bet · G401SoU27 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:27 omändrat huvudmannaskap för sjukhuset, m. m. 1980/81:95, bil.1) I proposition 1980/81:95 om ändrat huvudmannaskapför sjukhuset, m. m. har regeringen (), såvittproposifionen hänvisats till socialutskottet (bilaga 1), föreslagit riksdagenatt 1. anta vid propositionen fogat förslag fill lag omupphävande av lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid karolinskasjukhuset, 2. bemyndiga regeringen att för statens del godkännaen mellan staten och landstingskommun träffad uppgörelse omändrat huvudmannaskap för sjukhuset m. m., som intagits iförhandlingsprotokoll med därtill fogade avtal ochprotokoll, 3. bemyndiga regeringen att i huvudsakligöverensstämmelse med vad som anförts i propositionen ikläda staten deekonomiska förpliktelser, som följer av en överenskommelse mellan staten ochberörda sjukvårdshuvudmän om fortsatt samarbete angåendeläkarutbildning och forskning, 4. till : Avlöningar till läkareför /82 anvisa ett förslagsanslag av , 5. godkänna en i propositionen beräknad driftstat förförvaltning av fastigheter vid sjukhuset för tiden den 1 juli-den 31december 1981, 6. till : Driftkostnader /82 anvisa ett förslagsanslag av , 7. till : Utmstning för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av , 8. bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbetenvid sjukhuset för fiden den 1 juli-den 31 december 1981 inom dekostnadsramar, som förordats i propositionen, 9. till : Byggnadsinvesteringarför / 82 anvisa ett reservafionsanslag av , 10. fill Bidrag fill kommunala undervisningssjukhus /82 anvisa ett förslagsanslag av , 11. till Giftinformationscentralen för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av , 12. till Lån fill landstingskommun förvissa investeringar för /82 anvisa ett reservafionsanslag av . 1 1980/81. SoU1980/81:27 2 Propositionen i övrigt (bilaga 2)har hänvisats till utbildningsutskottet, som behandlar denna del avpropositionen i betänkande UbU 1980/81:29. I samband med behandlingen av här aktuell del avpropositionen behandlar utskottet dels en under allmänna motionstiden år 1981väckt motion, dels fem med anledning av propositionen väckta motioner. I ärendet har inkommit gemensamma skrifter av den 6 mars1981 och av frän Konung ochCancerföreningen i . Motion väckt under den allmänna motionstiden I motion 1980/81:1649 av MajPehrsson m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begär atttillgängliga medel omfördelas så att en överläkartjänst i barnreumatologi kaninrättas vid eller sjukhuset. Motioner väckta med anledning av propositionen I mofion 1980/81:1984 av GunnarBiörck i (m) hemställs att vid bifall till proposifion1980/81:95 måtte knyta som villkor för ett bemyndigande för regeringen attgodkänna uppgörelsen mellan staten och att detta ickefär avse Konung jubileumsklinik ("radiumhemmet") medmindre särskilt avtal slutits mellan samt KonungGustaf och i om sagda kliniks framtidaställning. I motion 1980/81:2000 av GunnarBiörck i (m) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om de villkor beträffande utformningen avframtida läkarutbildningsavtal för sjukhuset vilka måste uppfyllasför att regeringen skall kunna godkänna en uppgörelse med länslandsting om överförande av huvudmannaskapet för sjukhuset tilllandstinget. Imotion 1980/81:2011 av MargaretaAndrén (fp) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utlandssvenskarssjukhusvård. I motion 1980/81:2012 av . (s) hemställs att beslutar 1. avslå proposition 1980/81:95 i vad avser avtalet omkarolinska sjukhuset mellan och staten, 2. begära att regeringen, på sätt som anges i motionen,undersöker fömtsättningarna att genom avtal reglera en samordning i ledning, admini stration och vårdens genomförande vid ett bibehållet statligt huvudmanna skap för sjukhuset. SoU 1980/81:27 3 Imofion 1980/81:2013 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att beslutar avslå proposition 1980/81:95om ändrat huvudmannaskap för sjukhuset, m. m. 