bet · G401TU8 · 1980-12-31 00:00:00 — om och flygplatser m. m. 1980/81:30) I proposition 1980/81:30 föreslårregeringen () att 1. godkänna de avföredragande departementschefen förordade riktlinjerna för verksamheten vidBromma och flygplatser, 2. medge den avföredragande departementschefen förordade omdisponeringen av tidigare anvisademedel för /81 under anslaget Flygplatser m. m. I propositionen redovisasregeringens ställningstagande till luftfartsverkets besvär överkoncessionsnämndens för miljöskydd beslut om villkoren för fortsatt trafik påBromma flygplats. Regeringen har med viss förlängd övergångstid fastställtkoncessionsnämndens beslut att trafiken med Linjeflygs F-28 skallupphöra på . Regeringens utgångspunkt för ställningstagandet tillflygplatsfrågan i är att med hänvisningframför allt till kapacitetsförhållanden samt ekonomiska och regionalpolitiskaskäl bör behållas för kombinerat inrikes- och allmänflyg. Det huvudsakligaskälet till den förlängda övergångstiden är att det inte är ekonomisktförsvarbart att på kort sikt överföra Linjeflygs verksamhet till en provisoriskinrikesterminal på . Med den förlängda övergångstiden kan bl. a. vissaluftfartspolitiska och för transportförsörjningen i övrigt väsentligafrågeställningar belysas ytterligare. Regeringens beslut innebär slutligen att vissasäkerhetsinvesteringar måste göras på samt att planeringsarbetet för enny inrikesterminal på fortsätter. I propositionen redovisas också förslag till enregeringsöverenskommelse mellan angåendeflygtrafikledningstjänsten i . Under den allmänna motionstiden framlagda motioner I motion 1979/80:1351 avOlof Palmem. (s) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till kännaatt bör föreläggas förslag till avveckling av den inrikeslinjeflygtrafiken vid . I motion 1979/80:1737 av m.fl. (s, c, fp)yrkas att 1 1980/81. TU1980/81:8 2 som sin mening ger regeringen till känna att denbör vidta åtgärder som leder till att Fokkerplanen F 28 överflyttas från . I motion 1979/80:1745 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringenfill känna att flygverksamheten på bör avvecklas samt anhåller attregeringen återkommer till med förslag härom under innevarande budgetår. I motion 1979/80:1873 av Margarethaaf m. fl. (m) yrkas att uttalar att skallbevaras. Motioner med anledning av propositionen I motion 1980/81:113 av . (partimotion, s) yrkas att beslutar 1. avslåproposifion 1980/81:30, 2. att jettrafikenpå senast flyttas till , 3. uttala attsnabbusstrafiken mellan och och senast vidutflyttningen av jettrafiken från förändras i enlighet med vad somanförts i motionen, 4. uttala sig föratt en järnvägsförbindelse kommer till stånd mellan och samtbegära att denna fråga snabbutreds av en särskild utredningsman, 5. begära att regeringen ger luftfartsverket iuppdrag att vidta åtgärder i det nuvarande inrikesområdet på i enlighet med vad i motionen anförts, 6. begära attregeringen så snart det erfordras redovisar förslag till nödvändigainvesteringar på , 7. begära attregeringen ger luftfartsverket i uppdrag att skyndsamt redovisa program för detframtida området för inrikesflyg på , 8. uttala atttrafiken på övriga inrikesflygplatser i fortsättningen skall tryggas, 9. begära attregeringen tillsätter en särskild utredning om inrikesflygets roll itrafikpolifiken. I mofion 1980/81:114 av m. fl. (partimotion,vpk) yrkas 1. att beslutar att avvecklasmed det snaraste, dock , 2. att hos regeringen hemställer om nödvändigaåtgärder härför. TU1980/81:8 3 1 och flygplatser m. m. Av uppgifter under rubriceradeavsnitt i propositionen framgår bl.a. följande. togs i bruk för reguljär flygtrafik år1936. övergick huvudmannaskapet för flygplatsen till staten enligtavtal mellan staten och . Avtalet, som godkändes av (prop. 1946:378, SU 1946:306, rskr 1946:569), innebär i huvudsak att Stockholmsstad till staten för av , räknat från till den31 , upplåter nyttjanderätten till att användassåsom av staten förvaltad flygplats för allmänt bruk. Om staten nedläggerflygplatsen