bet · G401SfU14 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta betyder att löpande förmåner successivt blir mindre värda. blir också ingångsvärdena förändrade. Exempelvis får en nybeviljad ålderspension frän folkpensioneringen, som f n uppgår till av basbeloppet för en ensamstående, allt lägre köpkraft allt eftersom kren går. Detta gäller alla basbeloppsanknutna förmåner. I de fall basbeloppet används för att fastställa den övre gränsen för de inkomster som skall beaktasinom ett visst förmånssystem blir effekten av en långsammare basbeloppsutveckling attden maximala ersättningens storlek relativt sett sänks. Pä sikt uppnår allt fler personer gränsen för den högsta ersättningen SfU 1980/81:14 90 och detta sker snabbare med den nya indexen som beräkningsunderlag. Detta gäller förutom tilläggspensioneringen också sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring och lagen om arbetsskadeförsäkring, havandeskapspenning, föräldrapenning, smittbärarersättning, vissa värnpliktsförmåner m m och delpension. Inom ATP-systemet kommer också den nedre inkomstgränsen för intjänande av ATP-poäng räknat i fast penningvärde att successivt bli lägre än enligt nuvarande regler. Det ställs därigenom allt lägre krav för att uppnå "poängår", vilket kan få direkt betydelse för storleken av en tilläggspension och ev också pSi'erka rätten till delpension. Till dettakommer att pensionspoängenvid samma reala inkomst efter hand blir allt högre ju lägre basbeloppet blir i förhållande till ett basbelopp beräknat enligt nu gällande regler. Verkningarna avdessa förskjutningar-blir olika för å ena sidan dem som uppbär pension eller har kvartill pensioneringen och äandra sidan dem som tjänar in successivt högre pensionspoäng.Under förutsättning att den inkomsten intekommer att ligga över den övre gränsen blir den senare gruppen bättre ställd. Effekterna pä inkomstgränserna inom ATP-systemet redovisasnärmare i en särskild PM, bilaga 4. Av denna framgår bl a pä vilket sätt pensionspoängen successivt höjs till följd av en reducerad prisfbljsamheti basbeloppsutvecklingen. Beräkningarna har baserats på de uppgifter som redovisats i verkets skrivelse () tillregeringen angående avgiftsuttag för allmän tilläggspension för . Om man vidare antar enårlig skillnad i utvecklingen avbasbeloppet enligt gamla och nya regler pä , kandet uppskattas att 350 000-400 000 försäkrade kommer att uppnå maximala pensionspoäng även med oförändrad reallön. Pä skulle ungefär 50 000 personer som harinkomster under den nedre gränsen för pensionsgrundande inkomst kommaatt tillgodoräknas pensionspoäng. I fråga omden övre gränsen för sjukpenninggrundande inkomst kommerett ungefär lika stort antal personer sominom ATP-systemet att pä ha passerat den övre inkomstgränsen även vid oförändrat reallöneläge. SfU 1980/81:14 91 ATP-avgiften för lågavlönade arbetstagare är högre ju lägre basbeloppet är. För arbetstagare vars löner ligger över "taket" är däremot ATP-avgiften proportionsvis lägre vid lägre basbelopp beroende på att det belopp som ligger mellan 1och 7,5 basbelopp blir lägre.I den män arbetstagarens lön ligger i närheten av "taket" påverkas ATP-avgiften av ändringar av basbeloppet i betydligtmindre grad. Ändringar av basbeloppet torde inteha alltför stor inverkan pä ATP-avgiften, om arbetsgivarensysselsätter såväl lågavlönade som högavlönade arbetstagare. En höjning eller sänkning av basbeloppet påverkar där basbeloppsavdraget ochmaxi-meringsavdraget i olika riktningar. Hur en ändring av beräkningsunderlagetför basbeloppet kommer att päverka storleken av ATP-avgifterna är inte möjligt att förutsäga, eftersom detta beror pä bl a löneutvecklingen i landet. Slutligen finns det anledning att peka pä att ovannämnda avgiftsproblem kommer atthelt falla bort, om pensionskommitténs förslag om enhetliga avgiftsreglergenomförs. l(rjcess)ca delixr£n;tO£ Inom yrkesskadeavdelninghandläggs ärenden enligt lagen om yrkesskadeförsäkring och militärersättningslagen m fl äldre författningar avseende ersättning