bet · G401UbU37 · 1980-12-31 00:00:00 — medanledning av proposition 1980/81:97 om skolforskning och personalutvecklingjämte motioner I proposition 1980/81; 97 har regeringen() efter föredragning av statsrådet 1. anta ett inomutbildningsdepartementet utarbetat förslag till ändring i högskolelagen(1977:218), 2. godkänna de riktlinjer förskolforskningsområdet som har förordats i propositionen, 3. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna beträffande verksamhets- och planeringsformer förskolforskningen, 4. godkänna förslaget ipropositionen att den pedagogiska nämnden inom avskaffas, 5. bemyndiga regeringen attinrätta en tjänst som professor (22) i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 6. bemyndiga regeringen att ändrabenämningen på en tjänst sorn pro fessor (L 22) i enlighet med vad somförordats i propositionen, 7. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna för ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i frågaom personalutbildningen för skolväsendet, 8. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna i fråga om plane ring och genomförande av sådana enstakakurser som är avsedda som personalutbildning för skolväsendet, 9. godkänna förslaget ipropositionen om avveckling av fortbildningsavr delningarna och fördelningen avderas uppgifter, 10. godkännavad som i propositionen förordats om en ny statsbidrags konstruktion för lokal skolutveckling, dels berett fillfälle att ta del av vadsom i propositionen anförts om 11. den regionalasamordningen av forsknings- och utvecklingsarbetet, 12. angelägnafortbildningsbehov. Propositionen innehåller vissa förslag omsektorsforskningen inom skolområdet. Förslagen syftar bl. a. till attskolforskningen i ökad utsträckning skall kunna utgöra underlag för denlångsiktiga planeringen av skolans verksamhet. 1 1980/81.14 saml. UbU1980/81:37 2 1 propositionen förordas också attansvaret för det pedagogiska utvecklingsarbetet i huvudsak skall liggaregionalt och lokalt. Skolstyrelserna bör, liksom länsskolnämnderna, tillförasresurser härför. Propositionen innehåller förslag om hur detta skall ske. 1 propositionen behandlas även frågor ompersonalutbildningen inom skolområdet. Därvid förordas att skolstyrelserna, istället för som länsskolnämnderna, skall besluta om lön med B-avdrag vidtjänstledighet för studier inom ramar som () anger. Denuvarande fortbildningsavdelningarna föreslås avskaffade. Deras uppgifteröverförs i huvudsak till högskolan. Den största delen av personalutbildningenföreslås ske i form av enstaka kurser. Till dessa kurser skall lärare ägaföreträde framför andra sökande. SÖ bör ansvara för sådan fortbildning sominte lämpligen kan bedrivas inom högskolan. En särskild resurs föreslås för att täcka kostnader igrundskolan, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen för lärarestjänstledighet för studier. Vidare föreslås att vissa medel får disponeras förlokalt utvecklingsarbete. Detta finansieras genom omdisponeringar inom vissaanslag. Förändringarna föreslås i huvudsak bli genomförda fr.o.m.den 1 juli 1982, beträffande nya former för antagning av lärare till enstakakurser sä långt möjligt och i sin helhet . Förslagen medför inga kostnadsökningar utan finansierasinom ramen för befintliga anslag genom omprioriteringar och omdispositioner. föreslås anta följandelagförslag. Förslag till Lag om ändring i högskolelagen (1977: 218) Härigenom föreskrivs att 13 §högskolelagen (1977:218) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Finns ej plats för allasökande i fall som avses i 11 eller 12 §S bestämmes företrädet mellan sökandenaenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenutser. Regeringen eller myndighet somregeringen utser får vidare meddela särskilda föreskrifter om företräde förvissa sökande att antas till utbildning, som främst är avsedd för fortbildningeller vidareutbildning. Denna lag träder i kraft . UbU1980/81:37 3 Motionerväckta under allmänna motionstiden vid /81 1980/81: 310 av () vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att utvärdera språkundervisningeni skolan, 2. att riksdagenbegär att regeringen vidtar åtgärder för att stimulera den kvalitativaforskningen inom språkundervisningens område. 