bet · G401NU10 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:10 över motion om lagstiftning mot multinationella företag I motion 1979/80:1789 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om multinationella företag i enlighet med vad som anförts imotionen. Motionärerna tar upp demultinationella företagens betydelse för olika länders sysselsättning ochekonomi. De förordar skärpning av den lagstiftning som reglerar dessa företagsverksamhet i . 1 första hand är det viktigt, uttalar motionärerna, attden samhälleliga och fackliga insynen i de utländska multinationella företagsom är verksamma i blir lika stor som den skulle ha varit om företagethade varit svenskt. Motionärerna anser att de riktlinjer för multinationellaföretag som har utarbetats inom bör- med vissa skärpningar- läggas till grundför en svensk lagstiftning. En lagstiftning om de multinationella företagen börenligt motionärerna också innefatta regler för etablering i . 1 såväl svenskt som internationelltspråkbruk förekommer ofta termen multinationellt företag (MNF). Inom FN användsnumera begreppet trans-nationelli företag (TNF). Ett annat vanligt uttryck ärinternationell koncern. 1 den fortsatta framställningen används de trebegreppen synonymt i den huvudsakliga betydelsen av en koncern där åtminstone någonkoncernenhet driver verksamhet i annat land än moderbolaget. En utförligarediskussion kring de tre här nämnda begreppen finns i betänkandet (SOU 1978:73)Kontroll av utländsk företagsetablering i m. m. (s. 131 f.). riktlinjer för multinationella företag, m. m. deklaration och beslut om internationellainvesteringar och muluna-tionella företag Organisationen för , ekonomisktsamarbete och utveckling () bildades och är ett samarbetsorgan förde västeuropeiska länderna samt . , ochNya i frågor rörande ekonomisk politik i vidsträckt mening. 1 1980/81. NU 1980/81:10 2 rådet, vars sanimantriiden kan ha karaktären avministermöten eller utgöras av möten mellan ständiga ombud, ochexekutivkommittén. Arbetet inom organisationen är fördelat på ett stort antalfackkommittéer. Till är vidare knutna tvä rådgivande kommittéer. TradeUnion and () med fackliga företrädare och Business andIndustry () med företrädare för näringslivet. antog är 1961 en kapitalliberaliscringsstadga, sombl. a. reglerar internationella direktinvesteringar. Enligt stadgans artikel 1a åtar sig medlemsstat att fortlöpande avskaffa restriktioner förkapitalrörelser i den utsträckning det är nödvändigt för effektivt ekonomisktsamarbete Det finns emellertid möjligheter att göra sådana undantag som tillviss del kan minska ett lands förpliktelser enligt stadgan. Den internationella debatten om demultinationella företagens verksamhet ledde bl, a, till att diskussioner togsupp inom om utarbetandet av en s, k. uppförandekod för multinationellaföretag. Under dessa diskussioner väcktes tanken att också medlemsstaternasagerande gentemot företagen borde beaktas. På grundval av ett omfattande arbete inom olika organ hosOECD - bl. a. en särskild kommitté för internationella investeringar ochmultinationella företag () - antog regeringarna i organisationensmedlemsländer (utom ) en deklaration om internationellainvesteringar och multinationella företag. Regeringen har i en särskildförordning (SFS 1976:1111) givit till känna att har antagit deklarationen. I deklarationen ingår fem huvudpunkter. Dessa ärRiktlinjer för multinationella företag (1), Nationell behandling (II).Främjande och hämmande åtgärder avseende internationella investeringar (III),Samrådsprocedurer (IV) ochÖversyn CV). Deklarationen innebär bl. a. att regeringarna rekommenderarmultinationella företag som arbetar inom deras territorier att följa deriktlinjer som återfinns i en bilaga till deklarationen. 1 ingressen tillriktlinjerna sägs bl. a. att dessa är frivilliga till sin karaktär och ej kangenomdrivas på rättslig väg. Riktlinjerna är indelade i sju avsnitt, nämligen allmännaprinciper, information, konkurrens, finansiering, beskattning, sysselsättningoch arbetsmarknadsfrågor samt vetenskap och teknologi. En inofficiell svensk översättning av deklarationen ochriktlinjerna har publicerats av industridepartementet (se vidarenedan). 