med anledning av sjukdomeller kroppsskada som inträffat under vissa betingelser. Antalet livräntor enligt denna äldre lagstiftning uppgår till ca 98 000 och det nyanmäls fortfarande mellan 5 000 och 10000 ärenden , huvudsakligen yrkessjukdomsärenden med yppandetid före , för reglering enligt de äldre bestämmelserna. Effekterna av den föreslagna basbeloppsändringen pä dessa yrkesskadeärenden har beskrivits i en särskild PM som fogats till yttrandetsom bilaga 5. idragsfrktt oc]i unejhäljsidrag Bidragsförskott och underhållsbidrag är anknutna tiU basbeloppet genom , bidragsförskottslagen och socialstyrelsensriktlinjer för fastställande av skäligt underhällsbidrag (bilaga till SOSFS (S)1979:28). SfU 1980/81:14 92 En annan följd av ändrade beräkningsförutsättningar för basbeloppet är att förutsättningarna för rätten till vissa förmåner kan komma att påverkas. För en kostnadsersättning som t ex handikappersättningen kommer den tillämpade nedre gränsen för rätt till ersättning att sänkas successivt, vilket kan ledatill en betydande vidgning av personkretsen, som värdet av varje utgående förmän blir allt lägre. De nämndaeffekterna kommer i kostnadshänseende att verka i olika riktningar. Genom begränsningen av värdesäkring och de inkomstskikt som täcks av försäkringsskyddet begränsas statsbudgetens och socialförsäkringens utgifter. Andra förhållanden ger motsatta effekter, somi vissa fall kan bli betydande i ett längre tidsperspektiv. På kort sikt torde den samlade effektenbli att kostnaderna minskar, men i det länga loppet är bilden ganska oklar. Det står dock klart att den föreslagna ändringen av sättet att beräkna basbeloppet på lång sikt kan komma att förändra socialförsäkringens innehåll i basala avseenden, vilketbelyses i några exempel i det följande. Ur avgiftssynpunkt har basbeloppet betydelse för beräkningen av avgift till försäkringen för tilläggspension. Arbetsgivare er-lägger ATP-avgift med vissprocentandel av de löner,som och arbetstagare ligger mellanbasbeloppet vid årets ingång och detta belopp (det s k taket).För varje årsarbetare görs således avdrag dels med ett belopp,motsvarande basbeloppet vid årets ingång, dels med den del av lönen som ligger över "taket". För arbetstagare, som endast arbetarunder del av aret, beräknasbasbeloppsavdraget och "taket" efter relationen mellan arbetstagarensarbetstid och det s k normalmåttet pä full årsarbetstid. SfU 1980/81:14 93 Vid införsel av underhållsbidragtillämpas särskilda av riks-skatteverket utfärdade anvisningar om förbehållsbelopp, som är relaterade till basbeloppet. Höjning av underhällsbidrag sker ärligen i förhällande till basbeloppet med stöd av den s k indexlagen(1966:680). Effekter som kan uppstå inom detta område till följd av nya regler för beräkning av basbeloppet är att höjningarna av underhällsbidrag enligt indexlagen blirmindre, vilket får betydelse såväl för underhållsskyldig som för bidragsberättigad. Bidragsförskotten fär liksom andra förmäner som är storleksbestämda i förhållande till basbeloppet efter handett lägre realvärde. Kravhandläggningen enligt bidragsförskottslagen, bedömningen av ärenden rörande införsel för underhållsbidrag och prövningen av om eftergift kanmeddelas blir snävare med en långsammare utveckling avbasbeloppet. Schematiskt utförda räkneexempel kan illustrera deindividuella effekterna pä nägra olika förmänsslag av ändringen av beräkningsunderlaget för basbeloppet. Den årliga ökningen i KPI ' har antagits uppgå till högst . Detta motsvarar den genomsnittligautvecklingen . Resultatet blir att basbeloppet, som för antagits uppgå till , enligt nu gällande beräkningsregler kan beräknas uppgå till efter 10 är och . Förutsättningarna för beräkningen är vidare att basbeloppet utvecklasi genomsnitt långsammareper är enligt de föreslagna reglerna än enligt nuvarande. Valet av dettaalternativ är inte självklart. Därför anges i nedanstående tablå utvecklingen av basbeloppet enligtde nya reglerna även under tvä andra antaganden, nämligen att det nya basbeloppet