1980/81: 1684 av . (m) vari yrkas att hos regeringen anhåller om åtgärder i syfteatt förJägga lärares fort- och vidareutbildning inom skolans ram till tid dåundervisning normalt icke förekommer. 1980/81:1713 av . (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen och på lämpligt sätt genomförförslagen om 1. attjämställdhetsprogram inom arbetsplanen för rektorsområden görs obligatorisk, 2. attjämställdheten tas upp som obligatoriskt inslag i studie- och planeringsdagarför all skolpersonal. 9. att personallagsutbildning (PLAG) skall innehållajämställdhetsfrågor. (Yrkandena 10 och 11 har utskottet behandlat i betänkande1980/81:20 och yrkande 4 i betänkande 1980/81:22. Övriga yrkanden behandlar utskotteti annat sammanhang.) Motioner väckta med anledning av proposition 1980/81:97 1980/81:2001 av m.fl. (s) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 8. att riksdagenmed avslag på regeringens förslag i proposition 1980/ 81:97 yrkandena 1 och 8,yrkande 9 i den del som avser fördelningen av nuvarandefortbildningsavdelningars uppgifter samt yrkande 10 i vad avser anslag tillfortbildning och vidareutbildning av skolans personal, som sin mening gerregeringen till känna att ett nytt förslag om skolpersonalens fortbildning ochvidareutbildning bör föreläggas med beaktande av de synpunkter somframförts i motionen, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omombildning av tjänst som professor. (Yrkandena1-7 behandlar utskottet i betänkande 1980/81:38.) 1980/81:2002 av Lefmart Anderssonm.fl. (s) vari yrkas att beslutar uttala att tjänst som professor ivuxenpedagogik vid högskolan för läramtbildning i börinrättas. UbU 1980/81:37 4 1980/81:2003 av () och KerstinGöthberg (c) vari yrkas att beslutar att även ämnespedagogiskforskning blir ett prioriterat ämnesområde inom skolforskningen. 1980/81:2004 av m.fl. (m, c, fp)vari yrkas aU vid behandling av proposition 1980/81:97 beslutar attden föreslagna professuren i vuxenpedagogik förläggs till högskolan förläramtbildning i i stället för till . 1980/81:2005av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1980/81:97 i vad gäller a) riktlinjer förskolforskningsområdet, b) riktlinjer beträffandeverksamhets- och planeringsformer för skolforskningen, 2. att uttalar att denfortsatta skolforskningen bör beredas av ett beredningsorgan parlamentarisktsammansatt med ledamöter frän samtliga genom val representerade riksdagspartier, 3. att uttalar attmöjligheterna att vidga skolforskningen utanför traditionella forskningsorgan,i enlighet med vad som anförs i motionen, bör klarläggas, 4. att uttalar attmöjligheterna till samordning av lärarutbildningen inom de olika högskolornabör beaktas. 1980/81:2014 av () vari yrkas attriksdagen med anledning av proposition 1980/81:97 som sin mening uttalar atthushållningsperspektivet bör ges avsevärt ökad tyngd i skolans forsknings- ochutvecklingsarbete. Föredragande statsrådet anger inledningsvis deprincipiella utgångspunkterna för en reformverksamhet för forskning,utvecklingsarbete och personalutveckling inom skolväsendet. Den omfattandedecentralisering som skett inom skolans område är enviktig utgångspunkt. Det synsätt som präglat bl. a. besluten om skolans inrearbete (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367), om eU nyttstatsbidrag för gmndskolan (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260) och om den nya läroplanen för (prop. 1978/79: 180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422) bör också enligt föredraganden varariktningsgivande för den reform som föreslås. anför vidare att forskning om utbildningsväsendet är av centralbetydelse för den långsiktiga och övergripande planeringen. Forskningen börkunna