1 enlighet med huvudpunkt V deklarationverkställdes inom en översyn av riktlinjerna och besluten. a. den rapport från den tidigare nämnda som liggertill grund för översynen - har publicerats under titeln - Review of the 1976 Declaration andDecisions (1979). Industridepartementet har utgett skriften"Internationella investeringar och multinationella företag - Översyn av1976 års deklaration och NU 1980/81:10 3 Denna innehåller bl. a. en sammanfattning avkommittérapporten och de ändringar som regeringarna gjorde i riktlinjerna förmultinationella företag. I publikationen återfinns också den ovan nämndainofficiella översättningen av deklarationen och riktlinjerna och i anslutningdärtill en sammanfattning av de förklarande kommentarer till riktlinjerna somkommittén funnit skäl att göra mot bakgrund av de erfarenheter man fått avriktlinjernas hittillsvarande tillämpning. Dessa kommentarer "har tillsyfte att mer i detalj bestämma riktlinjernas omfattning och betydelse men inteatt ändra själva innehållet" (industridepartementets sammanfattning s. 4). I det fortsatta uppföljningsarbetet avser kommittén -enligt industridepartementets sammanfattning - att lägga stor vikt vid detstöd som lämnas från MNF både individuellt och genom deras organisationer.Företagen rekommenderas att offentligt, företrädesvis i sina årsrapporter,förklara att de accepterar riktlinjerna. De uppmanas vidare att iårsrapporterna fortlöpande rapportera om sina erfarenheter av riktlinjerna,vilket kan innefatta uppgifter om åtgärder vidtagna i syfte att tillämpa demsamt eventuella svårigheter i detta hänseende. Medlemsregeringarna kommer ocksåatt genom lämpliga åtgärder och arrangemang underlätta hanteringen av frågorsom berör riktlinjerna. Mot bakgrund av vad som anförs i motion 1979/80:1789rörande samhällelig och facklig insyn i utlandsägda multinationella företag medverksamhet i kan påpekas att bl. a. avsnitten "Information"och "Sysselsättning och arbetsmarknadsfrågor" i riktlinjerna harförsetts med förklarande kommentarer. En sammanfattande översättning av dessakommentarer ingår också i industridepartementets nämnda skrift (s. 25-36). Behandlingen av MNF-frågor inom vissa OECD-kommittéer Internationella investeringar ochmultinationella företags verksamhet är föremål för uppmärksamhet vid en rad avOECD:s kommittéer. Den centrala och samordnande uppgiften på detta områdeankommer, som förut antytts, på den s. k. . Många av de övrigakommittéerna behandlar olika aspekter på multinationella företag, bl. a.förhållandet mellan dessa och . Flertalet kommittéer är emellertidinriktade på frågor om direktinvesteringar och multinationella företagsverksamhet i industriländerna. Till dessa kommittéer hör industrikommittén,konkurrensbegränsningskommittén, skattekommittén, kommittén för vetenskap ochteknologi samt kommittén för osynliga transaktioner och betalningar. Enöversiktlig redogörelse för arbetet inom bl. a. de nämnda kommittéerna harutarbetats av utredningen om utländska övertaganden av svenska företag ochpublicerats i betänkandet (SOU 1978:73) Kontroll av utländsk företagsetableringi m. m. (s. 206-211). r 1980/81. NU 1980/81:10 4 Behandlingen av MNF-frågor inom vissa övrigamellanstatliga organisationer I betänkandet (SOU 1978:73)Kontroll av utländsk företagsetablering i m. m. finns en redovisning avdet arbete med MNF-frågor som bedrivs inom olika mellanstatliga organisationer.Den följande redogörelsen utgör en starkt förkortad version av utredningensredovisning. På vissa punkter har framställningen dock aktualiserats. Ekonomiska och sociala rådet(ECOSOC) är ett av . ECOSOC har till uppgift att åstadkommainternationell samverkan vid lösande av mellanfolkliga problem av ekonomisk,social, kulturell och humanitär art. uppdrog ECOSOC åt