2. att hos regeringen hemställer om en nyutredning om huvudmannaskapet för sjukhuset, varvid i direktiven böringå uppdrag om belysning av de i motionen nämnda problemställningarna, 3. att som sin mening uttalar att vid denfortsatta handläggningen av frågan om sjukhusets framtidahuvudmannaskap personalens och de fackliga organisationernas synpunkter ochkrav rörande anställningsförhållanden tillmäts en avsevärt större respekt änsom har varit fallet. Mofionenhar såvitt avser yrkande 1 hänvisats till socialutskottet i vad yrkandet avserbilaga 1 i propositionen och till utbildningsutskottet i vad yrkandet avserbilaga 2 i proposifionen. Den till utbildningsutskottet hänvisade delen avyrkande 1 behandlas i utbildningsutskottets ovannämnda betänkande UbU1980/81:29. (), som är beläget på det s.k. Norrbackaområdet i , uppfördes omkring av staten som huvudmanmed bidrag främst av dåvarande och landsfing.Till en början fungerade KS som ett rikssjukhus. I enlighet med 1960 årsregionsjukvårdsreform har riksplatserna vid KS avvecklats och KS inordnats iStorstockholms sjukvårdsorganisation. KShar drygt 1 300 beläggningsbara vårdplatser. Antalet tjänster vid sjukhusetutgör drygt 4 500. KS förvaltas av endirektion. Chef för KS är en sjukhusdirektör. I ett av regeringen utfärdat reglemente för KS harKS ändamål angivits sålunda. Vid karoHnska sjukhuset skall meddelas sådan vårdför sjukdom, skada, kroppsfel och barnsbörd, som fordrar intagning på sjukhus(sluten vård), varjämte sjukvård skall beredas vårdsökande, som icke är i behovav intagning (öppen vård). Sjukhuset har fillika till uppgift att tjänaundervisningen och forskningen vid insfitutet. Vidsjukhuset skall även viss annan utbildning ske av sjukvårdspersonal. BehandUngaroch undersökningar, som ej befingas av sjukdom, får ske på sjukhuset i denutsträckning direkfionen bestämmer. Enligt ett avtal mellan staten ochStockholms läns landsting om samarbete beträffande sjukhusetfungerar KS som regionsjukhus samt som centralsjukhus företrädesvis förlandsfingets nordvästra förvalt- SoU 1980/81:27 4 ningsområdeinom ramen för de resurser som står till förfogande enligt beslut av staten. KSvårdresurser disponeras enligt detta avtal för patienter från landstingetssjukvårdsområde utom i den mån de avses för regionsjukvård enligt särskildaavtal samt för vård av viss militär personal, vissa utlandssvenskar och vissautlänningar. Enligt ett avtal om regionsjukvård m. m.vid sjukhuset med senare träffade ändrings- och tilläggsavtal är KSupplåtet för viss regionsjukvård m. m. för samt förlandstingskommunerna inom regionsjukvårdsområde. Läkarresurserför den medicinska undervisningen och forskningen vid sjukhuset ochvid kommunala undervisningssjukhus m. m. I det följande redovisas i huvuddrag vad som gällerom medicinsk undervisning och forskning vid KS och vid kommunalaundervisningssjukhus och om läkarnas medverkan i denna verksamhet. Som redovisats ovan är det i reglementet för KSangivet att KS bl. a. skall tjäna undervisningen och forskningen vid karolinskainstitutet (Kl). Detta är också angivet i ovannämnda avtal mellanstaten och landsfing om samarbete beträffande sjukhuset. Medverkandei undervisningen och/eller forskningen vid Kl är främst dels innehavarna av (ca40) tjänster som professor vid Kl som är förenade med tjänster som överläkarevid KS, dels innehavarna av övriga tjänster som överläkare (ca 40) samtinnehavarna av tjänster som biträdande överläkare (ca 100) och somavdelningsläkare (ca 120) vid sjukhuset. Även underläkare och andra läkaremedverkar i undervisning och forskning. Tjänsternasom professor är enligt bestämmelser i 19 kap. 3 § högskoleförordningen(1977:263) avsedda för utbildning och forskning. Innehavarna av sådana tjänstersom överläkare vid , som inte är förenade med tjänster som professor vid Kl,samt innehavarna av tjänster som biträdande överläkare och som avdelningsläkarevid KS är enligt bestämmelser i 26, 31 och 34 §§ i reglementet för KS skyldigaatt i viss omfattning undervisa