före den avtalade tidens utgång skall nyttjanderätten upphöra. Somersättning för upplåtelsen av flygplatsområdet upplåter staten till Stockholmsstad med nyttjanderätt två områden på Ladugårdsgärde attanvändas som friluftsområden. är landets mest trafikerade flygplats medavseende på antalet starter och landningar. Totalt uppgick antaletflygplansrörelser (starter och landningar) fill ca 110 1979. Häravsvarade Linjeflygs () Fokkertrafik för ca 32 000 rörelser och den övrigainrikes regelbundna luftfarten med mindre flygplan för drygt 9 000 rörelser.Antalet ankommande och avresande passagerare på var närmare 2miljoner. Arlandaflygplats öppnades 1960. Den 1november togs den nya utrikesterminalen - - ibruk. Den nya terminalbyggnaden utnyttjas för all utrikes linjefart ochchartertrafik. SAS använde tidigare en provisorisk terminalbyggnad försin inrikestrafik. Trafikutvecklingen medförde att denna byggnad blev otillräcklig.I stället för att utöka kapaciteten i SAS gamla inrikeshall byggdes dentidigare utrikesterminalen, i avvaktan på slutligt beslut om inrikesflygetslokalisering i , om till inrikesterminal för SAS. Efter är landets mest trafikeradeflygplats. uppgick antalet flygplansrörelser till närmare 100 000,varav trafiken med tunga flygplan (över ) svarade för närmare 80 %.Antalet passagerare på var totalt 4,7 miljoner. Efter det att tagits i bruk överfördesår 1962 all utrikes linjefart från till och successivt frånmitten av även den internationella chartertrafiken. Frågan ominrikesflygets lokalisering i behandlades när LINoch SAS hos luftfartsverket ansökte om att få driva inrikestrafik medjetflygplanet på . Med hänvisning till miljöaspekterna beslutaderegeringen att inte tillåta trafik med på . Med anledning häravflyttade SAS ut även sin inrikestrafik till . I syfte att minska olägenheterna av flygtrafiken på Brommaöverfördes bl. a. den återstående utrikes chartertrafiken fillArlanda. 1* 1980/81. Ävenviss del av det s. k. allmänflyget flyttades bort från . Efter fortsattabullermätningar av miljö- och hälsovårdsnämnden i beslötluftfartsverket, efter samråd med bl. a. hälsovårdsnämnden, att Brommaflygplats av miljöhänsyn fr. o. m. skall hållas stängd nattetid(22.00-06.00). Riksdagenuttalade i anledning av prop. 1977/78:29 (/78:9, rskr1977/78:101) om flygplatsfrågan i , m. m. att det medhänvisning till framför allt kapacitetsförhållanden samt ekonomiska ochregionalpolitiska skäl är önskvärt att även behållsför kombinerat inrikes- och allmänflyg. Enligt beslut skulle statenta upp överläggningar med och föratt i detalj klarlägga förutsättningarna för linjetrafik på , vilkentrafik som kan accepteras från sanitär synpunkt och den takt i vilken sådantrafik kan introduceras samt finansierings-, mark- och markkommunikationsfrågorna. Inomramen för överläggningarna mellan staten och de lokala och regionalaintressenterna om förutsättningarna för fortsatt linjetrafik på ansöktedärför luftfartsverket hos omfillstånd till drift av för huvudsakligen inrikes linjefartoch för allmänflyg. Koncessionsnämndenlämnade luftfartsverket tillstånd att i enlighet med vissasärskilda villkor driva för huvudsakligen inrikes linjefartoch för allmänflyg. För tillståndet gäller bl. (1) trafik med F-28 skall upphöra senast vidutgången av , (2) ljudemissionen från de flygplan som trafikerarflygplatsen från denna tidpunkt skall vara minst lägre än den som avgesfrån F-28 Mk 4000 samt (3) ljudnivån kring flygplatsen beräknad enligtFBN-metoden från i vad beror på flygverksamheten och vadgäller FBN 55 och ej får överskrida det av luftfartsverket redovisadetrafikfallet 4. Den14 anförde luftfartsverket besvär över koncessionsnämndensbeslut. Verket konstaterar att koncessionsnämndens beslut innebär att nämndenlämnat luftfartsverket tillstånd enligt miljöskyddslagen att driva Brommaflygplats som trafikflygplats för huvudsakligen inrikes v linjefart ochallmänflyg. De särskilda villkor som nämnden fastställt för den fortsattaverksamheten på är emellerfid enligt luftfartsverketrestriktiva och svåra att tillämpa. Luftfartsverketanser att de svenska emissionskraven måste följa de internationella kraveneftersom svenska företag är helt beroende av den flygmateriel somserietillverkas utomlands. Möjligheterna att använda förinrikes linjefart är sålunda beroende av att svenska flygföretag har möjlighetatt anskaffa materiel som serietillverkas i utlandet TU1980/81:8 5 enligt internationellt godtagna och av den internationellacivila luftfartsorganisationen () i 16 fastlagda emissionsbestämmelser. 