 1980/81:1566,ligger därför i linje med styrelsens alternativ B i anslagsframställningen ochtillstyrkes. En utförligare redogörelse för resurser ochderas utnyttjande har lämnats i den av regeringen begärda redovisningen och konsekvensbeskrivning av alternativa ambitionsnivåer när det gällertullverkets kontrollfunktioner, vilken bilägges (bilaga 1). 1.3 Möjligheterna att minska resursåtgången inom vissaverksamhetsområden I motion 1980/81:292 framhålls attdet finns anledning att mer ingående pröva möjligheterna att minskaresursåtgången för en del av nuvarande aktiviteter. Vidareaktualiseras frågan om en organisationsöversyn av . Styrelsen vill i anslutning till detta avsnitt i motionenhänvisa till vad som anförs i styrelsens skrivelse till regeringen om enreviderad långtidsbedömning för åren 1982/83-1985/86. Styrelsen har i de senaste årensanslagsframställningar tagit upp frågan om en översyn av generaltullstyfelsensorganisation. Den väntade trafikökningen - som i sig innebär att resursernarelativt minskar med i stort sett vid oförändrade budgetanslag - iförening med ytterligare nedskärning av resurserna gör det emellertidnödvändigt att nu också överväga organisationen av linjeverksamheten. Enändring som innebär att de regionala tullmyndigheterna slopas eller skärs ned iväsentlig utsträckning får härvid inte uteslutas. En koncentration avresurserna synes vidare ofrånkomlig. Det kan bli nödvändigt att dra in mindretullkammare och tullavdelningar eller att ersätta dem med tullstationer. Detkommer även att bli nödvändigt att dra in gränsposteringar, bl. a. iTornedalen. Styrelsen räknar med att en organisationsöversyn skallkunna påbörjas under innevarande är. Den utrikes passagerartrafiken är spridd påett flertal tullplatser. Vidare drivs trafiken på de större orterna på skildaterminaler. En koncentration måste eftersträvas, även om detta är förenat medproblem av trafikteknisk art. Stora investeringskostnader synes härvid intehelt och hållet kunna undvikas. Vidare måste en reglering av ankomsttider förfärjor m. m. övervägas liksom en avgiftsbeläggning av arbetet med klarering avpassagerare och gods som kommer in med färjor och flyg, åtminstone utomförrättningstiderna. Överväganden av detta slag får göras jämsides med enorganisationsöversyn. Om en organisationsändring blir nödvändig som innebär attde regionala tullmyndigheterna slopas eller skärs ned väsentligt, behöver deadministrativa funktionerna och ledningsfunktionerna förstärkas igeneraltullstyrelsen. Det decentraliseringsarbete som pågått och pågår avregionalpolitiska skäl och för att underlätta allmänhetens kontakter medmyndigheterna skulle härigenom komma att vändas till sin motsats - nämligen enökad centralisering. Enytterligare nedskärning av resurserna, som enligt vad tidigare nämnts SkU1980/81:38 22 reellt innebär en relativ minskning med inemot ,kommer att än starkare än accentuera kravet på ändringar ochförenklingar av det materiella innehållet i den lagstiftning som haratt tillämpa. Ändringar som här åsyftas är i första hand sådana som omnämnes ide senaste årens anslagsframställningar. Bland dessa kan nämnas följande: - En avvecklmg avsystemet med skattefri proviantering i den utrikes närtrafiken och enbegränsning av den skattefria införseln av alkoholdrycker. - Ersättande avkilonieterskatten med annan skatteform. - Skärpning avtullfrihetsbestämmelserna för bilar. - Förenkling avrestitutionsförfarandet. - Förenkling av import-och exportförfattningar. - Ändring avsystemet för utfärdande av importlicenser. - Slopande avövervakningslicenser, vilka bör kunna ersättas med en informationsöverföringfrån till kommerskollegium. - Införande avtulltillägg/straffavgift på tullområdet. - En allmänöversyn av tullförfattningar, med inriktning bl. a. på att undvika detaljvisaundantagsbestämmelser och skattelättnader. har i olikasammanhang betonat det angelägna i att den pågående utredningen angåendeöversyn av tullförfattningarna påskyndas. När klarhet vunnits omkustbevakningens framtida organisationstillhörighet kommergeneraltullstyrelsen att ta initiativ till förutnämnda översyn av tulllverketsorganisation och arbetsuppgifter. En sådan översyn är nödvändig för att kunnamöta eventuella kommande ytterligare nedskärningar av resurser -mot bakgrund av växande arbetsvolym - men ger i och för sig inte ökat utrymmeför narkotikabekämpning eller andra prioriterade övervakningsuppgifter.