en s. k. "group of eminentpersons" att studera de transnationella företagens betydelse för denekonomiska utvecklingen, särskilt i utvecklingsländer, och för deinternationella relationerna. På grundval av eminentgruppens arbete inrättadeECOSOC en mellanstatlig kommission för transnationella företag och etts. k. center för transnationella företag. Särskilda expertgrupper inom ECOSOCbehandlar bl. a. frågor om internationell standard för ekonomisk redovisningoch om korrupta affärsmetoder. Kommissionen för transnationella företag består av 48medlemmar, däribland , Enligt kommissionens fastställdaarbetsprogram skall uppgiften att utforma en s. k. uppförandekod förtransnationella företag ges högsta prioritet. Arbetet med ett kodutkast pågårinom ramen för en mellanstatlig arbetsgrupp. Gruppens förslag avses föreliggaunder . Som underlag har centret för transnationella företag avgivitvissa rapporter. Synpunkter och förslag rörande kodarbetet från olika stateroch internationella organisationer har också dokumenterats. () är för socialpolitik ocharbetsmarknadsfrågor. har en för FN-organ unik trepartsstruktur. Varjemedlemsstat deltar nämligen med regerings-, arbetsgivar-och arbetstagarombud, lLO:s befattning med MNF-problematiken omfattar numera ett30-tal forsknings- och utredningsprojekt. antog styrelsen för entrepartisk deklaration om riktlinjer angående multinationella företag ochsocialpolitik. Enligt punkt 7 i deklarationen uppställer denna riktlinjer påområdena för sysselsättning, utbildning, arbetsvillkor och levnadsvillkor samtarbetsmarknadsfrågor. Regeringar, arbetsgivar- och arbetstagarorga- NU1980/81:10 5 nisationer samt multinationella företag rekommenderas attiaktta riktlinjerna på frivillighetens grund. - En svensk översättning avdeklarationen finns i det tidigare nämnda betänkandet SOU 1978:73 (s. 188-196). har en särskild kommitté inom förberettstyrelsens ställningstagande till frågan om formerna för entillämpningsprocedur för denna deklaration. FN:s handels- ochutvecklingskonferens () har vid åtskilliga tillfällen under 1970-taletbehandlat frågor rörande transnationella företag. har arbetepågått med att utforma ett utkast till internationell uppförandekod rörandeteknologiöverföring. De multinationella företagen harunder också varit föremål för uppmärksamhet. Beslutande organ inom är ministerkommittén.Den rådgivande församlingen, som består av företrädare för medlemsstaternasparlament, avger bl. a. resolutioner till ministerkommittén. antog denrådgivande församlingen en resolution om multinationella företag. Resolutionenanknyter nära till riktlinjer. - En svensk översättning av resolutionenfinns i det tidigare nämnda betänkandet SOU 1978:73 (s. 211-214). antog enrekommendation med innehållet att rådet anbefallde det Nordiska ministerrådetatt undersöka de multinationella företagens roll i de nordiska ländernasekonomi och att bedöma om denna undersökning ger grundval för en gemensamnordisk lagstiftning och/eller andra förhållningsregler. har tillsatt en ad hoc kontaktgrupp angåendemultinationella företag. Denna kontaktgrupp har fungerat som styrgrupp förutredningsarbete i frågan. publicerades utredningenMultinasjonale selskapers rolle i de nordiske lands okonomi (NU A 1979:19). I utredningen (s. 252 f.) pekas på behov av olika åtgärderför att förbättra informationen om de multinationella företag som är verksammai , Vidare förordas gemensamma nordiska förberedelser inför MNF-frågornasbehandling i olika internationella sammanhang. Också frågan om en harmoniseringav de etableringsregler för utländska företag som gäller i de olika nordiskaländerna aktualiseras i utredningen. Pågrundval av inhämtade synpunkter förbereder f. n. NU1980/81:10 6 rådets sekretariat i ett meddelande frånministerrådet till . Avsikten är att detta meddelande skallföreligga inför session . Utredningen om utländska övertaganden av svenska företag Frågan om ett generellt system förkontroll av utländsk företagsetablering och utlandsägda företags verksamhet iSverige övervägdes av utredningen (Ju 1973:17) om utländskaövertaganden av svenska företag (ordförande: landshövding ). 