2 Regeringens beslut i anledning av luftfartsverketsbesvär över koncessionsnämndens för miljöskydd beslut i Brommaärendet Regeringen avgjorde den 9 oktober1980 besvären över koncessionsnämndens beslut. Inledningsvis konstaterarregeringen att den nuvarande flygtrafiken på ger upphov till bl. I likhet med koncessionsnämnden anser dockregeringen att under vissa villkor även i fortsättningen kan användasför sitt nuvarande ändamål som trafikflygplats för huvudsakligen inrikeslinjefart och för allmänflyg. Då de alldeles övervägande bullerstörningarnaorsakas av jetflygplanen och då främst av LIN:s flotta av F-28, anserregeringen att trafiken med denna flygplanstyp måste upphöra. Regeringenbedömer det dock inte möjligt att från teknisk och ekonomisk synpunkt avvecklaFokkertrafi-ken på inom den av koncessionsnämnden angivna tidsramen.Enligt regeringens mening bör Fokkertrafiken upphöra , dock senast den30 . Regeringen kräver att de flygplan som skall trafikera Brommaefter denna fidpunkt skall ha en bullernivå, som ligger minst ca underFokkerplanets bullernivå. De handlingsalternativ har är att antingen flyttalinjefarten till eller att fortsätta sin verksamhet på med etttystare flygplan än F-28. En tredje möjlighet är att Fokkertrafikenflyttas fill men att en viss del av linjefarten även fortsättningsvisbedrivs från med miljömässigt godtagbara flygplan. Med hänsyn till dentid som behövs för att genomföra de olika alternativen innebär regeringensbeslut att måste fatta beslut i denna fråga senast omkring årsskiftet1981-1982. För att om möjligt tidigarelägga avvecklingen avFokkertrafiken har regeringen uppdragit åt luftfartsverket att undersöka vilkatekniska och ekonomiska förutsättningar som finns att senast den 1 juli 1984upphöra med denna trafik. Dessutom har regeringen som ytterligare villkorföreskrivit bl. a. att sådana åtgärder skall vidtas att F-28 vid 1981års utgång skall vara minst tystare än f. n. samt att åtgärder vidtas föratt minska utsläppen av oförbrända kolväten från F-28. 3 Motionerna i sammandrag I de framlagda motionerna 1979180:1351 (partimofion, s) och1979/80:1737 (s, c, fp) erinras om det beslut om Fokkertrafiken på somfattats av . Under hänvisning härtill och dåfrämst de sanitära olägenheter som föranleds av den nuvarande flygverksamhetenpå samt trafiksäkerhetsaspekterna m. m. begärs att densamma överflyttastill Arlanda.Av samma skäl begärs i motion 1979/80:1745 (partimotion, vpk) attflygverksamheten på helt avvecklas. I den likaledes under den allmänna motionstiden1980 framlagda motionen 1979180:1873 (m) yrkas däremot att skalluttala sig för att skall bevaras. Somskäl härför anförs bl. a. att flygplatsen behövs ur regionalpolitisk synvinkel.Näringslivet i olika landsdelar är nämligen helt beroende av snabbaförbindelser med . Om en utlokalisering av Linjeflyg till bli verklighet kan denna enligt motionärerna ändå bara bli en parentes iutvecklingen. För framfiden finns därför bara ett realisfiskt alternativ -nämligen att behålla . Även om behovet i dagens av att byggabostäder ökar anses det inte givet att denna vilja bör slå igenom då regeringoch riksdag skall göra sin övergripande bedömning om användning. I den i anslutning till propositionen väcktapartimotionen 1980181:114 (vpk) framhålls att till de redan kända starka skälenför en avveckling av måste läggas miljö- ochhälsovårdsförvaltningens utredning beträffande luftföroreningarna medanledning av jetflyget. Under