Översynen kommer att bedrivas skyndsamt och resultaten därav kommer attredovisas till regeringen. 2 Organisationen av passkontrollen (motion 1980/81:677) Enligt gällandeutlänningslagstiftning åvilar passkontrollen polismyndighet. Enligt 23 § utlänningsförordningen(1980:377) skall tullmyndighet på begäran av polismyndighet bl. a. medverka vidpasskontroll av utlänning som inte är medborgare i , , Islandeller då denne inreser i direkt från något annat nordiskt land, omdet kan ske utan att de uppgifter som åligger tullmyndigheten eftersatts. I den mån utlänningskontroll sker under medverkan avtullmyndighet har tulltjänsteman - i enlighet med 55 § andra stycketutlänningslagen -befogenhet att tillfälligt omhänderta en utlänning. Han ärdock skyldig att så skyndsamt som möjligt anmäla åtgärden till en polisman förprövning av om omhändertagandet skall bestå. sköter sedan gammalt pass- ochihvandrarkontrollen utefter landgränsen utom på järnvägslinjen över Kornsjö.Sedan den nya utlänningslagstiftningen trädde i kraft harpolismyndigheterna begärt att SkU1980/81:38 23 tullmyndigheterna vid landgränsen skall fortsätta attmedverka i denna kontroll. Styrelsen anförde i sin anslagsframställning /82 (s. 72) att om statsmakterna bedömer en skärpning avkontrollen vid landgränsen som nödvändig bör ökade resurser tillförastullverket. Härigenom kan invandrarkontrollen, som med hänsyn till de speciellageografiska förhållandena inte ger full sysselsättning för personal med enbartsådana kontrolluppgifter, kombineras med tullkontroll. I liksom utmed kusterna i övrigt harpasskontrollen i huvudsak skötts av polismyndigheterna. Före den skärpning avkontrollen som genomfördes samarbetade tullpersonalen medpolisen i den utlänningskontroll som förekom. På begäran av polismyndigheternaförekommer alltjämt samverkan när det gäller icke-reguljär trafik på sådana orterdär passkontroll inte kan ombesörjas genom polisens försorg. Styrelsen konstaterar att lagstiftningen i och för sig germöjlighet till medverkan av tullmyndighet vid passkontroll om det begärs avpolismyndighet. Tulltjänstemännen har kompetens att fullgöra passkontroll. Omuppgiften åläggs och resurser härför tilldelas verket, kan dennapersonal förutom passkontrollen även fullgöra tullkontrolluppgifter, vilketvore önskvärt med hänsyn till att tullfiltren i bl. a. nu måstelämnas obemannade vissa tider på grund av personalbrist. Såsom framhållits i motionen är det med hänsyn tillnuvarande statsfinansiella läge angeläget att pröva olika möjligheter tillbesparingar utan åsidosättande av nödvändig effektivitet i den statliga verksamheten.Med denna utgångspunkt bör i större utsträckning än skett undersökasmöjligheterna till effektivitets- och besparingsvinster genom ökat samspelrespektive omfördelning av arbetsuppgifter mellan myndigheter med angränsandeverksamhetsområden. Enligt vad styrelsen erfarit avser attförstärka inriktningen på denna typ av systemstudier i sin fortsattaförvaltningsrevision av statlig verksamhet. 3 Åtgärder mot användande av utlandsregistreradesläpvagnar (motion 1980/81:1551) I motionen görs gällande attmöjligheterna att använda utländska släpvagnar i trafik i missbrukasmed hänsyn bl. a. till bestämmelserna om fordonsskatt, trafikförsäkring,trafiksäkerhet, yrkesmässig trafik och tullbestämmelser. I första hand ifrågasättsförbud mot användande av separata utländska släpvagnar avsedda att dras svsvenska fordon. I andra hand ifrågasätts att åtgärder skall vidtas somförhindrar brott mot svensk lagstiftning i samband med brukandet av separatasläpvagnar i . I motionens rubrik anges att den gäller"utlandsregistrerade" släpvagnar.