1utredningens betänkande (SOU 1978:73) Kontroll av utländsk företagsetablering iSverige m. m. har på initiativ av skilda ledamotsgrupper redovisats tre olikaförslag till en lag om kontroll av utländsk företagsetablering här i riket. Dennya lagstiftningen är avsedd att ersätta främst de bestämmelser i lagen(1916:157) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. (lag) som ger vissa möjligheter till prövning av övertaganden av vissasvenska aktiebolag. Utredningen var enig i uppfattningen att utländskadirektinvesteringar kan tillföra olika nyttigheter såsom kapital,sysselsättningstillfällen, exportmöjligheter och nya kunskaper i fråga omteknik. marknadsföring och företagsledning samt att de utländskadirektinvesteringarna på dessa och andra sätt kan bidra till det svenskanäringslivets differentiering, effektivitet och internationellakonkurrenskraft. Däremot gick meningarna starkt isär när det gällde att bedömai vad mån de utländska direktinvesteringarna här i landet motiverar ensamhällelig kontroll av utländsk företagsetablering och utländska företagsverksamhet. Mot denna bakgrund har, som antytts, utarbetats tre olikalagförslag. Ett av dessa förslag (kontrollinjen) medger en fullständigkontroll av utländsk företagsetablering och utlandsägda företags verksamhet häri landet. Det andra förslaget (likabehandlingslinjen) innefattar enbegränsad möjlighet till kontroll av utländska övertaganden av svenska företagmen uttrycker i övrigt uppfattningen att de utlandsägda företagens verksamhetinte bör kontrolleras med andra medel än dem som står samhället och de anställdatill buds för insyn och medbestämmande inom näringslivet i gemen. Det tredje förslaget (förhandlingslinjen), som i likhetmed kontrollinjens förslag medger en fullständig etableringskontroll, tar iövrigt sikte på att konkreta problem som uppkommer i samband med utlandsägdaföretags verksamhet här i landet skall lösas inom ett lagfästförhandlingssystem. En sammanfattning av den närmare innebörden av de trelagförslagen finns i utredningens betänkande SOU 1978:73 (s. 28-39). Remissinstanserna har med få undantag utsatt såväl kontroll- som NU1980/81:10 7 förhandlingslinjen för kritik. Särskilt stark kritik haranförts av företrädare för näringslivsorganisationer. Ett genomgående tema fördenna kritik är att den etablerings- och verksamhetskontroll som föreslås idessa alternativ skulle diskriminera utländska företag och vara oförenlig medSveriges internationella åtaganden i olika sammanhang, bl. a. inom OECD.Farhågor framförs också för internationella motåtgärder, riktade mot svenskautlandsinvesteringar och/eller svensk export. En av de allvarligaste erinringarnamot förslagen är emellertid enligt kritikerna att investeringar och flödet tillSverige av internationell teknologi skulle motverkas. Skepsis mot behovet av sålångtgående lagstiftning som föreslås av de nämnda två linjernas anhängarekommer även fram i remissyttranden från olika statliga myndigheter, vilkaockså pekar på olika svårigheter vid ett genomförande. Ett mera oreserverat stöd för kontrollinjen uttalas av LO,som vänder sig mot uppfattningen att denna linje skulle strida mot Sverigesinternationella förpliktelser. Enligt LO är det endast om kontrollsystemet isin helhet missbrukas för att ohämmat stoppa utländska företagsetableringsverksam-het i som det skulle komma i strid med t. ex. OECD:skapitallibe-raliseringsstadga. Men en sädan tillämpning skullefackföreningsrörelsen motsätta sig. Också TCO anser att det behövs en lagfäst kontroll avutländsk företagsetablering i , liksom möjligheter till kontroll av deutländska företagens verksamhet efter etableringstillfället. Enligt TCO innebärkontroll- och förhandlingslinjerna inte någon radikal omläggning av Sverigeshittillsvarande politik i vad gäller utländska investeringar i . De bådaförslagen