studerande på läkarlinjen samt att handledaeller biträda vid handledningen av studerande. Ävenunderläkare vid är enligt 34 § reglementet skyldiga att biträda vidhandledningen av studerande. Som organisatorisk förutsättning är till 1980 årsavtal för statliga läkare mellan och läkarförbundbl. a. knuten en föreskrift om att i arbetsuppgifterna för läkare vidundervisningskliniker ingår att medverka vid läkarutbildning och att bedrivaforskning. SoU 1980/81:27 5 attden genomsnittliga omfattningen av denna verksamhet, som framgår av dearbetstidsutredningar som utförts , inte avses förändras. Erforderhgtid för de arbetsuppgifter varom här är fråga skall, anges det, alltså rymmasinom ramen för den arbetstid som fastställts för läkarna. Löneavtal för år 1981har ännu inte träffats. Även vid de kommunala undervisningssjukhusenkombineras tjänster som professor vid medicinskt lärosäte med tjänster somöverläkare vid sjukhusen. Dessutom kombineras tjänster som klinisk lärare vidmedicinskt lärosäte med tjänster som biträdande överläkare vid sjukhusen. Tilldet medicinska lärosätet är vidare knutna kliniska amanuenser som även biträderi sjukvården vid sjukhusen. Innehavareav tjänst som klinisk lärare är enligt bestämmelser av regeringen år 1961skyldig att delta i undervisningen och handledningen av de medicinestuderandena samt att förrätta erforderlig examinafion. Innehavarna av dessatjänster är vidare skyldiga att med uppmärksamhet följa den vetenskapligautvecklingen inom sitt ämnesområde samt bör idka vetenskaplig forskning. Behörighetskravför tjänst som klinisk amanuens är avlagd läkarexamen. Enligtbestämmelser i kungörelsen (1970:704) om kommunala undervisningssjukhus("") är varje läkare som är anställd vid kommunaltundervisningssjukhus skyldig att biträda vid handledningen av de studerande.Överläkare, biträdande överläkare och avdelningsläkare vid sådant sjukhus ärdessutom, i den mån sjukvårdsstyrelsen medger det, skyldig att motta uppdragatt ombesörja undervisning eller examination inom sitt verksamhetsområde. Till1980 års avtal för läkare mellan och läkarförbundär knuten som en organisatorisk förutsättning en föreskrift beträffandeundervisning och forskning vid undervisningskliniker som motsvarar den som ovanredovisats beträffande statliga läkare. De kommunala undervisningssjukhusen ställs tillförfogande för läkarutbildning och forskning genom särskilda avtal omläkarutbUdning och forskning (LUA) mellan staten och de kommunalasjukvårdshuvudmännen. De senaste avtalen träffades (LUA 77), ochgilfighetsfiden för dem har därefter förlängts. I propositionen (s. 26-31)redovisas en överenskommelse om förlängning av gilfighetsfiden för LUA 77 fillatt även omfatta . Avtalenmed de olika sjukvårdshuvudmännen är likartade. Här nedan lämnas en kortfattadredogörelse för det mellan staten och landsfing år 1977träffade avtalet "om läkarutbildning och forskning i SoU1980/81:27 6 " (LUA 77 ). Enligt dettaavtal, som ersätter ett tidigare motsvarande avtal," fortsätter staten ochlandstinget sitt samarbete på de villkor som anges i avtalet för atttillhandahålla Kl resurser - utöver dem vid KS - för grundläggande utbildningtill läkarexamen inom de kliniska ämnesområdena (läkarutbildning) samt förforskning, inklusive forskarutbildning inom dessa områden." Enligt avtalet tas i sin helhet i anspråkför läkarutbildning och för forskning. Vid andra sjukhus inom länslandsting tas endast vissa avdelningar/kliniker i anspråk för läkarutbildningoch i vissa fall även för forskning. Det kan i detta sammanhang påpekas attstatsmakterna slagit fast att mer speciell utbildnings- ochforskningsverksamhet i skall koncentreras till KS ochHuddinge sjukhus. Vid enhet (sjukhus, avdelning eller klinik) som omfattasav avtalet får forskning bedrivas inom ramen för tillgängliga resurser.Landsfingets medgivande skall inhämtas, innan forskningsprojekt som ställer särskildakrav på sjukvårdens resurser påbörjas. tillhandahåller för upplåten enhet personal,lokaler, utrustning, övriga