bidra till att ge statsmakterna ett så tillfreds- UbU1980/81:37 5 ställande beslutsunderiag som möjligt när de skall taställning till olika handlingsalternativ. Detta utesluter inte, menarföredraganden, att det finns utrymme för forskning som bl. a. fritt prövar måloch förutsättningar och kritiskt granskar pågående verksamhet. Utvecklingsarbetet inom skolan skall enligt propositionensyfta till att bättre förverkliga de fastställda målen för verksamheten ochbidra till att lösa de problem som uppkommer i det dagliga arbetet.Utvecklingsarbetet skall främst vara lokalt och en del av den normalaverksamheten i skolan. Föredragande statsrådet betonar sambandet mellanutvecklingsarbete och personalutveckling. Deltagande i utvecklingsarbete är,menar föredraganden, en form av personalutveckling. Syftet medpersonalutbildningen är bl. a. att utveckla verksamheten i skolan. Föredraganden anför slutligen att statsmakterna avsattbetydande ekonomiska resurser för forskning, utvecklingsarbete och insatserför personalens utveckling. I propositionen lämnas en redogörelse för verksamhetensnuvarande omfattning. Kostnaderna för denna uppskattas till sammanlagt drygt470 milj. kr. Sektorsforskningen inom skolområdetmåste enligt föredragande statsrådet vara inriktad mot problem aktualiserade iskolans och vuxenutbildningens vardag eller i arbetet med den långsiktigaplaneringen och uppföljningen av skolreformer. Allmän beteendevetenskaplig,samhällsvetenskaplig och pedagogisk-historisk grundforskning bör inte bedrivasmed de medel som avsätts särskilt för skolforskning. Forskningsverksamheten börvidare vara långsiktig. Den skall vara ett instrument i utveckling av skola ochvuxenutbildning på lång sikt samt belysa problem i och konsekvenser av olikalångsiktiga handlingsalternativ. Föredragande statsrådet understryker i propositionen attdet direkta ansvaret för den konkreta planeringen av skolforskningen bör liggapå sektorsmyndigheten, (), men utgångspunkten måste enligtstatsrådet vara regeringens och ställningstaganden till ochprioriteringar av alternativa program eller planer. 1 propositionen markerasprioriteringsområden för den långsiktiga planeringen av resurserna förskolforskning. I finns, påpekar föredraganden, eU internationelltsett unikt datamaterial i individualstatistiken och s. k. longitudinelltbaserade forskningsresultat om hur olika individer utnyttjar utbildningen.Forskningen på dessa områden, som behöver vidgas och fördjupas, kan ge bl. a.värdefull kunskap om vilka grupper i samhället som utnyttjar utbildningen ochhur utbildningen påverkar individens välfärd. Forskningen bör vidare kunna ge kunskaper som ärvärdefulla dä det gäller att förbättra basfärdigheterna och höjakunskapsstandarden framför ti /81. UbU1980/81:37 6 Instrument för att mätakunskapsutvecklingen i skolan behöver utvecklas och forskningsprojekten börsträcka sig för att kunskapsutvecklingen skall kunna följaskontinuerligt. Läroplansforskning är ett annat viktigt forskningsområde.Sättet att utforma läroplaner och frågan om i vilken utsträckning de slårigenom i undervisningen behöver studeras närmare. Skolreformerna bör också följasupp genom forskning. Utvärderingen av verksamheten inom skola ochvuxenutbildning bör också innefatta studier av de stödjande och styrandeåtgärder som samhället sätter in. Härigenom blir det lättare attvälja instrument för att förändra skolan. Problemställningar kring utbildning- arbetsmarknad - arbetsliv är enligt föredraganden centrala för långsiktigplanering och måste inbegripa de inom vuxenutbildningen prioriterademålgrupperna. Föredraganden str yker under att en bättre kapacitet måste byggasupp för forskning om vuxenutbildningens olika former och målgrupper. 