utvecklas resp långsammare per är. SfU1980/81:14 94 Basbeloppets storlek under olika antaganden. Ärlig förändring av KPI högst . årlig skillnad mot nuv.KPI Efter 20 är 84 100 Beräkningarna i det följande bygger pä2 %-alternativet. Det första exemplet nedan avserhandikappersättning. Storleken av denna förmän uttryckssom en viss andel av basbeloppet och den utgåroberoende av inkomstförhSllandena. Detta exempel avseratt belysa inverkan av ett ändratbasbelopp pä förmäner till vilka man inte knyter tilläggsförmäner. I de därefter följande exemplen illustreras tänkbara konsekvenser av basbeloppsändringen förförtids- och ålderspensioner och för dessa förmåner i kombination med livräntafrån arbetsskadeförsäkringen.Till dessa förmäner kan inkomstprövade och andra tilläggsförmäner kopplas, exempelvis kommunalt bostadstillägg, pensionstillskott och barntillägg. Pä olika sätt blir också tidigareinkomster av betydelse i dessa fall. Handikappersättningkan utges med 30, av basbeloppet, beroende pä den försäkrades merutgifter och hjälpbehov. Beräkningarnavisar att det reella värdetav en utgående handikappersättning under de angivna förutsättningarna minskar efter 5 är med 7,3 3S, efter 10 är och . Speciellt förhandikappersättningen gäller att den ären merkostnadsersättning där förmänens storlek bestämsav den försäkrades faktiska merutgifter. Detta leder till att - som utgående förmäner successivt sjunker - också kvalifikationsgränserna förskjuts. SfU1980/81:14 95 Utvecklingen av handikappersättningens (HE:s) värde i förhållande tillnuvarande basbeloppskonstruktion framgårav följande tablå. värden" med nytt En annan speciell effekt kan också noteras. Åtskilligahandikappade erhåller handikappersättning pägrund av merutgifter för egen bil dä de inte pägrund av handikappet kan resa med allmännakommunikationsmedel. En betydande kostnadspost för dessa personer är kostnadenför bensin. Nägon kompensation för fördyring för detta kostnadsslag kan inte erhållas vid ett genomförande av de föreslagna reglerna för basbeloppsberäkning,dä prisutvecklingen för energi fryses fr o m . I beräkningarna har nägon fortsatt utbyggnad av pensionstillskott (PTS)efter inte beaktats. En framtida höjning av PTS begränsarnaturligtvis den värdeminskning av folkpensionen för pensionärerutan eller med ATP som skulle följaav ändrade basbeloppsregler. Isammanhanget bör också päpekas attskiktet mellan grundpensionens niväoch folk- och tilläggspensionens högsta samnanlagda värde krymper. börframhållas att ev framtida PTS-höjningar reducerar den besparingseffekt som förutsatts. Också i dessa fall sänks under de angivna förutsättningarna förmånernasrelativa värde med 7,3, 15,4 och 30,2 procentpä 5, 10 och . Effekten blir alltsäen successiv sänkning av kompensationsnivän . Nuvarande regler syftar tillatt ge en pensionär en inkomst som motsvararsammanlagt av den inkomst han hade före pensioneringen. SfU 1980/81:14 96 att exempelvis en pensionär, som fått pensionen beräknad enligt nuvarande regler ochsom haft heltidsarbete med relativt genomsnittlig inkomst, pä kan fä sitt skydd inom den allmänna pensioneringen sänkt frän ca 65 till mellan 45 och 50procent av den tidigare inkomsten. Också för framtida pensionärer kan likartade effekter uppstå i vad gäller pensionsnivän vid beviljandetidpunkten.Visserligen kan, såsom berörts i det föregående, pensionspoängen efter hand bli högre, men ä andra sidan beräknas pensionsbeloppet med ledningav ett lägre basbelopp. Personer som harInkomster 1 närheten av eller över inkomsttaket Inom ATP-systemet(7,5 gånger basbeloppet) fär en allt mindre del av sin inkomstpensionsgrundande inom den allmänna pensioneringen. För en person med inkomster motsvarande inkomsttaket betyder detta attpensionsbeloppet vid oförändrad reallön sjunker, sä att det vid pensionering efter 20är motsvarar av dentidigare inkomsten. Exemplet illustrerar ett fall där en person efter en arbetsskadatillerkänns 100-procentig livränta jämte hel förtidspension. Förmånerna samordnas och syftar