nyttigheter och service med följandebegränsningar. Statenanställer professor och klinisk lärare, vilkas tjänster är förenade medtjänster vid upplåtna enheter, samt bekostar deras löneplanslöner m.m.Landsfinget bekostar arvoden m. m. som avser arbetet inom sjukvården. Kliniskamanuens anställs och bekostas helt av staten som dock är berättigad tillersättning av kommunen för viss del av lönen. Antalet professorer, kliniskalärare och kliniska amanuenser skall fastställas av staten efter samråd medlandstinget. Såvitt gällerutrustning för forskningens behov avser åtaganden endast sådanutrustning som är att hänföra till vedertagen grundutrustning vid för forskningupplåtna enheter. Det åligger inte att tillhandahållaförbrukningsartiklar för demonstrationsändamål och sådant material somerfordras för djurförsök och särskilda forskningsprojekt. Staten utger investeringsersättningar enligt särskildaöverenskommelser för ny-, fill- eller ombyggnad samt för anskaffning avutrustning. Vidare utger staten driftersättningar med ett bestämt belopp per årvilket avser samtliga av upplåtna enheter. För att främja samordningen av sjukvård, läkarutbildningoch forskning skall Kl och bereda varandra tillfälle att yttra sigföre beslut som berör dessa områden och vardera parten äger utse representanteratt närvara vid och delta i överläggningar i beslutande organ hos motparten. SoU1980/81:27 7 Beräkningen av ersättningar för forskning m. m. vidkommunala undervisningssjukhus Mot bakgrund bl. a. av att parternai avtalen om läkarutbildning vid kommunala undervisningssjukhus gemensamtkonstaterat att stora svårigheter förelåg att kvantifiera de resurser somläkarutbildning och forskning tar i anspråk vid undervisningssjukhusenfillkallades utredningen (S 1971:2) om frågor av betydelse församarbete mellan stat och kommun beträffande de kommunalaundervisningssjukhusen. Utredningen, som begränsade sig till att framläggasådant förhandlingsunderlag, som bedömdes vara av värde urförhandlingssynpunkt, redovisade sina överväganden i promemorian (Ds S 1972:11)med utredning av frågor av betydelse för samarbetet mellan stat och kommunbeträffande de kommunala undervisningssjukhusen. Utredningen anvisade ipromemorian bl. a. en modell för hur forskningskostnaderna tekniskt kan beräknasoch redovisade vissa s. k. påläggssatser och värden som kan användas i en sådanmodell, vilket underlag utredningen ansåg vara rimliga schabloner förberäkningar i förhandlingssammanhang. Det av utredningen framlagda materialet har däreftertjänat som ett underlag vid förhandlingar om läkarutbildningsavtalen.Ersättningsbelop pen har dock slutligen bestämts förhandlingsmässigt. Med stöd av ett bemyndigande avregeringen tillkallades lärartjänstutredningen (U 1977:4) för attutreda vissa tjänsteorganisatoriska frågor inom högskolan m. m. a. skullefrågor om lärartjänster för den kliniska delen av vissa längrevårdyrkesutbildningar övervägas. Till slutförande av sitt uppdrag avgavlärartjänstutredningen betänkandet (SOU 1980:3) Lärare i högskolan,förslag till ny arbets- och tjänsteorganisation. Betänkandet är efterremissbehandling föremål för fortsatt beredning inom . Ibetänkandet föreslås bl. a. att läkartjänsteorganisationen för utbildning ochforskning vid såväl statliga som kommunala undervisningssjukhus skall bestå avtjänster som professor tillika överläkare, samt av tjänster som överläkare,biträdande överläkare och avdelningsläkare och att samtliga innehavare avnämnda läkartjänster skall vara lärare i högskolan. Vidare föreslås attfidsbegränsade tjänster som forskare i kliniskt ämne med nivådifferentieradebehörighetskrav skall kunna inrättas inom högskolan. Lärartjänstutredningenföreslår i fråga om avtal rörande grundläggande utbildning att omfattningen avresurserna för läkarutbildning vid kommunala undervisningssjukhus skallfastställas genom centrala avtal mellan staten och respektive sjukvårdshuvudmansamt att fördelningen av dessa resurser skall fastställas klinikvis genomlokala avtal