1 propositionen föreslås att godkänner deriktlinjer för skolforskningsområdet som förordats och som i korthetåtergetts. Avslag på propositionen i vad gäller riktlinjer förskolforskningsområdet yrkas i motion 1980/81:2005 (yrkande 1 a). Motionärernaanser att del föreligger en risk för att skolforskningen kommer att styras avden administrativa indelning i sakområden som SÖ föresläs få i proposition1980/ 81: 107. Angelägna forskningsuppgifter kan därigenom komma på mellanhand,menar motionärerna. Utskottet vill understryka vad som anförs i proposition1980/81:97 att utgångspunkten för SÖ:s planering av skolforskningen skall vararegeringens och liksdagens ställningstaganden till och prioriteringar avalternativa program eller planer. SÖ;s organisation kan därmed inte fä varaavgörande för inriktningen av skolforskningen. bör därt'ör avslåyrkande 1 a i motion 1980/81:2005. 1 motion 1980/81: 310 framhålls att det behövs forskningom och utvärdering av språkundervisningen i skolan för alt lärarna skall vetavilka metoder som kan användas i undervisningen för att det bästa resultatetav den skall kunna uppnås. bör begära alt regeringen vidtar åtgärderför att dels utvärdera språkundervisningen i skolan (yrkande 1), dels stimuleraden kvalitativa forskningen inom språkundervisningens område (yrkande 2). Åmnespedagogisk forskning behandlas också i motion1980/81:2003. Forskning kring ämnespedagogik eller ämnesmetodik, dvs. frågan omvilka metoder som bör användas vid undervisning i olika ämnen, bör enligtmotionärerna vara ett prioriterat område för skolforskningen. Utskottet vill med anledning av de nu nämnda motionernaunderstryka vad som anförts i propositionen om alt kunskapsutvecklingen iskolan bör följas kontinuerligt och all forskningen i detta avseende bör kunnage värdefulla kunskaper för att bl. a. höja kunskapsstandarden i skolan. UbU 1980/81:37 7 skottetutgår från att forskningen inte enbart kommer att avse mätnmg av resultat avundervisningen ulan också kommer att inriktas på frågan om vilka metoder sombör användas i undervisningen. Motionerna 1980/ 81: 310 och 1980/81: 2003 börmed hänvisning härtill avslås av . Imotion 1980/81:2014 anförs att del blir nödvändigt att överväga vilkabesparingar som är möjhga att genomföra utan att väsenfiiga politiska målåsidosätts. Värdet av insatta resurser måste vägas mot nyttan av de effektersom uppnås. Hushållningsperspektivet måste därför få ökad tyngd i detoffentliga forsknings- och utvecklingsarbetet. Detta måste enligt motionärenockså gälla skolans område. Frågor om effektivitet och rationellresurshushållning måste därför ges hög prioritet i skolans forsknings- ochutvecklingsarbete. LItskotteterinrar om att forskningsverksamheten enligt förslagen i propositionen skallfå en långsiktigare prägel med mindre inslag än tidigare av snabba beslut ochåtgärder. Det är därvid enligt utskottets mening väsentligt att forskningenkoncentreras pä frågor som bedöms vara av betydelse för framtiden. Forskningeninom skolområdet skall vara ett instrument för utvecklingen av skolan på långsikt. Utskottet finner det naturligt all hushållning med i samhället tillgängligaresurser ingår som en förutsättning bland andra för skolans utveckling.Utskottet föreslår med hänvisning härtill aU avslår motion1980/81:2014. Utskottethar således inget att erinra mot de riktlinjer för skolforskningen som förordasi propositionen och föreslär därför att godkänner dem. I propositionen föreslås godkännariktlinjer beträffande verksamhets- och planeringsformer för skolforskningen.Enligt dessa skall SÖ fortsättningsvis disponera ett särskilt forskningsanslagmed den inriktning av verksamheten som förordats i propositionen och somutskottet tillstyrkt. 