enligtden grundläggande principen inom arbetsskadeförsäkringen till att ge fullkompensation för inkomstbortfallet. Som framgår av exemplet kan denna princip inte upprätthållas om grunderna för basbeloppsberäkningen ändras. Förmänernas värde sänks i stället på samma sätt som redovisats i de tidigareexemplen. Pä blir kompensationsnivän under de angivna förutsättningarna inte längre , utan i stället . SfU 1980/81:14 97 I det föregående har framhållits att det är ytterst vanskligt att beräkna effekterna pä statsbudgetens och socialförsäkringens utgiftssida av den föreslagna basbeloppsändringen. Det har också påpekats att osäkerheten är betydande särskilt på läng sikt. Innan remissen kom till hända hade inom verket gjorts ett försök att uppskatta de kostnadsändringar inom den allmänna pensioneringen för /82 som skulle bli en följd av förslaget om ändrade basbeloppsregler. Därvid beaktades den redan tidigarebeslutade höjningen av pensionstillskotten den1 samt de föreslagnaändringarna i reglerna för koimiunalt bostadstillägg till folkpension. Resultatetredovisas i bilaga 5. I propositionen har de totala bruttobesparingarna till följd av den föreslagna förändringen av beräkningsupderlaget för basbeloppet sammantaget för statsbudgetens och socialförsäkringens utgiftssida uppskattatstill /82. Innebörden härav är att man bedömt att de nya reglerna för basbeloppsberäkningen skulle leda till attbasbeloppets årsgenomsnitt skulle bli runda tal200 kr lägre än enligt nuvarande regler. Dettamotsvarar ungefär den begränsning av basbeloppsnivån som använts för räkneexemplen i föregående avsnitt. I tabellen på nästa sida redovisas hur en besparingav den storleksordning som förutskickats 1 propositionen skulle fördelas på olika förmänsslag inom verkets och försäkringskassornas ansvarsområde. 7 1980/81. SfU 1980/81:14 Konsekvenser av en basbeloppsbegränsning /82 med i genomsnitt Utgiftsbegränsning för statsverket, milj kr totalt Minskning av utgående förmäner, medel belopp k£ Därav: Ålderspension Förtidsoens/sjuk-bidrag Änkepension Hustrutillägg Övriga förmåner' 70 14 10 10 Därav: Ålderspension Förtidspens/sjuk-bidrag Änkepension Barnpension Av utgiftsbegränsningen pä400 milj kravser pensionstillskott 2 Handikappersättning, vårdbidrag, barnpension och barntillägg. I handläggningen av detta ärende har, förutomundertecknad Aström, deltagit överdirektören , t f avdelningschefernaBrogren och Erlksen samt byråcheferna . SfU 1980/81:14 99 1 (3) Författningarenligt vilka basbeloppet enligt AFL har betydelse vid fastställande eller beräkning av förmäner som administreras av och försäkringskassorna skattelagen(1928:370) Skattereduktionför folkpensionärer och skattefrihet för livränta p g a personskada. Lag (1950:261) om ersättning 1 anledning av kroppsskada, ådragen under militärtjänstgöring. Storlekenav vissa förmåner. Förordning (1950:250) om ersättning 1 anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m m. Storlekenav vissa förmåner. Lag (1954:243) omyrkesskadeförsäkring. Storlekenav vissa förmäner. Lag (1954:246) omkrigsförsäkring för sjömän m fl. Storlekenav vissa förmäner. Förordning (1954:247) om ersättning av statsmedel vid olycks fall, som till följd av krigsätgärd drabba sjömän m fl. Storlekenav vissa förmäner. Förordning (1954:248) om ersättning av statsmedel vid olycks fall, som till följd av krigsätgärd drabba fiskare. Storlekenav vissa förmäner. Förordning (1954:249) om ersättning i anledning av kropps skada ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret. Storlekenav vissa förmäner. Lag (1956:293) om smittbärarersättning. 3 § maximering av ersättning. Kungörelse (1961:457) om ersättning pä grund av medverkan vid olyckor 1 atomanläggningarm m. Storlekenav vissa förmäner. Kungörelse (1961:564) om ersättning av statsmedel för med verkan 1 flygräddningstjänst m m. Storlekenav vissa förmåner. Kungörelse (1962:607) omersättnlng pä grund av verksamhet för brandsläckning m m. Storlekenav vissa förmäner. Lag (1962:381) om allmän försäkring. 