bet · G401NU60 · 1980-12-31 00:00:00 — I proposifionen påpekas (s. 86) attväxthusodlingen inom trädgårdsnäringen i flera avseenden har en särställning ienergihänseende bland våra näringar. Energikostnaderna uppgår till mellan 30och av de totala kostnaderna. Omfattande investeringar för energihushållningbehövs. Visst statligt stöd lämnas också. Inom energiforskningsprogrammetlämnas stöd bl. a. till projekt som syftar till att förbättra växthusen ienergihänseende. Beträffande de förslag till konkreta åtgärder sommotionärerna lagt fram har utskottet inhämtat att tillsammans medTrädgårdsnäringens riksförbund och , en odlarorganisation med drygt800 medlemsföretag i och angränsande landskap, genomför enförprojektering av en växthusanläggning om 10 000 m där uppvärmningen ihuvudsak skall ske med värmepump. Grundtanken med projektet är att finna engenerell metod att utnyttja spillvärme för växthusuppvärmning. Tänkbarlokalisering för sådana anläggningar är större reningsverk, vissa industrieroch kondenskraftverk. Förprojekteringen kommer att vara klar under juni månad.Därefter kommer beslut att fattas om genomförande. Utskottet utgår från att berörda myndigheter ochorganisationer följer utvecklingen och vidtar erforderliga åtgärder. Motionernabör enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd från sida. Med hänvisning till vad som anförts i det föregåendetillstyrker utskottet vad som förordas i propositionen om fjärrvärmeutbyggnadoch fjärrvärmesystemens försörjning med bränslen. I motion 1980/81:1999 (vpk) hävdas att den konventionellahögtempere-rade och storskaliga fjärrvärmen försämrar de ekonomiskaförutsättningarna för hushållningsåtgärder och för införande av solvärme ochvärmepumpar. Motionärerna menar att de långsiktiga energipolitiska målen bättreskulle NU1980/81:60 87 uppfyllas i ett småskaligt system, ett slagsnärvärmesystem. Systemet skulle bygga på en värmecentral som försörjer ca50-500 lägenheter. bör enligt mofionen uttala sig för att ennärvärmegrupp eller motsvarande bildas med uppgift att på alla sätt stödjanärvärmeidén. Denna närvärmegrupp skulle kunna bildas inom det energiverk somföreslås i propositionen. Utskottet vill erinra om att föredraganden i propositionenuttalar (s. 228) att det är angeläget att möjligheterna att introducerasolvärme, spillvärme och värmepumpar i fjärrvärmesystem i större utsträckningän undersöks vid planeringen av nya, framför allt mindre fjärrvärmenätoch vid ombyggnad av befintliga system. Mot denna bakgrund räknar utskottet medatt de synpunkter som anförs i motionen kommer att uppmärksammas i detfortsatta energipolitiska arbetet. En särskild framställning från riksdagenssida synes inte påkallad. Genom lagen (1978:160) om vissarörledningar, den s. k. rörledningslagen, har ett koncessionssystem införts ifråga om rörledningar för transport av råolja, naturgas och liknande produkter.Rörledningar för transport av hetvatten omfattas inte av dettakoncessionssystem. uttalade, när regeringens förslag tillrörledningslag antogs, att det kunde komma att visa sig motiverat med enkomplettering av lagen på denna punkt. I propositionen föreslås nu att ävenrörledningar för fjärrvärme skall vara underkastade koncessionskrav under sammabetingelser som råolje- och naturgasledningar, dvs. a. att de har en längdav . Samhället får därigenom möjlighet till en samlad prövning avderas tillkomst och förläggning. Med en redaktionell ändring tillstyrkerutskottet regeringens förslag till ändring i rörledningslagen. Utskottettillstyrker också det därmed sammanhängande förslaget till lag om ändring ilagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar hi. I motion 1980/81:1964 framställs önskemålet att riksdagenhos regeringen skall begära förslag som garanterar en samordning av den fysiskaplaneringen enligt byggnadslagstiftningen m. m. med koncessionsprövning enligtrörledningslagen. konstaterar i sitt yttrande att motionärernasintresse delvis är tillgodosett genom en tidigare meningsyttring av ,gällande