mellan högskolan och respektive sjukvårdshuvudman. I fråga omavtal rörande resurser för forskning samt undervisning och handledning iforskarutbildning föreslås att omfattningen av läkarresurser m. m. för kliniskforskning skall fastställas genom centrala avtal mellan staten och respektivesjukvårdshuvudman samt SoU 1980/81:27 8 attfördelningen av läkarresurserna för forskning skall fastställas klinikvis genomlokala avtal mellan högskolan och respektive sjukvårdshuvudman. i drev iförhyrda lokaler i ett sjukhus, radiumhemmet, där öppen och slutenradioterapeu-fisk sjukvård vid svulstsjukdomar meddelades för patienter frånhela landet. Isamband med planeringen av det blivande KS ställde cancerföreningen och KonungGustaf (i fortsättningen kallad jubileumsfonden) i utsiktatt ställa medel fill förfogande, dels för att utvidga en för KS planeradradioterapeutisk klinik, dels för att uppföra ett forskningsinstitut förstudium av kräftsjukdomarna och deras behandling. Sedan1930 års riksdag fattat beslut om uppförande av KS och riksdagbeslutat att med sjukhusets blivande radioterapeufiska klinik skulle sammanförascancerföreningens vårdanstalt och cancerföreningens forskningsavdelningar,uppfördes av staten med bidrag från jubileumsfonden och cancerföreningen enanläggning som fick namnet Konung jubileumsklinik och som omfattadeen klinisk avdelning, som benämndes radiumhemmet, och två forskningsavdelningar(en fysisk och en svulstpatologisk avdelning). Enligten träffad överenskommelse mellan staten, jubileumsfonden ochcancerföreningen skulle staten äga byggnader, anläggningar och tomtområden somhörde till jubileumskliniken samt radiumhemmets utrustning. Jubileumsfondenskulle däremot vara ägare till forskningsavdelningarnas utrustning och svaraför deras underhåll och förnyelse. Utgifterna för verksamheten vidforskningsavdelningarna skulle enligt vissa grunder delas mellan staten ochjubileumsfonden. Verksamheten vid radiumhemmet skulle bedrivas i huvudsakligöverensstämmelse med riktlinjer, som en av konung tillsatt kommittéangivit i ett avgivet "Betänkande och förslag rörandeanvändningen av Konung " och som godkänts avkonung skulle stå fill förfogande förjubileumsfonden och radiumhemmet samt lyda under styrelsen förjubileumsfonden. Den närmaste tillsynen skulle utövas av en nämnd bestående aven ordförande, tillsatt av jubileumsfondens styrelse, en representant för Klsamt föreståndaren för radiumhemmet och föreståndarna förforskningsavdelningarna. Sedanjubileumsfonden gjort framställning om omorganisation beslutade statsmakterna attstaten skulle överta kostnaderna för dessa avdelningar. Villkor förförstafiigandet var bl. a. att det till staten överlämnades från jubileumsfondeni enlighet med ett åtagande av fonden ett belopp av . -förutomforskningsavdelningarnas inventarier och utrustning - samt från SoU1980/81:27 9 cancerföreningen ett belopp av . Vidare skulle utgifter för vetenskapligt arbete bestridas av vissa fondmedel m. m. träffades mellanstaten, jubileumsfonden och cancerföreningen en överenskommelse mot bakgrundav statsmakternas beslut, vilken ersatte överenskommelse mellanparterna. överenskommelse slås fast att helajubileumskliniken med radiumhemmet och de två forskningsavdelningarna tillhöroch drivs av staten. Enligt överenskommelsen gäller bl. a. följande. Jubileumskliniken står där inte annat föreskrivs iöverenskommelsen under direktionens för KS ledning och förvaltning. Styrelsenför jubileumsfonden äger utse en representant att delta i direktionensöverläggningar och beslut i ärenden, som berör jubileumskliniken. Beslut isådana ärenden skall, om jubileumsfondens representant påkallar det,underställas regeringen tillsammans med yttrande av jubileumsfonden. Radiumhemmet utgör KI:s radioterapeutiska klinik, ochverksamheten vid radiumhemmet bedrivs i huvudsaklig överensstämmelse med deriktlinjer som angivits 1929 avgivna betänkande. Forskningsavdelningarna utgör KLs institutioner förradiofysik resp. radiopatologi och står till förfogande