3:2,4maximering av sjukpenning 3:9 maximering av havandeskapspenning 4:4,10,14maximering av föräldrapenning 6:2,7:4 storleken av folkpension i form av älders- och fp 8: storleken av folkpension, änkepension 8:6 " " folkpension, barnpension 9:1 " " barntilläggtill folkpension 9:3 förutsättningar för och storleken av handikappersättning 9:4 " "........................................................................... värdbidrag 11:5 lägsta och högsta pensionsgrundande Inkomst 11:6 beräkning av pensionspoäng 12:1 minsta antal är för rätt till tilläggspension i form av ålderspension 12:2 beräkningen av tilläggspension 1 form av älderspensic 13:1 förutsättningen för tilläggspension i form av förtidspension 13:2 förutsättningen för beräkningen av antagandepoäng 13:2,3 beräkningen av tilläggspension i form av förtidspension 14:1 förutsättningarna för familjepension i form av tilläggspension 14:3 storleken av tillägspensior i form av änkepension 14:5 storleken av tllläaspension 1 form av barnpension 19:1 underlaget för tilläggspensionsavgift 19:3 underlaget för tilläggspensionsavgift Lag (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. 1 § storleken av hustrutiliägg 5 § inkomstberäkningen Kungörelse (1962:393) om rätt i vissa fall för kommun eller annan att uppbära folkpension. 4 § storleken av rorbehällsbelopp. Lag (1964:143) om bidragsförskott 4 § storleken av bidragsförskott 15 § betalning av underhållsbidragtill försäkringskassa, indexberäkningen avunderhillsbidrag enligt lagen (1966:68) om ändringav underhällsbidrag 18 § förbehållsbelopp vid eftergift. Arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) 20 § underlag för beräkning av dagpenning. 18.Lag(1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. 19.Lag(1969:205) om pensionstillskott. Förutsättningarna för och storleken av. Lag (1967:919) om värdesäkring av livräntor. Lag (1967:920) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor som utgår av statsmedel m m. Kungörelse (1971:380) om avgifter vid ålderspension 2 § förbehållsbelopp. Kungörelse (1971:831) om pensionsbeloppenligt första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Lag(1973:213) om ändring av skadeständslivräntor. Förhöjning av förmäner. Lag (1973:214) om tillägg till vissa ansvarslivräntor. Förhöjning av förmäner. Lag (1973:216)om ändring i lagen (1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor. Förhöjning av förmäner. Kungörelse (1973:218) om ändring 1 kungörelsen (1971:14) om tillägg till vissa statliga skadelivräntor m m. Förhöjning av förmåner. Studiestödslag (1973:349). 7:3 förutsättningar för rätt till vuxenstudiestöd 7:7 beräkning av vuxenstudiestöd. Brandlag (1974:80) Lag (1975:380) om delpensionsförsäkring 5 § värdesäkring m m. Lag (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 3:6 maximering av sjukpenningunderlag 4:1 minsta livräntegrundande Inkomstförlust 4:11 maximering av livränteunderlag 4:10 garantiregel för livränteunderlag 5:1 storleken av begravningshjälp 5:2 maximering av efterlevandelivränta 6:2 värdesäkring av livränta. Värnpliktsförmånsordnlngen (1976:1008) 7 § maximering av dagpenning. Förordning (1976:1011) om förmåner till civilförsvarspliktiga. 6 § maximering av dagpenning. Lag (1977:265) om statligt personskadeskydd 10 § maximering av sjukpenning ochunderlag för 12 § garanti regel för beräkning av livränta 13 § underlag för beräkning av särskild sjukpenning. Lag (1977:267) om krigsskadeersättning för sjömän. Beräkning av ersättning. Lag (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m m. Lag (1977:269) om uppräkning av statliga yrkesskadeliv räntor m m. Lag (1979:84) om delpensionsförsäkring. 4 § förutsättningarna för delpension 8 § förutsättningar för bortseende från bisyssla 11§ värdesäkring av delpension 12§ begränsning av pensionsunderlaget (anställda) 13§ beräkning av pensionsunderlaget (företagare) Vissa av Kungl Maj:t ellerregeringen beslutade livräntor utgår med viss procent av gällande basbelopp. Bilaga2 1(2) Ersättningar vars storlek bestäms av basbeloppet Folkpension Ålderspension, hel . 