1 samband med sina anslagsframställningar skall SÖredovisa alternativa program eller planer för skolforskningen vilka regeringoch riksdag sedan skall ta ställning till. Frånforskningsanslaget bör bestridas kostnader för forskning som utförs på SÖ:suppdrag, huvudsakligen inom högskolan. Även information om forskningen och omresultaten av den bör bekostas från anslaget. Medlen bör enligt propositionenockså användas för visst utvecklingsarbete inom främst vuxenulbildningsområdetoch handikappområdet. InomSÖ finns en pedagogisk nämnd som har lill uppgift att bereda frågor ompedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete (FoU-arbete) samt ha insyn viduppläggningen och genomförandel av olika FoU-projekt. Nämnden har rådgivandefunktion men är också efter delegering beslutande i vissa FoU-frågor. Föredragande statsrådetanför i propositionen att det inte är lyckligt att UbU1980/81:37 8 FoU-arbetet är skilt från SÖ:s övriga verksamhet somfallet är . Eftersom en större del av SÖ:s verksamhet kommeralt bestå av långsiktig planering, uppföljning och utvärdering, krävs allFoU-insal-serna samordnas med och stödjer denna verksamhet. FoU-frågorna bördärför inte behandlas separat inom verket. Föredragande statsrådet föreslår avdenna anledning att den pedagogiska nämnden upphör med utgången av budgetåret1980/81. I mofion 1980/81:2005 ifrågasäUs skolforskningensanknytning lill SÖ. Motionärerna yrkar därför alt de föreslagna riktlinjernaför skolforskningens verksamhets- och planeringsformer avslås (yrkande 1 b)och alt uttalar alt skolforskningen bör beredas av ettparlamentariskt sammansatt organ (yrkande 2). föreslås vidare uttalaatt möjligheterna att vidga skolforskningen utanför traditionellaforskningsorgan bör klariäggas (yrkande 3). En del av forskningsmedlen bör t.ex. kunna tillföras de politiska partierna. Mot bakgrund av den inriktning av skolforskningen motlångsiktiga problemställningar inom skolan som tillstyrkts av utskottet i detföregående finner utskottet det naturligt all den konkreta planeringen avforskningen ligger på sektorsmyndighelen, SÖ. Utskottet delar föredragandestatsrådets uppfattning alt pedagogiska nämnden bör avskaffas och att det fårankomma på SÖ all avgöra om del behövs något särskilt beredningsorgan förverksamheten. Utskottet kan således inte tillstyrka förslaget i motion 1980/81:2005 om ett pariamenlariskl sammansatt organ för beredningen av frågor omskolforskningen. Förslaget i nämnda motion om all undersöka möjligheterna föratt t. ex. tillföra de politiska partierna medel för skolforskning kan utskottetinte ansluta sig lill. Eftersom utskottet inte heller har något att erinra motde förslag som lagts fram i propositionen om verksamhets- och planeringsformeri övrigt för skolforskningen, bör de föreslagna riktlinjerna godkännas avriksdagen och motion 1980/81:2005 yrkandena I b, 2 och 3 avslås av . 3 Vissa tjänster som professor i pedagogik I propositionen behandlarföredragande statsrådet också frågan om vissa tjänster som professor inom detpedagogiska området. Universitets- och högskoleämbetet (UHÅ) har kartlagtbehovet och omfattningen av vuxen-pedagogisk forskning samt undersöktmöjligheterna att nu och i framliden tillgodose kraven på en fast organisationför forskning med vuxenpedago-gisk inriktning. UHÅ har föreslagit alt forskningsorganisationeninom området vuxenpedagogik byggs ut med en ordinarie professur vid högskolanför lärarutbildning i . Som ytterligare ett led i uppbyggandet avdenna forskningsorganisation föreslår UHÅ att den för personligaprofessuren (L 20) i praktisk pedagogik vid i Lin- UbU1980/81:37 9 permanentas i samband med pensioneringunder /82. UHÄ har vidare föreslagit all benämningen pä den efter TorstenHusen ledigblivande professuren (L 22) i pedagogik vid iStockholm i samband med återbesättandet ändras till professur i pedagogik,särskilt internationell och jämförande pedagogik. Föredragande statsrådet anför all behovet av en förstärkningav forskningen inom del vuxenpedagogiska området numera är väl belagt och attdärför en professur i vuxenpedagogik bör inrättas. Eftersom det är väsentligtalt den grundläggande lärarutbildningen med inriktning mot vuxenutbildning kananknytas till forskning inom området, förordar föredraganden att den förMalmquist personliga professuren vid dennes pensionering ersätts av en tjänstsom professor (22) i vuxenpedagogik vid i . Samtidigtbör en lektorstjänst vid högskolan för lärarutbildning i