arbetet på en ny byggnadslagstiftning. Enligt civilutskottet böremellertid också övervägas att inom den nuvarande lagstiftningens ram skapahandläggningsregler med samma syfte. delar civilutskottetsuppfattning på denna punkt och föreslår att gör ett uttalande avdenna innebörd. Med utgångspunkt i de förslag somhar lagts fram av elanvändningskommittén (ELAK) tar regeringen ställning tillmöjligheten att använda tillgänglig elkapacitet för att ersätta olja viduppvärmning. Utskottet behandlar förslagen i den del som. rör användning av elenergii stora elpannor, i fjärrvärmenät och i fastigheter med små och medelstorapannor samt inom industrin. Till den del som förslagen i propositionen avseranvändning av direktverkande elradiatorer i bostäder behandlas de avcivilutskottet i betänkandet CU 1980/81:37. Föredraganden uttalar (s. 253) att den tillgängligaelkapaciteten bör användas för att på effektivaste möjliga sätt ersätta oljavid uppvärmning. Han räknar med att elvärme och år1990 bör kunna användas för att ersätta olja. Det skulle vara möjligt att redanfrån använda ca el i stora elpannor i fjärrvärmenät ochinom industrin då enbart vattenkraft och kärnkraft svarar förelproduktionen. Föredraganden understryker att stora elpannor som ersättertung eldningsolja bör användas endast i den mån vattenkrafts- ochkärnkraftsproduktionen inte helt erfordras för elvärme som ersätter lätteldningsolja. I små och medelstora pannor bedöms el kunna ersätta olja ien omfattning av och . Utskottet har ingenting att erinra mot vad som anförs ipropositionen i här berörd del. I propositionen redovisas (s. att det pågår utvecklingsarbete av ohka slag inom värmepumpsområdet bl. a.med att studera inverkan på kraftsystemet av en större satsning på värmepumpar.Föredraganden anför att det är angeläget att satsningar görs på skilda områdenför att skapa bästa möjliga beslutsunderlag för en mera omfattande introduktionav värmepumpar. Förutom utveckling och introduktion av olika typer avvärmepumpar nämns även utveckling av distributionssystem för låga temperaturer. Utvecklingen av värmepumpar beräknas ske i sådan takt attdet skall vara möjligt att erhålla ca värme från värmepumpar.Härför krävs dock en insats av drivenergi. Om stora eldrivna värmepumparskulle komma att utnyttjas i fjärrvärmesystem skulle ytterligare kvantiteterolja kunna ersättas genom användning av värmepumpar. I motion 1980/81:1976 (s) föreslås att skallbegära att regeringen skyndsamt redovisar sin syn på värmepumparnas möjligheteratt bidra till landets och speciellt storstädernas värmeförsörjning.Motionärerna delar regeringens uppfattning att eldrivna värmepumpar bör kunnautnyttjas i fjärrvärmesystemen. De efterlyser en redovisning i energibalansernaav den NU1980/81:60 89 andel värme som värmepumparna kan ge . Motionärernahävdar att det totala bidraget från värmepumpar skulle kunna uppgå till30 TWh. För anger de som ett möjligt energitillskott ochför och lika mycket. Därtill räknar de med att samma möjligheterfinns i andra större städer. Med hänvisning till denna beräkning frågarmotionärerna dels vilket underlag regeringen har för beräkningar avvärmepumparnas mycket stora möjligheter, dels varför det totala bidraget frånvärmepumpar inte redovisas i regeringens balanser. De beräkningar och antaganden som görs i motion1980/81:1976 (s) är mycket långtgående, och det är enligt utskottets meningsvårt att finna något stöd för dem vare sig i propositionen eller i deutredningar bl. a. av oljeersättningsdelegationen som ligger till grund förregeringens bedömning. Utskottet har genom flera uppvaktningar, bl. a. avföreträdare för industriförbundet, vattenfallsverket och ,fått information om utvecklingen på värmepumpsområdet. Utskottet anser attutvecklingen och den praktiska användningen av värmepumpstekniken bör få alltnödvändigt stöd. I vissa kommuner bl. a. i finns det planerpå att införa värmepumpar i fjärrvärmesystemen. Genom sådana anläggningar kanman bl. a. vinna värdefulla erfarenheter för det fortsatta