innebär, uttalar TCO, ett steg i riktning mot en reell likabehandlingav utländska företag i jämfört med inhemska företag. En sammanställning av remissyttrandena färdigställdesunder inom . Frågan bereds f. n. inomregeringskansliet, där det finns en interdepartemental arbetsgrupp med uppgiftatt bereda frågor rörande multinationella företag. En närmare redovisning fördenna arbetsgrupp ges i följande avsnitt. Vissa andra utredningar m. m. med anknytning tillMNF-frågor Inom tillsattesår 1973 en interdepartemental arbetsgrupp som har till uppgift att beredafrågor rörande multinationella företag. Gruppen leds av chefen förindustridepartementet. 1 gruppen ingår såsom ledamöter statssekreterarna ijustitie-, ekonomi-, handels-, arbetsmarknads-och industridepartementen samtbiträdande kabinettssekreteraren i och den statssekreterarei samma departement som är chef för avdelningen för internationelltutvecklingsarbete. Vidare medverkar vice riksbankschefen. Företrädare för ,, , , , , , och bereds tillfälle att delta i deav gruppens sammanträden NU1980/81:10 8 som anses vara av särskilt intresse för dessaorganisationer. Arbetsgruppen har till uppgift bl. a. att sammanställafaktamaterial och göra analyser av problematiken kring de multinationellaföretagen samt att tillsammans med näringslivets organisationer ocharbetsmarknadens parter bestämma de problemområden som från svensk synpunkt ärangelägna att belysa. Gruppen skall mot bakgrund av den företagnaprobleminventeringen dels göra en värdering av existerande lagstiftning ochandra kontrollinstrument, dels initiera förslag till de ändringar ochkompletteringar som kan behövas. I gruppens arbetsuppgifter ingår även att draupp riktlinjer för det svenska handlandet inom internationella organisationersåsom , , och i frågor som avser multinationella företag. I detta sammanhang bör särskilt nämnas att gruppen utgörsvensk s. k. contact point gentemot i frågor som gäller tillämpningen avOECD:s riktlinjer för multinationella företag. har en rad offentliga utredningarbehandlat frågor som i större eller mindre utsträckning knyter an tillMNF-problematiken. Som exempel kan nämnas arbetsrättskommittén,koncentrationsutredningen och konkurrensutredningen. Även vissa pågåendeutredningar såsom utredningen om löntagarna och kapitaltillväxten,valutakommittén och direktinveste-ringskommittén kommer in på hithörandefrågor. I det till grund för medbestämmandelagen liggandebetänkandet (SOU 1975:1) Demokrati på arbetsplatsen behandladearbetsrättskommittén -utöver rätten att i vidta fackliga stridsåtgärdertill stöd för part i utländsk arbetskonflikt - frågan om betydelsen förutlandsägda företag i och för svenskägda företag utomlands av de ibetänkandet föreslagna reglerna om utvidgning av förhandlingsrätten och omutbyggnad i övrigt av arbetstagarnas inflytande i företagen. I vad gällerutlandsägda företags verksamhet i framhöll kommittén att den föreslagnalagstiftningen inte är tillämplig på utländska företag som äger dotterbolag häri landet. Dessa dotterbolags hela verksamhet omfattas emellertid av rätten tillinformation, förhandlingar och avtalat inflytande i andra former. 1 principomfattar rätten till inflytande alla beslut för vilka det i har det formella ansvaret. Kommittén framhöll att det också innebäratt det utlandsägda företaget i inte får undandra sig sinaskyldigheter, t. ex. i fråga om att lämna ut information av betydelse förföretagets verksamhet eller att ta initiativ till förhandling, under hänvisningtill att avgörandet i realiteten ligger hos den utländska koncernledningen. Uppdraget att undersöka konsekvenserna för svensk ekonomioch ekonomisk politik av de internationella företagens växande betydelseredovisade koncentrationsutredningen i sitt slutbetänkande (SOU 1975:50)Internationella koncerner i industriländer - samhällsekonomiska aspekter. Motbakgrund av ett omfattande statistiskt material lämnades i betänkandet enöversikt över bl. a. aktuella problemställningar, historisk