hänvisning härtill och till miljökraven i övrigtupprepas ånyo kravet på flyttning av den inrikes flygverksamheten på Brommafill . I motionen erinras vidare om bostadsbristen i . Ett fillskotttill bostadsbeståndet om ca 6 000 lägenheter är enligt motionärerna realistisktför det område nu direkt upptar. Slutligenframhålls att enligt luftfartsverket den nuvarande inrikesterminalens() kapacitet klarar en utflyttning av Brommatrafiken, då det s. k.kapacitetstaket nås först . Detta skulle enligt motionärerna ge detandrum som erfordras för att skapa förutsättningar för de nya investeringar somanses nödvändiga. Den likaledes i anslutning till propositionenframlagda socialdemokratiska partimotionen 1980181:113 inleds med en utförliggenomgång av hur frågan om flygverksamheten på hanterats under desenaste decennierna. Jettrafikenpå måste enligt motionen flyttas till senast . Miljökrav, säkerhetskrav och ekonomiska beräkningar ochinrikesflygets framtida utvecklingsmöjligheter talar för en överflyttning avjettrafiken till . För alla berörda - i första hand personal ochkringboende - är det önskvärt att ett slutligt beslut äntligen fattas iBrommafrågan. Regeringensproposifion om innebär en fortsatt förhalning. Trots dekonstaterade stora och växande miljö- och bullerolägenheterna med F-28 påBromma innebär regeringens förslag att F-28-planen eventuellt försvinner förstden . Den aviserade kortsiktiga bullerdämpningen på 3 dBAmåste - om den går att realisera i praktiken - självklart tas fill vara snarastdärför att den minskar miljö- och bullerproblemen på samfligainrikesflygplatser som trafikeras med F-28. Denflygplanstyp som enligt regeringens proposition skall ersätta F-28 finns f. n.bara på ritbordet och i modell. Den kan vara klar för produktion tidigast 1983-1984.Denna plantyp skulle vara tystare än F-28 enligtkommunikationsdepartementet. Detta är dock enbart teoretiska beräkningar. Dessaplan har ännu aldrig flugits. En reaUstisk bedömning av LIN:s möjligheter attbyta ut sin jetflotta visar att Fokkerplan skulle gå i trafik under hela1980-talet. Ingetav de nya flygplan som har varit aktuella för att ersätta F-28 uppfyller hellerkoncessionsnämndens krav utan ger mer buller. Brommakommer allfid också ur flygsäkerhetssynpunkt och även miljösynpunkt att varabelastad av restrikfioner, exempelvis beslutet att stänga flygplatsen nattefid.Flygplatsens utformning och läge - omgiven av livligt trafikerade vägar - ingerur trafiksäkerhetssynpunkt allvarliga betänkligheter. Detta förstärks dessutomav den ökande trafikmängden på . Brommahar i stort sett nått sin kapacitetsgräns. Det finns ingaexpansionsmöjligheter. Ur flygledningssynpunkt är en problematiskflygplats med en blandning av olika typer av flygplan som ställer olika krav.Man flyger med mycket små marginaler på . Motionärernakonstaterar att det inte finns något som tyder på att det skulle vara dyrareatt flytta till än att vara kvar på . En viktig utgångspunkt äratt är en gammal nedsliten flygplats. En total upprustning krävs vidfortsatt användning. Avtalet mellan staten och löper ut den31 . Det har från kommunens sida gjorts klartatt någon förlängning av upplåtelseavtalet inte kan påräknas. Arlandaå andra sidan är en modern flygplats där betydande investeringar har gjorts iflygsäkerhet. Enabsolut förutsättning för att linjet/afiken skall kunna flyttas över frånBromma fill är att kollektivtrafikförbindelserna mellan cityoch förbättras. På kort sikt genom att direkta snabbussar sätts in.Bussarna bör köra direkt fill via Järva utanomsfignings-möjligheter vid Hagaterminalen. Därmed blir fidsskillnaden mellanArlanda och inte större än 7 å . Imofionen redovisas ett projekt som i har studerat -i samarbete med ASEA - med spårbunden trafik fill . Fördelenmed detta förslag är att kapaciteten och servicegraden för såväl gods- somfjärrtrafiken och den normala pendeltågstrafiken mellan och . Projektet skulle ta att genomföra och beräknas dra eninvesteringskostnad på 530 milj.kr. Resfiden