utvecklingsarbetetpå detta område, vilket även kan vara av allmän betydelse för svensk industri. Med hänsyn till vad som anförts finner utskottet att ensärskild framställning till regeringen enligt det nu ifrågavarandemotionsyrkandet inte är påkallad. I motion 1980/81:1399, som har väckts , hemställs att skall uttala att utveckling avvärmeåtervinningsaggregat och värmepumpar skall påskyndas för att importen avolja eller av andra tekniska oljesubstitut skall begränsas. Med hänsyn till vadsom anförts i det föregående finner utskottet att motionen i allt väsentligt ärtillgodosedd. Den avstyrks alltså. I mofion 1980/81:1987 anförs att det, om förnybaraenergikällor som solenergi och spillvärme skall kunna utnyttjas effektivt och iökad utsträckning, krävs hushållning med energikvalitet. Motionärerna beskriverenergikvalitet med att "energi med hög temperatur har högre kvalitet änenergi med lägre temperatur". De hävdar att solvärme och spillvärmeutnyttjas effektivare ju lägre temperaturer som erfordras. Enligt mofionärernabör man för att rätt kunna utnyttja värmepumpar, solenergi och spillvärme sökasänka framledningstemperaturen även i fjärrvärmesystemen. C borde utgöranorm vid ny- och utbyggnad av fjärrvärmenät. Motionärerna förordar attplanverket skall få i uppdrag att utarbeta nya normbestämmelser med beaktandeav dessa synpunkter. De erinrar även om värmepumparnas höga bränsleeffekt,vilken skulle göra dem ekonomiskt intressanta för framtidens värmeproduktion.Motionärerna hemställer att NU1980/81:60 90 skall som sin mening ge regeringen till kännavad som i mofionen anförts om hushållning med energikvalitet och behovet av nyanormbestämmelser vid ny- och utbyggnad av fjärrvärmesystem. I propositionen redovisas att vattenburen elvärme - liksomandra vattenburna värmesystem - kan, om systemet dimensioneras för lågframledningstemperatur utan genomgripande insatser i själva radiatorsystemet,anpassas så att alternativa uppvärmningsformer, t. ex. solvärme och/ellervärmepump, senare kan införas. har i en utredning omanpassningsbara uppvärmningssystem föreslagit att alla tillkommandeuppvärmningssystem skall dimensioneras för en framledningstemperatur som inteöverstiger C. Detta förslag har tagits upp av ELAK, som föreslår atttillkommande vattenburna system skall dimensioneras enligt 60-40°.Civilutskottet har behandlat denna fråga i betänkande CU 1980/ 81:37. Utskottet har i flera sammanhang i det föregående framhållitatt det är viktigt att alla möjligheter att spara energi och att främjaintroduktion på bred front av alternativa energikällor tas till vara. Utskotteträknar med att ansvariga myndigheter och organ uppmärksammar de synpunkter somhar tagits upp i motionen. Med hänsyn härtill anser utskottet inte att detfinns anledning för att göra en sådan framställning till regeringensom önskas i motion 1980/81:1987. I propositionen (s. 271) redovisasatt elanvändningen inkl. överföringsförluster preliminärtberäknas uppgå till . har elanvändningen ökatmed i genomsnitt . energipolitiska beslut sattes sommål för användningen av elenergi att ökningen skulle begränsas till igenomsnitt högst t. o. m. mot under 1960-talet.Elkonsumtionen täcks till med vattenkraft, med kärnkraft och ca10 % med oljebaserad el i huvudsak från mottrycksverk. Föredraganden anför atttillgången på elenergi torde vara god . Detta förklaras av denunder senare år effektivare energianvändningen och oförutsett låga ökningstakteni samhällsekonomin. I propositionen föreslås att skall godkänna vissariktlinjer för elanvändningspolitiken . Dessa riktiinjer innebär i huvudsak följande. Denlångsiktiga elförsörjningen bör inriktas främst på att tillgodose behov av elför drift och belysning inom industrin, i transportsektorn och i bostäder ochlokaler. Den därefter tillgängliga elkraften bör användas för att spara oljavid uppvärmning. Den slutliga elanvändning som bedöms mer eller mindrenödvändig för att upprätthålla sysselsättning och välfärd bedöms uppgå till103-109 TWh år NU1980/81:60 