bakgrund ochrådande företags- och samhällsekonomiska teorier rörande multinationella NU1980/81:10 9 Betänkandet och remissutfallet återspeglar ettkarakteristiskt drag i den allmänna debatten om multinationella företag:enighet om behovet av vidgade och fördjupade kunskaper om företagandetsinternationalisering och oenighet i bedömningen av dess effekter. , som hade i uppdrag att se överlagstiftningen om konkurrensbegränsning och därvid beakta internationellaförhållanden, häri betänkandet (SOU 1978:9) Ny konkurrensbegränsningslagföreslagit bl. a. regler om samhällelig kontroll vid samgående mellan företag.Efter remissbehandling bereds hithörande frågor f. n, inom . Utredningen (Fi 1975:03) om lönlagarna ochkapitaltillväxten publicerade expertrapporten koncerneroch löntagarfonder (SOU 1979:9 s. 197-242). Valutakommiiién (E 1977:03) skall enligt sina direktiv seöver den svenska valutaregleringen och valutalagstiftningen. Kommittén skallsärskilt studera tre problemområden, nämligen svenska företagsdirektinvesteringar i utlandet, värdepappershandeln och övriga finansiellatransaktioner samt den författningsmässiga valutaregleringen. Under hösten 1980avser kommittén att publicera ett delbetänkande. (I 1977:06) har till uppgiftbl. a. att belysa betydelsen av de internationella investeringarnas expansionför den svenska industristrukturen såväl i det förflutna som i vad gällereffekten på den nationella industriella utvecklingen . Utredningensarbete bör enligt meddelade direktiv i första hand inriktas påtillverkningsindustrins investeringar. I utredningens uppdrag ingår att sökaklarlägga de internationella investeringarnas betydelse för sysselsättningen.Vidare bör behandlas de indirekta återverkningarna på företagensinternationella konkurrenskraft och effekterna på de nationellakonkurrensförhållandena. Utredningen skall uppmärksamma effekterna av deinternationella investeringarna på teknisk utveckling och deras betydelse förproduktivitetsutvecklingen i svensk industri. Den skall även utreda och lämnaförslag till ett sådant statistik- och informationssystem som behövs för attfölja utvecklingen av de internationella investeringarna. Vissa rapporter frånutredningsarbetet avses bli publicerade . studerar statens industriverk olika aspekterav de multinationella företagens verksamhet. Verket har publiceratrapporten (SIND 1977:10) Multinationella företag i svensk livsmedelsindustrioch utredningen (SIND 1980:4) Multinationella företag: FoU-verksamhet, tekniköverföringoch företagstillväxt - en studie av svenska storföretag och utlandsägda företagi . Som ett led i förberedelsearbetet revision av har verket vidare genomfört en undersökning av i verksammamultinationella företags informationsgivning . Undersökningen (SIND PM1979:6) har - enundersökning av hur företagen följer riktlinjer. Bokföringsnämndengenomför f. n. en motsvarande undersökning NU1980/81:10 10 avseende förhållandena under är 1979. har i uppdrag att fortlöpandeupprätta statistik över den svenska industrins produktion utanför Sverige.Uppgifter om svenska internationella koncerner harpublicerats i Stafistiska meddelanden F 1977:10 resp. F 1980:2. Årligenpubliceras också statistik om de utlandsägda företagens verksamhet i . Av intresse i detta sammanhang är också de studier somarbetslivscentrum utfört om händelseutvecklingen kring Glasverk, som imitten av övertogs av ett utländskt multinationellt företag. Ensammanfattande rapport över arbetet har publicerats under titeln". En studie om inflytande i strukturomvandling"(Arbetslivscentrum 1979:1). Vidare kan nämnas att LO och PTK gemensamt gav utskriften arbete i multinationella koncerner. riksdagsbehandling av frågor om multinationellaföretag har behandlatfrågor om multinationella företag (NU 1976/77:30 s. 47) ochvid urtima . En redogörelse för behandlingen av ämnet åren1971-1975 finns i näringsutskottets betänkande NU 1976/77:30 s. 17. Vid urtima behandlade närings- ochfinansutskotten en motion i vilken bl.