för undervisning ochforskning vid Kl, för arbeten i samband med sjukvården vid radiumhemmet samtför arbeten som faller inom jubileumsfondens uppgift att befrämja detvetenskapliga studiet av kräftsjukdomar. Närmaste tillsynen över den forskningsverksamhet, sombedrivs vid forskningsavdelningarna i samarbete med radiumhemmet, utövas av ennämnd med samma sammansättning som motsvarande nämnd enligt avtal. Jubileumsfonden och cancerföreningen överlämnar fillstaten . åtar sig att understödja forskningen vidinstitutionerna dels med avkastningen från föreningens Forsgrénska fond, delst. v. med ett årligt bidrag till materialkostnader vid institufionerna avsammanlagt . För verksamheten vid jubileumskliniken ställerjubileumsfonden och cancerföreningen till klinikens förfogande, så längekliniken nyttjas för i överenskommelsen angivna ändamål, såsom lån ettradiumförråd. I en vid överenskommelsen fogad bilaga har angivitsbestämmelser som skall iakttas i fråga om de utlånade radiumpreparaten. Jubileumskliniken består numera avradiumhemmet, radiofysiska insfi-tutionen och en avdelning för sjukhusfysiksamt en radiobiologi och en tumörpatologiskinstitution. över forskningsverksamheten bestårnumera av -förutom en av jubileumsfonden utsedd ordförande - två överläkare vidradiumhemmet samt professorerna i radiofysik och tumörpatologi. 1* 1980/81. SoU1980/81:27 10 har träffats en överenskommelseom jubileumskliniken med radiumhemmet mellan SEN samt företrädare för ,jubileumsfonden och cancerföreningen. Överenskommelsen redovisas närmare i ettföljande avsnitt. Sjukhusvård för utlandssvenskar m. m. Vårdskyldighet Enligt bestämmelser i 3 §sjukvårdslagen (1962:242) åligger det sjukvårdshuvudmännen att för dem, vilkaär bosatta inom sjukvårdshuvudmännens sjukvårdsområden, ombesörja såväl öppensom sluten vård för sjukdom, skada, kroppsfel och barnsbörd, i den mån inteannan drar försorg härom. Samma skyldighet att ombesörja vård åvilarsjukvårdshuvudmännen för dem, som vistas inom sjukvårdsområdena utan att varadär bosatta, om behov av omedelbar värd föreligger. Enligt bestämmelser i 24 § sjukvårdslagen beslutarvederbörande överläkare, sjukstuguläkare eller sjukhemsläkare om intagning påsjukvårdshuvudmännens sjukhus inom ramen för vad sjukvårdsstyrelserna bestämt.Beslutanderätten kan delegeras. Om intagning på KS gäller enligtreglementet för KS bl. a. att vårdsökande från skall ägaföreträde vid intagning i enlighet med gällande avtal med länets landstingangående vård av sjuka från länet och att vid KS skall mottas militär personal.Andra vårdsökande får intas i den ordning som betingas av de till intagning anmäldasbehov av vård eller observation. Om intagning beslutar inom ramen för vaddirektionen för KS bestämt vederbörande överläkare eller annan läkare vid ,ät vilken överläkaren uppdragit att ombesörja intagning. Genom s. k. utomlänsavtal - somgäller i sänder - reglerar sjukvårdshuvudmännen frågor om ersättningför vård som lämnas patienter som inte är bosatta inom den vårdgivandehuvudmannens sjukvårdsområde. I skriften Meddelande till 1981 årsutomlänsavtal, , vilken innehåller anvisningar för fillämpningen avdet mellan sjukvårdshuvudmännen träffade utomlänsavtalet för årT981 m. m.,finns ett särskilt avsnitt om vårdavgifter för utlandssvenskar. Utlandssvenskar som insjuknar och blir i behov avsjukhusvård under vistelse i kan enligt dessa anvisningar få vård vidnärmaste sjukhus, och patientavgiften blir . Uppkommer akut behovav öppen vård under vistelse här i landet skall patienten söka vård vidnärmaste läkarmottagning. SoU1980/81:27 11 För utlandssvensk som sökersjukhusvård i för vårdbehov som uppkommit under vistelse utomlandseller i övrigt för icke akut vårdbehov gäller inte samma avgiftsregler som vidakut insjuknande här i landet. Ett undantag gäller dock för utlandssvensk, somi bosättningslandet inte kan få tillfredsställande sjukhusvård vilken ersättsgenom sjukförsäkring eller motsvarande. Han kan nämligen erhålla sjukhusvård iSverige för .