dras in.Den efter Husen ledigblivande professuren i pedagogikvid iStockholm bör vid återbesättande ändras till tjänst som professor i pedagogik,särskilt internationell och jämförande pedagogik. I motion 1980/81:2004 föreslås att professuren ivuxenpedagogik förläggs till högskolan för lärarutbildning i istället för till i . Lärarutbildning med inriktning mottjänstgöring inom vuxenutbildningsområdet bedrivs också vid denna högskola ochdär har utvecklats en forskning inom det vuxenpedagogiska området som behöverdet stöd en tjänst som professor ger. En professur i vuxenpedagogik bör enligt motion1980/81:2002 inrättas vid högskolan för lärarutbildning i . Förslagetförs enligt motionärerna fram mot bakgrund av att det finns eninternationellt erkänd vuxenpedagogisk forskning med en av högskolan inrättadextra tjänst som professor som bas. Fortsatt forskning bör enligt motionärernasäkerställas genom att en ordinarie professur inrättas. Enligt motion 1980/81:2001 bör den vuxenpedagogiskaforskningen förstärkas ytterligare genom att så snart en tjänst som professori pedagogik blir ledig denna vid återbesättande inriktas mot vuxenpedagogik ochplaceras vid högskolan för lärarutbildning i (yrkande 9). Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attden vuxenpedagogiska forskningen behöver förstärkas genom inrättande av entjänst som professor i vuxenpedagogik. Vad angår den pedagogiska forskningen iStockholm vill utskottet understryka vad som framhållits i propositionen omvikten av att de fem befintliga tjänsterna som professor i pedagogik ses som ensamlad resurs oavsett om de är förlagda till skilda högskoleenheter. Medbeaktande härav och med hänsyn till det statsfinansiella läget anser utskottetatt någon ytterligare tjänst som professor i pedagogik inte nu bör inrättas iStockholm. Utskottet finner det värdefullt att den internationellt inriktadeforskningsverksamhet som vuxit fram under Husens tid som UbU1980/81:37 10 professor kan fortsätta och ansluter sig därför tillförslaget i propositionen om ett bemyndigande för regeringen att ändrabenämningen av denna tjänst i enlighet härmed. Mot denna bakgrund talar starkaskäl för att en tjänst som professor i vuxenpedagogik inrättas i . Därbedrivs, som anförts i propositionen, lärarutbildning för vuxenutbildning ochde fasta resurserna för forskning i pedagogik är, när personligaprofessur dras in. Utskottet ansluter sig därför tillregeringens förslag om inrättande av en tjänst som professor i vuxenpedagogikvid i . Motionerna 1980/81:2002 och 1980/ 81:2004 börmed hänvisning till vad utskottet nu anfört avslås av . Vad angår det uttalande frän sida som föresläsi motion 1980/ 81:2001 anser utskottet att frågan omen förändrad inriktningeller lokalisering av ledigblivande tjänster som professor i pedagogik fårprövas i det reguljära planerings- och budgetarbetet. Motion 1980/81:2001yrkande 9 bör därför avslås av . Lokalt utvecklingsarbete är enligtpropositionen en sammanfattande beteckning på alla de åtgärder i en skola somsyftar till att utveckla den egna verksamheten. Det lokala utvecklingsarbetetbör enligt föredragande statsrådet få sin kraft och sin inriktning utifrån debehov och de problem som finns i den enskilda skolan. Arbetet skall vara en delav verksamheten i skolan och kan gälla alla områden av utbildningsverksamheten.Det får emellertid inte, vilket föredragande statsrådet betonar, varavillkorslöst. Det måste bedrivas i den riktning som läroplanerna och målen förutbildningen i övrigt anger och detta måste ske med en viss grad avsystematik, utifrån medvetna motiv, med bestämda syften och med en medvetenplanering. Inom den r"am som staten ger i form av mål och riktlinjer,tim-och kursplaner m. m. ankommer det alltså på den lokala nivån att utformasitt eget lokala utvecklingsarbete. har det funnits regionala organ,regionskollegierna, för bl. a. vissa samordnande uppgifter i forsknings- ochutvecklingsarbetet inom skolan och i lärarutbildningen.