fill beräknas fill 24minuter. TU1980/81:8 8 En järnvägsförbindelse till Arlandaskulle innebära en väsentligt bättre service för flygresenärerna och för demsom arbetar på . Om ändå ytterligare två spår måste byggas inom en snarframtid, med hänsyn fill pendeltågstrafiken, blir särkostnaderna förArlandabanan avseende anläggningskostnaderna i princip kostnaderna försträckan (). Motionärerna förordar att denna järnvägsförbindelse kommertill stånd och begär att frågan skall snabbutredas så att nästa riksdag kanfatta beslut. Ett samlande av allt inrikesflyg till germöjlighet till förbättrad service och samordning både inom inrikesflyget ochmellan inrikesflyget och utrikesflyget. En betydande andel av LIN:s passagerarepå flyger vidare med annat flyg från . I propositionen uttalas oro för att en utflyttning avLIN:s verksamhet till skall skapa stora svårigheter för inrikesflyget.Kommunikationsministern hotar med indragning av en rad flygplatser omBrommatrafiken försvinner. Detta är ett skrämskott för att påverkaopinionen..Några planer i den riktningen har aldrig uttalats från ansvarigamyndigheter. Det finns ingen faktisk grund för att hävda att enutflyttning från fill skulle påverka LIN:s verksamhet sånegativt att en rad flygplatser i landsorten skulle vara nedläggningshotade.Motionärerna menar att det i själva verket förhåller sig tvärtom. läggersådana hämningar på flygutvecklingen att det är tveksamt om inrikesflyget kanfortsätta att utvecklas. Däremot bör även fortsättningsvisbetjäna allmänflyget så länge kommunen inte beslutar annorlunda. Motionärerna vill att lågprisflyget skall vara en realitetför människor i olika delar av landet. Trafiken skall tryggas på de flygplatserdär den nu upprätthålls. En särskild utredning bör tillsättas om hurinrikesflyget skall utvecklas. Denna utredning bör belysa inrikesflygets roll itrafikpolitiken. Utgångspunkten skall således vara att jettrafiken flyttas frånBromma fill som trafiken på övriga inrikesflygplatser även ifortsättningen tryggas. 4 Inkomna skrivelser m. m. I samband med utskottets behandlingav motioner i ämnet samt av propositionen och motionerna underhösten 1980 har till utskottet framförts synpunkter och överlämnats skrivelseri ämnet från länsstyrelser, landsting och kommuner samt organisationer,föreningar, sammanslutningar och enskilda personer. Utskottet har dessutom hafthearings med representanter för departement och verk, länsstyrelser, landstingoch kommuner samt m.fl. Yttrande i ärendet har avgivits avjordbruksutskottet (JoU 1980/81:3 y). Se bilaga till detta betänkande. Föredragande departementschefen erinrar ipropositionen inledningsvis om att flygets betydelse i det totalatransportsystemet och för samhällsutvecklingen i stort successivt har ökat.Detta sammanhänger med en rad olika faktorer, såsom den allmänna höjningen avden ekonomiska standarden, befolknings- och bebyggelseutvecklingen samtstrukturförändringar inom näringsliv och förvaltning m.m. Medtanke på beroende av utrikeshandeln är vidare ett väl fungerande flygett nödvändigt hjälpmedel i kontakterna mellan svenskt näringsliv ochomvärlden. Flygets stora betydelse för turismens utveckling m. m. understryksäven. Den tidsvinst och de ökade resmöjligheter inrikesflyget erbjuder enskildamänniskor, förvaltning och näringsliv är sålunda för vårt land av störstabetydelse. Ianslutning härtill redovisas den civila luftfartens snabba utveckling sedan1960-talets början samt den förväntade ökningen . Brommaflygplats anges vara av central betydelse för landetsflygtrans-portförsörjning. Totalt uppgår antalet inrikespassagerare till drygt3 miljoner. Antalet ankommande och avresande passagerare vid är ca 2miljoner. Detta är en följd av att är centrum för många väsentligasamhällsfunkfioner som decentraliseringssträvandena medfört ettsuccessivt ökat interregionalt kontaktbehov. Den offentliga förvaltningen ochnäringslivet är därför enligt föredraganden allvarligt oroade för att enutflyttning av LIN:s verksamhet till skall