91 Detta motsvarar en produktionskapacitet om 113-120TWh. En utgångspunkt för beräkning av det tillgängliga utrymmet föroljebesparande elanvändning bör vara att oljekondenskraftverk och gasturbinernormalt inte skall användas. bör produktionskapaciteten undermedelårsförhållanden exkl. oljekondens och gasturbiner kunna uppgå till132-138 TWh. Detta motsvarar en nivå för slutlig elanvändning på 120-125 TWh.Med en beräknad produktionskapacitet på bedöms kunnaanvändas för att spara olja. Utöver pågående utbyggnad av kärnkraften och en vissutbyggnad av vattenkraften räknar regeringen med endast en mindre utbyggnad avelproduktionen . Produktionstillskotten kommer främst frånmottryckskraft i kraftvärmeverk och från industriell mottryckskraft, i bådafallen producerad genom eldning med fasta bränslen, samt från vindkraft.Därtill kommer en omfattande ombyggnad av de oljeeldade kraftvärmeverkentill eldning med fast bränsle. Enligt propositionen bör ca tvåtredjedelar vara ombyggda till eldning med kol, torv eller flis. Några invändningar mot dessa riktlinjer har inte rests. Degodtas också av utskottet. Socialdemokraterna kritiserar emellertid regeringen föratt anlägga ett alltför snävt tidsperspektiv. I motion 1980/81:1976 säger deatt det är anmärkningsvärt att regeringen inte ens försöker presentera en skisstill elbalans för tiden . Då det tar att planera ochbygga större energianläggningar måste energiförsörjningen planeras i ett långtperspektiv. Motionärerna begär att "regeringen skall presenterariktlinjer för 1990-talets elanvändningspolitik. a. det skälet att kärnkraften enligt riksdagensbeslut skall börja avvecklas har utskottet i det föregåendeuttalat sig för en parlamentarisk kommitté. Utifrån ett långsiktigt perspektivkan denna analysera olika åtgärder som kan bli aktuella för att säkrakärnkraftens avveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. I kommitténsuppdrag bör även ingå att överväga vilket bidrag som bl. a. vattenkraft kan getill energiförsörjningen i ett längre perspektiv. Med hänsyn härtill räknar utskottetmed att frågan om riktlinjer för elanvändningspolitiken kankomma att behandlas av den parlamentariska kommittén. Motionsyrkandet geralltså inte anledning till någon åtgärd. I propositionen (s, 282) beräknasatt vattenkraften skall ge ett tillskott till energibalansen på ,F, n. uppgår vattenkraftsproduktionen till ca mednormal vattentillrinning. Regeringen anser att det är rimligt att räkna med ochsträva efter att utbyggnader av nya vattenkraftstationer motsvarande ettproduktionstillskott av 2 till NU1980/81:60 92 inleds utöver redan pågående ellerbeslutade utbyggnader. Häri inkluderas även tillskotten från småvattenkraftverk med en effekt av 100-1500 kW. Vidare beräknas att ett tillskottav ca kan åstadkommas genom ett effektivare utnyttjande av de befintligavattenkraftstationerna. När här berörda anläggningar har tagits i drift,vilket i sin helhet torde kunna ske först , skulle den totalavattenkraftsproduktionen uppgå till ca . I propositionen erinras om att1975 års energipolitiska beslut innebar att 1985 skulleingå vattenkraft. (NU 1975:30) konstaterade då att detrådde viss tveksamhet om möjligheterna att fram ökavattenkraftsproduktionen från 61 till . Föredraganden understryker att regeringens beräkningförutsätter att åtskilliga av de projekt som aktualiseras ocksåblir utförda. Han betecknar det som angeläget och rimligt att det långsiktigakraftförsörj-ningsintresset tillmäts så stor vikt vid avgörandet av devattenkraftsärenden som kommer att aktualiseras i deälvsträckor som inte har undantagits från prövning att den förordadeutbyggnaden verkligen kommer till stånd. anses därför en uppföljning avlämnade tillstånd till utbyggnader böra göras. Det aviseras att regeringen dåkan komma att lägga fram kompletterande förslag så att det föreslagnatillskottet från vattenkraften kan uppnås. Beräkningarna av vattenkraftsutbyggnaden under 1980-talettas upp i flera motioner. Socialdemokraterna anför i motion 1980/81:1976 att det nuinte verkar möjligt att uppnå målet enligt riksdagsbeslutet om år 1990.De hävdar vidare att någon enstaka större utbyggnad är att föredra framför ettstort antal ingrepp i mindre vattendrag. Denna ståndpunkt har dock avvisats avriksdagens majoritet, framhåller de. Motionärernas hemställan går ut på attriksdagen skall begära en plan med riktlinjer för hur riksdagsbeslutet omvattenkraftens utbyggnad till skall kunna uppnås. 