1/2 Förtidspension, hel , 2/3 , 1/2 Sjukbidrag, helt , 2/3 . 1/2 Änkepension Barnpension Handikappersättning, hel . 3/4 . 1/2 Barntillägg Vårdbidrag, helt , halvtPensionstillskott Hustrutillägg Antal förmäns tagare 1000-tal högst 41 resp 82 940 60 53 ATP Ålderspension, hel , 1/2 Förtidspension, hel . 2/3 , 1/2 I förhållande till pensionspoäng SfU 1980/81:14 1/2 Änkepension Barnpension Livränta enligt YFL Begravningshjälp enligt YFL Livränta enligt LAF Begravningshjälp enligt LAF Bidragsförskott I förhällande till pensionspoäng II (ca 100/är) Ersättningar,vars maximibelopp bestäms avbasbeloppet Ersättning enligt lagen om statligtpersonskadeskydd I samtliga uppräknade förmäner maximeras grunden för ersättningen till basbeloppet.Antalet försäkrade med sä hög sjukpenninggrundande Inkomstuppgick till 211 402. Ersättningari övrigt som påverkas av basbeloppet Vid studier som pågår än ett är räknas förmånen för de som tillhör erkänd arbetslöshetskassa upp enligt basbeloppsutvecklingenunder året. Utvecklingen av konsumentprisindex och ny index för beräkning av basbeloppet enligt prop 1980/81:20 Uppgifternahar erhållits under hand från och visarhur Indexserierna skulle ha utvecklats om den nya indexen hade införts är 1973. Nettoprisindexrensat från direkt inverkan av ändrade energipriser 100,00111,49 122,25 134.70 148,14 161,31 173,38 186,78 D/Dnr 3200:ltl*0/80 Synpunkter påförslaget till ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet med avseende på utvecklingen av det s k "taket" inom ATP De pensionsgrundande inkomsterna utgörs av inkomster mellan 1-7,5 gånger det vid åretsingång gällande basbeloppet. Pensionspoängenär den pensionsgrundande inkorastendividerad med nämnde basbelopp. Maximal pensionspoäng är således 6,50. Antal personer som hade en pensionspoäng på 6,50, dvssom låg i "taket" var drygt 311000 för fördelat på 287 000 mänoch drygt 2l* 000 kvinnor. Antalet .var högstår 1976 med drygt 350 000 personer.Nedgången kan till övervägande delenförklaras av att den nominella löneökningen för denna grupp varit lägre än ökningen i konsumentprisindex, som styr basbeloppsförändringen.Utvecklingen av tintalet och den procentuella andelen i"taket" framgår av nedanstående tabell 1. Tabell 1 Antal försäkrade med6,50 pensionspoäng samt detta antal i procent avantal personer i ålder l6-65 år exklusive pensionärer med förtidspension eller förtida uttag av ålderspension,. 11,1. SfU 1980/81:14 I samband med det beräkningsar se () till regeringe män tilläggspension för åren 1 avseende utvecklingen av andel den om årlig reallöneökning. F: nedanstående tabell 2. Det bör räkningar utgick från kända fö poäng m m . bete som föregickverkets skrivel-n Eingående avgiftsuttag för all-980-8'»utfördes vissa kalkyler en med 6,50under olika antagan-esultaten kan sammanfattas i påpekas att verket i dessa be-irhållandenavseende pensions- Beräknad procentuell andel av personer i aktiv ålder med 6,50 i pensionspoäng, under olika antaganden om årlig reallöneökning 1980-2020 _ _ . ) skiille utvecklas långsammare än det nuvarande basbeloppet (BB ) kan man i tabell 3 nedan jämföra hur "taket" respektive undre gränsen för beräkning av pensionspoäng skulle utvecklas . Basbeloppet år O antages vara 16 100 i båda fallen. Den årliga förändringen av kpi antages vara densamma som huvudalternativet i verkets skrivelse angående avgiftsuttaget, dvs . 1,1* l.,0 23,1» 3,1. 1*2,9 12,1. 27,1» 1»,3 51*,1 33,1* 1*7,7 12,1' 56,1. il»,U '9,3 81*,9 Om man som ett det nya "basbeloppet" (BB Utvecklingenav gränserna för beräkning avpensionspoäng under olika antaganden ombasbeloppsutveckling Intervallet 1-7,5 basbelopp i kronor, räknat på; O 1 5 10 16100 -120750 17000 - 127500 20900 - 156750 27200 - 201*000 16100 -120750 17300 - 129750 23100 - 173250 33200 - 21*9000 SfU 1980/81:14 Jämfört med nuvarande regler skulle således "taket" vara 1*lägre (2l*9 000 - 20l* 000). 20'* som skulle motsvara6,50 enligt BB_ l)lir 5,15 pensionspoäng räknat i BBj (33 200).