skapa stora svårigheter idet nödvändiga kontaktarbetet med . I skrivelser till regeringen harbl. a. flera länsstyrelser understrukit att det är av största vikt för denregionala utvecklingen att behålls som inrikesflygplats. a. att bullerkraven för fortsatt flygtrafik på måsteutformas så att får ett rimligt rådrum för att genomföra ett byte avflygplanstyp på ett från trafiksynpunkt försvarhgt sätt. Medhänsyn till den stora tyngd som sålunda har i det inrikesflygnätet är det enligt proposifionen av största betydelse attflygplatsfrågorna i regionen löses på ett för hela landet tillfredsställandesätt. Utskottet ansluter sig nu - liksom tidigare (/78:9) - till dennauppfattning. Det gäller alltså som föredraganden anfört att med hänsyn till derestriktioner och krav som följer av främst ekonomiska och miljömässiga hänsynfinna den flygplatslösning som är bäst för landets inrikesflygtrans-portförsörjning. Stor hänsyn måste därvid också tas till flygbolagenskrav på TU1980/81:8 10 rimliga arbetsförutsättningar somflygsäkerhetskraven uppfylls. I avvaktan på en sådan mera slutgiltig lösning avflygplatsfrågan anser utskottet det i vart fall inte nu vara möjligt att heltavveckla . Densamma bör således - även om jetflyget flyttas uttill -bibehållas för övrigt inrikesflyg och för allmänflyget. Vad detsistnämnda beträffar må dock erinras om att detta - såsom tidigare av riksdagenframhållits - är en angelägenhet för landsting, kommuner eller enskildaintressenter. Någon utflyttning av detsamma till torde ej heller kunnakomma i fråga. Av det anförda följer att utskottet avstyrkerpartimotionen 1979/80:1745 (vpk), vari yrkats att flygverksamheten på Brommaflygplats skall upphöra. Detsamma gäller partimotionen 1980/81:114 (vpk), variyrkats att beslutar att avvecklas med det snaraste,dock , samt att hos regeringen hemställer omnödvändiga åtgärder härför. Flygplatsområdet har därvid ansetts böra utnyttjasför bostadsbyggande. 6.2 Verksamheten på och flygplatser Föredraganden understryker attflygplatsfrågan i inte enbart är en lokal fråga utan framförallt en fråga av nationellt intresse. Vid avvägningen mellan olika intressenmåste naturligen bl. a. olika miljömässiga skäl väga tungt. Föredraganden erinrar vidare om att under senare årmiljöskyddsaspekterna har tillmätts allt större betydelse vid beslut som rörsamhällsutvecklingen. Även inom luftfartssektorn har miljöaspekterna fått enallt större tyngd, vilket bl. a. är en följd av flygtrafikens snabba utvecklingoch den nödvändiga övergången till jetflygplan. Ett fortsatt hänsynstagandetill miljöaspekterna i samband med beslut som rör samhällsutvecklingen ochdärmed också luftfarten anses självklart. När det gäller flyget måste man dockäven ta hänsyn till den internationella utvecklingen där man alltmer börjatbeakta miljöfaktorerna. pågående utvecklingsarbete innebär också att mindrebullrande flygplan kommer att produceras eftersom denteknik som används för att minska bränsleförbrukningen också leder till attbulleravgivningen minskar i betydande utsträckning. Med hänsyn till att vi här i landet är hänvisade till attanskaffa flygplan som tillverkas med de internationella bestämmelserna somgrund anser föredraganden att vi inte kan bortse från de internationelltgällande emissionsnormerna när vi bedömer möjligheterna att komma till rättamed störningar från flygtrafiken. Regeringen har vid sin prövning avluftfartsverkets besvär över koncessionsnämndens beslut funnit attflygtrafiken på ger upphov TU1980/81:8 11 till oacceptabla bullerstörningar och andra olägenheterför ett stort antal människor kring flygplatsen. I likhet medkoncessionsnämnden anser dock regeringen att under vissa villkor även ifortsättningen kan användas för sitt nuvarande ändamål som trafikflygplats förhuvudsakligen inrikes linjefart och för allmänflyg. Då de helt övervägandebullerstörningarna orsakas av jetflygplanen och då främst av LIN:s flotta avFokker F-28, anser regeringen att trafiken med denna flygplanstyp måsteupphöra.