1 motion 1980/81:395 anförs att det är ekonomiskt,energipolitiskt och industripolitiskt angeläget att uttalar sig föratt målet för den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden skall vara att minst 65 TWhper år skall produceras . Motionärerna föreslår att ett sådant uttalanderiktas till regeringen. I motion 1980/81:1994 yrkas att skall uttala attplaneringen av vattenkraftsutbyggnaden skall utgå ifrån att nuvarande ochlovgiven vattenkraft ger normal årsprodukfion av . Det är angeläget attnivån för vattenkraftsproduktionen med nuvarande planerade och lovgivna utbyggnadpreciseras, menar motionärerna. behandlar i sitt yttrande bl. a.möjligheterna att uppnå målet för vattenkraftsproduktionen och de krav somriktlinjerna för den fysiska riksplaneringen ställer. NU1980/81:60 93 det i propositionen om bedömningen av vattenkraftsärenden.Civilutskottet anför i detta sammanhang bl. a. följande: Det torde vara i sak ostridigt attramen för den möjliga utbyggnaden läggs fast ytterst genom riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen och vattenlagens tillåtlighetsregler i förening . Därtill kommer att ansökningar om tillstånd tillutbyggnad av naturliga skäl aktualiseras som sökandena finnerförenliga med sina intressen. konstaterar för sindel att övervägandena knappast kan utgå från annat än av hittillsgodtagna riktlinjer för den fysiska riksplaneringen och från den nuvarandevattenlagens prövningsregler. har i betänkande 1980/81:31påpekat att inte heller regeringens dispensmöjligheter kan generellt vidgasgenom energipolitiska uttalanden -regeringen är bunden inom ramen för sedvanligtolkning av gällande lagreglering av dispensmöjligheterna. har tillförts uppgifter om de ärenden somf. n. prövas av regeringen och om de ansökningar som kan väntas. Dessauppgifter har enligt civilutskottets mening inte entydigt gett vid handen - utan ändrade riktlinjer för den fysiska riksplaneringen, ändradetillåtlighetsregler i vattenlagen eller avsiktligt ändrade dispensregler - medsäkerhet kan uppnå en total vattenkraftproduktion om 66TWh och, än mindre, attvattenkraften ger ett tillskott av . Enligt civilutskottets mening bör näringsutskottet betonaenergiministerns uttalanden att de angivna tillförselnivåerna inte börbetraktas som fastställda mål. För den händelse att önskar vidgautbyggnaden av vattenkraften står endast till buds konkreta beslut antingen avvissa angivna älvsträckor inte längre skall vara undantagna från utbyggnadeller att ändra vattenlagen så att de motstående intressena tillmäts en mindrevikt. Sannolikheten av att skall fatta sådana beslut bör inte bedömasi detta sammanhang. Om näringsutskottet utgår från nu gällande regler bör ienergibalansen ingå ett troligt tillskott från vattenkraften som någotunderstiger . Denna marginella osäkerhet torde inte ge energibalansernamindre värde. Markeringen bör göras för att stryka under att talet ärett i viss mån osäkert resultat av beräkningar av tillgänglig vattenkraft ochinte en utgångspunkt för att besluta om vilken vattenkraft som skall varatillgänglig. konstaterar att deintressen som kommer till uttryck i det berörda yrkandet i motion 1980/81:1994blir tillgodosedda om näringsutskottet och ansluter sig tillcivilutskottets resonemang. Även när det gäller förslaget i motion 1980/81:1976 (s) omen plan för vattenkraftsutbyggnaden anser civilutskottets majoritet att syftetmed detta blir tillgodosett om ansluter sig till civilutskottets nyssredovisade uppfattning. Socialdemokraterna i civilutskottet anser däremot attett förslag till utbyggnadsplan bör utarbetas. I fråga omvattenkraftsutbyggnaden uttalar de att det fortfarande bör hävdas att ett stortingrepp är bättre än många små ingrepp som direkt berör ett stort antalmänniskor. Näringsutskottetanser att det är viktigt att hålla i minnet att, som NU1980/81:60 94 civilutskottet påpekar, endast konkreta beslut står tillbuds om önskar vidga utbyggnaden av vattenkraften. Dessa beslut kangå ut på antingen att vissa angivna älvsträckor inte längre skall varaundantagna från utbyggnad eller att vattenlagen ändras så att de motståendeintressena tillmäts en mindre vikt. finner inte anledning att ifrågasättacivilutskottets bedömning att med nu gällande regler vattenkraftsproduktionen år1990 kommer att ligga något under . Detta tal bör ses som ett i viss månosäkert resultat av beräkningar av tillgänglig vattenkraft och inte enutgångspunkt för beslut om vilken vattenkraft som skall vara tillgänglig.Utskottet föreslår att i ett uttalande till regeringen ansluter tillvad utskottet här har anfört om utbyggnad av vattenkraftsproduktionen. Med hänvisning till det nu sagda avstyrker utskottetmotion / 81:395. Vad avser det angivna yrkandet i motion 1980/81:1994instämmer utskottet i vad civilutskottet har anfört. Även detta yrkandeavstyrks alltså. Vad avser önskemålet i motion 1980/81:1976 (s) om en planför vattenkraftsutbyggnaden hänvisar näringsutskottet till sitt tidigareuttalande om att den föreslagna parlamentariska kommittén kan komma attöverväga frågor rörande vattenkraftens utbyggnad i det längre perspektivet.Utvecklingen i det korta och medellånga perspektivet kommer enligtpropositionen att följas uppmärksamt av regeringen. Så aviseras att regeringen- om det skulle visa sig nödvändigt - kommer att förelägga riksdagenkompletterande förslag rörande vattenkraftsutbyggnaden. Mot denna bakgrundanser utskottet inte att det här aktuella motionsyrkandet bör föranleda någonåtgärd. I motion 1980/81:1994 föreslås även att skalluttala att den utökning av vattenkraftsproduktionen som bör ske under1980-talet i första hand bör åstadkommas genom effektiviseringar i befintligakraftstationer. påpekar att en meningsyttring av enligtdetta yrkande torde vara svår att verkställa utan konkretioner i fråga omönskade beslut. vill erinra om att regeringen räknar med attett effektivare utnyttjande av de befintliga vattenkraftstationerna skall geett produktionstillskott av ca . Utskottet finner inte att motionsyrkandetbör föranleda någon åtgärd från sida. Vattenkraftsutbyggnaden bör begränsastill okontroversiella projekt, minikraftverk samt effektiviseringar avbefintliga vattenkraftverk, uttalas i motion 1980/81:1986. Medokontroversiella projekt avser motionärerna sådana vattenkraftsutbyggnader somvarken kammarkollegiet, eller berörd kommun motsättersig. De bedömer att man härigenom skulle uppnå ett tillskott på ca under1980-talet utöver nu utbyggd eller lovgiven produktion. I motionen hemställsatt skall avslå propositionen i här aktuell del samt uttala sig förde i motionen förordade riktlinjerna för utbyggnaden av vattenkraften. NU1980/81:60 95 hänvisning till vad som anförts i det föregående avstyrkerutskottet motion 1980/81:1986. I motion 1980/81:336 önskas att skall uttala attvattenkraften bör byggas ut i den utsträckning som är ekonomiskt lönsam. 1propositionen anges att den tekniskt utbyggbara vattenkraften har uppskattatsmotsvara en årlig energiproduktion av ca . De utbyggnadsvärdavattenkraftsresurserna, dvs. de resurser som kan tillgodogöras i rationellaanläggningar, har bedömts uppgå fill ca . Av de återståendeutbyggnadsvärda vattenkraftsresurserna faller hälften eller ca påde fyra outbyggda huvudälvarna i , dvs. , och älvarsamt . Utskottet vill erinra om civilutskottets uttalande att övervägandenom vattenkraftsutbyggnaden knappast kan utgå från annat än av riksdagenhitfills godtagna riktlinjer för den fysiska riksplaneringen och från dennuvarande vattenlagens prövningsregler. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionsyrkandet.