bet · G401NU52 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:52 över proposition 1980/81:100 i vad avser vissa anslag inomindustridepartementets område jämte motioner I detta betänkande behandlasproposition /81:100 bilaga 17 (industridepartementet) punkterna A 1-a 5, B 1, B 2, B 4-B 14, B 16-B 19, D 8, F4-F12, F 17och G 1-G 3 samt motioner med anknytning därtill. Motionerna gäller deregionala utvecklingsfondernas garantigivning, gjuteriindustrin.Norrlandsfonden, havsresursverksamheten. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt A 1 (s 12 f.) och hemställer att tillIndustridepartementet för /82 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 2 (s. 13) och hemställer att till Teknisk attachéför /82 anvisar ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 3 (s. 14 f.) och hemställer att till Kommittéer m. m.för /82 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 4 (s. 15) och hemställer att till Extra utgifterför /82 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A 5 (s. 15) och hemställer att till Bidrag tillvissa internationella organisationer för /82 anvisar ettförslagsanslag av . 1 1980/81. NU 1980/81:52 2 6.Statens industriverk: Förvaltningskostnader. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt B 1 (s. 24-27) och hemställer att till : Förvaltningskostnader för /82 anvisareti förslagsanslag av 34 990 000 7.Statens industriverk: Utredningar m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt B 2 (s. 27-29) och hemställer att tillStatens industriverk: Utredningar m. m. för /82 anvisarett reservationsanslag av 5 037 000 8.Täckande av förluster i anledning av garantigivning hos regionalautvecklingsfonder. Regeringen har under punkt B 4 (s. 31 f.) föreslagitriksdagen att 1. godkänna i propositionen förordade riktlinjer förgarantigivning hos regionala utvecklingsfonder, 2. till Täckande av förluster i anledning avgarantigivning hos regionala utvecklingsfonder för /82 anvisaett förslagsanslag av . I motion 1980/81:1797 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen sägs om behovet av åtgärder för att ge de statsgaranterade lån, förvilka utvecklingsfonderna har borgensansvar, avsedd effekt. I motionen behandlas den ränteersättning som utgårtill banker vid beviljande av lån för vilka utvecklingsfonderna lämnar statliggaranti. Denna ersättning, som bestäms i ett avtal som tillkommit efterförhandlingar mellan industridepartementet och resp.Svenska sparbanksföreningen, är enligt motionärerna för låg. De menar atterfarenheterna visar att utvecklingsfonderna endast iundantagsfall lyckas förmå bankerna att lämna lån av ifrågavarande slag.Betydande risk finns, anser de, att de ökade möjligheter till garantigivningsom utvecklingsfonderna enligt budgetpropositionen skall få kommer att saknapraktiskt innehåll om industridepartementet inte förmår genomdriva avtaletsefterlevnad enligt uppställt syfte. NU 1980/81:52 3 Riksdagsbeslutom garantilån från utvecklingsfonder Vid behandlingen av proposition 1978/79:123 omriktlinjer för industripolitiken beslöt på förslag avnäringsutskottet bl. a. att bemyndiga regeringen att för /80ikläda staten garantier för lån till de regionala utvecklingsfonderna medsammanlagt högst 300 milj. kr. (NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415). Syftet varatt ge fonderna vidgade utlåningsmöjligheter. Regeringenlämnade förslag om utformningen av garanti-lånesystemet (prop.1979/80:101 bil. 8 s. 39 f.). Förslaget innebar bl. a. att i tillämpliga delarsamma regler skulle gälla som för industrigarantilån. hade ingenerinran mot förslaget (NU 1979/80:32 s. 3f., rskr 1979/80:172). Iproposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten anförde regeringenhösten att med hänsyn till det statsfinansiella läget en större andel avfondernas kreditstöd borde lämnas i form av garantier. Någon medelsanvisningavsågs /82 inte ske under anslaget Medelstillskott tillregionala utvecklingsfonder. Detta skulle innebära en minskning med 125 fnilj.kr. i förhållande fill /81. lämnade vad som anförtsutan erinran (NU 1980/81:17 s. 11, rskr 1980/81:103). Räntapå garantilån från utvecklingsfond Bestämmelser för utvecklingsfondernasgarantigivning finns i förordningen (1978:506, ändrad 1980:124) om statligtkreditstöd genom regional utvecklingsfond. Enligt 23 § i förordningen skallräntevillkoren för lån med rörlig ränta bestämmas med utgångspunkt i gällandeavtal härom mellan staten och vederbörande bankorganisationer.Bankorganisationerna förbinder sig i dessa avtal att dels rekommendera sinamedlemmar att tillämpa en viss räntenivå, dels verka för att bankerna lämnardenna typ av lån. Avtalen gäller även industrigarantilån och vissa andra slagav statliga garantilån. Enligtnu gällande avtal skall den rekommenderade räntan sättas så att långivaren fårta ut diskonto + . Härutöver skall låntagaren betala enavgift fill garantigivaren på f. n. Isin anslagsframställning för /81 (refererad i prop, 1979/80:100bil, 17 s, 57 f,) har statens industriverk föreslagit att långivaren ochlåntagaren tillsammans skulle få bestämma räntan på industrigarantilån.Nuvarande reglering av räntesättningen kan, menar verket, försvårakreditförsörjningen till småföretagen och borde därför slopas. Verket harvidare erinrat om att kontrollerar bankernas räntesättning ochsålunda även bevakar räntenivån för industrigarantilån. Regeringen har lämnatindustriverkets förslag utan bifall (prop, 1979/80:100 bil, 17 s, 58), Industridepartementetgenomförde en enkät bland landets 24 NU1980/81:52 4 utvecklingsfonder om effekterna av den nuvaranderegleringen av garantilåneräntan. Resultatet av enkäten var följande. måste avståfrån garantilån på grund av att bankerna inte vill lämna lån till dagens lågagarantilåneränta. Svar: Antal utvecklingsfonder - Ganska sällan 8 - Mycket sällaneller aldrig 10 Företagmåste avstå från garantilån på grund av ränteläget. Svar: Antal utvecklingsfonder - Endast i tiderav kreditrestriktioner 11 - Även när detinte är kreditrestriktioner 5 - Saknar dettaproblem 8 Regleringenav garantilåneräntan bör upphöra. Svar: Antal utvecklingsfonder I en gemensam skrivelse tillindustridepartementet har verkställande direktörerna i landetsutvecklingsfonder hemställt att överläggningar skall tas upp med bankerna isyfte att uppnå större användning av utvecklingsfondernas garantilån. Betydande resurser har under senareår ställts till utvecklingsfondernas förfogande för lån till främst mindre ochmedelstora företag. Totalt har sålunda t, o, m, /81 drygt 1,4miljarder kronor anvisats i statliga medel exkl, de särskilda medel sombeviljats till utvecklingsfonderna i varvsregionerna, I enlighet med vad somanfördes i proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m, m,,och lämnades utan erinran av föreslår regeringen ibudgetpropositionen en förändring av bestämmelserna för garantigivning så attfonderna skall få ställa garanti för NU1980/81:52 5 lån på belopp som svarar mot högst av fondens egetkapital, F,-n, gäller en begränsning på , Denna förändring beräknasinnebära att lån för ytterligare ca 125 milj. kr. F. n. finnsett garantiutrymme på ca 300 milj. kr. I motion 1980/81:1797 föreslås attåtgärder vidtas för att utvecklingsfondernas garantilån skall komma tillanvändning. Motionärerna menar att nuvarande låga ränteersättning gör attbankerna endast undantagsvis vill lämna lån. Utskottet finner det angeläget att utvecklingsfondernaskreditstöd till mindre och medelstora företag kan upprätthållas på en hög nivå.För att detta skall vara möjligt i fortsättningen krävs att fondernas ökade möjligheteratt lämna kreditgaranti verkligen realiseras i lån till företag. Utskottetanser att de problem som motionärerna pekar på, och som framgår av detföregående, ger anledning till viss oro. Storleken av den ränteersättning som utgår till bankernaför ifrågavarande lån kan enligt utskottet ha betydelse i sammanhanget.Utskottet har inhämtat att förhandlingar pågår mellan industridepartementet ochbankorganisationerna om ränteersättningen för statsgaranterade lån. Någotuttalande av torde därför inte erfordras. Motionen avstyrks sålunda. 1. medbifall till regeringens förslag a) godkänner de avregeringen förordade riktlinjerna för garantigivning hos regionalautvecklingsfonder, b) till Täckandeav förluster i anledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder /82 anvisar ett förslagsanslag av , 2. avslår motion 1980/81:1797. Täckande av förluster i anledning av statligaindustrigarantilån m. m. Utskottetfillstyrker regeringens förslag under punkt B 5 (s. 32 f.) och hemställer 1. medger att /82 statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) omindustrigarantilån m. m. och för lån till turisthotell beviljas med sammanlagthögst , 2. till Täckandeav förluster i anledning av statliga industrigarantilån m. m. för budgetåret1981/82 anvisar ett förslagsanslag av . 1* 1980/81. NU1980/81:52 6 Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt B 6 (s. 3437) och hemställer att tillSprängämnesinspektionen för /82 anvisar ett förslagsanslag av ! Regeringen har under punktB 7 (s. 37-43) föreslagit att till Branschfrämjande åtgärder anvisa ett reserva tionsanslag av . I motion 1980/81:1043 av IngvarSvanberg m. fl. (s) hemställs att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående inriktningen avbranschprogrammet för gjuteriindustrin, 2. tillBranschfrämjande åtgärder för /82 anvisar ett jämfört medregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 59 885 000kr. I hemställan ingår den ökning jämfört medregeringsförslaget på . som i motion 1980/81:1494 om tekoindustrin(s. 9) föreslagits till branschfrämjande åtgärder för denna bransch (jfr NU1980/81:47 s. 10). Beträffande det branschprogram somgäller för gjuteriindustrin uttalas i propositionen att detta program böravvecklas . Under programmets återstående år bör enligtpropositionen i första hand utbildnings- och konsulentverksamheten drivas vidare.För /82 föreslås en ram om , vilket innebärensänkning med 1,5 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. När det gäller branschfrämjande åtgärder för tekoindustrinföreslås i propositionen en minskning från 42 milj. kr. till 40 rnilj. I motionen framhålls att man frånsocialdemokratisk sida har tagit uppfrågan om den svenska gjuteriindustrins utveckling. De krav på åtgärder för attfrämja utvecklingen inom branschen som framförts har emellertid alltid avvisatsav den borgerliga riksdagsmajoriteten. Mofionärerna motsätter sig regeringens förslag ibudgetpropositionen att det särskilda programmet för gjuteriindustrin skallavvecklas . De anser att branschprogrammet bör fortsättaunder /82 på i stort sett samma nivå som f. n. Förbranschfrämjande åtgärder för gjuteriindustrin bör för nästa budgetår anvisas , dvs. 1,5 milj. kr. mer än regeringen har föreslagit. NU1980/81:52 7 koncentreras på att genom intensifierade delbranschstudieroch överläggningar med företagen och de anställdas organisationer utarbetaförslag till samordnade åtgärder för att stärka branschens konkurrenskraft ochdärmed också trygga sysselsättningen för de anställda. bör enligtmotionärerna göra ett uttalande av denna innebörd. riksdagsbehandling av frågor rörandegjuteriindustrin beslöt omvissa tidsbegränsade åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom bl.a. stålgjuteriindustrin (prop. 1977/78:47, NU 1977/78:30, rskr 1977/78:84). Iproposition 1977/78:47 meddelade industriminister (s. 31) attregeringen avsåg att återkomma till frågan om behov av åtgärder förjärngjuteribranschen. begärde att åtgärderskulle vidtas för att underlätta en nödvändig strukturomvandling inom dennabransch. Folkpar-firegeringen beslöt att inte föreslå någotallmänt branschstöd till järngjuteriindustrin. Ett socialdemokratisktmotionsyrkande med begäran att regeringen skulle lägga fram förslag förriksdagen till investerings-, struktur- och sysselsättningsplaner för järn- ochstålgjuteriindustrierna avslogs av på förslag avnäringsutskottet (NU 1978/79:43). Utskottet anförde att den konjunkturuppgångsom inträffat skulle komma att underlätta för berörda företag att klara delångsiktiga problem som finns. Den bantning av branschen som är nödvändigskulle bäst ske på naturlig väg. Inte heller fanns det enligt utskottets meninganledning att ytterligare bygga ut stödet till stålgjuteriindustrierna. beslut reserverade sig de socialdemokratiska ledamöterna. behandlade (NU 1979/80:81 s.31) en socialdemokratisk motion (1979/80:970) om järn- ochstålgjuteribranscher-na. Motionärerna pekade på att den negativa utvecklingeninom dessa branscher har fortsatt och föreslog att regeringen skulle uppdra åtstatens industriverk att i samverkan med överstyrelsen för ekonomiskt försvarsnarast utarbeta ett samlat program för branschernas utveckling. Programmetskulle därefter presenteras för . Utskottet konstaterade att ett system med tidsbegränsadeåtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom bl. a.stålgjuteriindustrin hade varit i kraft . Frågor omstöd hade handlagts av delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher(strukturdelegationen), som skulle överlämna en rapport omresultatet av sitt arbete till industridepartementet. Mot denna bakgrund ansågutskottet att det inte fanns anledning för att kräva att regeringenskulle utarbeta ett "samlat program" för järn- och stålgjuterierna. De socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig tillförmån för motionen. NU1980/81:52 8 Strukturdelegationen hade tilluppgift att dels pröva frågor om lån och lånegarantiför att främja strukturomvandlingen inom specialståls- ochstålgjuteriindustrin, dels ta initiativ till, följa och stödjastrukturomvandlingen inom specialstålsindustrin. För långivning disponeradedelegationen ett anslag på 700 milj. kr., varjämte delegationen hadebemyndigats att besluta om lånegarantier på sammanlagt 600 milj. kr. Delegationen avslutade sin verksamhet vid utgången av år1979. En verksamhetsberättelse för delegationen finns återgiven som bilaga 3till proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. Under sin verksamhetstid biföll strukturdelegationen tvåframställningar om finansieringsstöd till gjuteriföretag. I ett av fallen drogsemellertid ansökan tillbaka. I verksamhetsberättelsen framhålls attdelegationens medel inte har blivit den stimulans för branschen som förväntats. Avsikten med de branschprogram somfinansieras från anslaget till branschfrämjande åtgärder är att branscher somär utsatta för stora påfrestningar skall under ett anpassnings- ochomställningsskede få stärkt långsiktig konkurrenskraft. Programmen är därförtill sin natur tillfälliga. Branschprogrammet för gjuteriindustrin har löpt / 74. Vissa av åtgärderna inom programmet har visat sig gebegränsad effekt. Detta gäller främst de strukturfrämjande åtgärderna.Regeringen föreslår nu att detta branschprogram skall avvecklas under entvåårsperiod. Enligt motion 1980/81:1043 bör ett sådant beslut inte fattas nu utanbranschprogrammet få fortsätta under det kommande budgetåret på i stort settnuvarande nivå. Med hänvisning härtill föreslår motionärerna att anslagetskall räknas upp med 1,5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Mot bakgrund av vad som anförts om programmets effektoch med hänsyn till de prioriteringar som måste göras i nuvarandestatsfinansiella läge tillstyrker utskottet att branschprogrammet förgjuteriindustrin avvecklas på det sätt som föreslås ipropositionen. Utskottet ställer sig sålunda bakom regeringens förslag attåtgärderna i huvudsak skall inriktas på utbildnings- ochkonsulentverksamhet. Utskottet noterar att motionärerna delar uppfattningen attbranschprogrammen skall vara begränsade i tiden. Vad utskottet här i övrigthar sagt innebär att motionen avstyrks i den del som avser åtgärder förgjuteriindustrin. Beträffande branschprogrammet för tekoindustrin innebärregeringens förslag en minskning från nuvarande 42 milj. kr. fill 40 milj. kr.Som har NU1980/81:52 9 redovisats i betänkandet NU 1980/81:47 (s. 10) föreslås iden socialdemokratiska parfimotionen 1980/81:1494 att detta branschprogramäven för nästa budgetår skall omfatta 42 milj. kr., dvs. 2 milj. kr. Detta belopp ingår i anslagsberäkningen enligt hemställani mofion 1980/81:1043. Utskottet anser att den föreslagna minskningen avbranschprogrammet bör ses i sammanhang med övriga åtgärder som föreslås förtekoindustrin, med en ekonomisk ram av ca 460 milj. kr. Vidare bör erinras omatt, som framhålls i propositionen, vissa reservationer finns på anslaget frånföregående budgetår. Motionen avstyrks även i den del som avser åtgärder förtekoindustrin. 1. med bifall fillregeringens förslag och med avslag på mofion 1980/81:1043 yrkande 2 tillBranschfrämjande åtgärder för /82 anvisar ett reservationsanslagav , 2. avslår mofion1980/81:1043 yrkande 1. Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantiertill företag inom vissa industribranscher. Regeringen har under punkt B 8 (s.43-45) föreslagit att 1. godkänna deändringar i riktlinjerna för strukturgaranfier som förordas i propositionen, 2. bemyndigaregeringen att under /82 ikläda staten förpliktelser i form avstrukturgarantier, som inberäknat tidigare utställda garantier innebäråtaganden om högst , 3. till Kostnaderför räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /82 anvisa ett reservationsanslag av 1 000kr. Enligt gällande riktlinjer skallstrukturgarantierna påverka strukturutvecklingen genom att främja samverkanoch samgående mellan företag. Strukturgaranti kan således inte utgå försatsningar inom ett enskilt företag. I propositionen föreslås att riktlinjerna ändras så attgaranti även skall få beviljas för kapitalkrävande interna omställningar sompositivt påverkar andra branschföretags konkurrenssituation. NU1980/81:52 10 Utskottet tillstyrker regeringensförslag och hemställer att 1. godkänner de ändringar iriktlinjerna för strukturgarantier som förordas i propositionen, 2. bemyndigarregeringen att under /82 ikläda staten förpliktelser i form avstrukturgarantier, som inberäknat tidigare utställda garantier innebäråtaganden om högst , 3. till Kostnaderför räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /82 anvisar ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av strukturgarantiertill företag inom vissa industribranscher. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 9 (s. 45) och hemställer att till Täckande avförluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /82 anvisar eti förslagsanslag av . Kostnader för räntcbefrielse vid särskildastrukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 10 (s. 46 f.) och hemställer 1. medger attunder /82 behovsprövad räntebefrielse vid särskildstrukturgaranti för textil- och konfektionsindustrierna beviljas inom en ramav ;, 2. bemyndigarregeringen att under /82 ikläda staten förpliktelse i form avsärskilda strukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna, sominberäknat tidigare utställda garantier innebär åtaganden om högst 259 500 000kr., 3. till Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- ochkonfektionsindustrierna för /82 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till företagsinriktad fortbildning. Utskottettillstyrker regering ens förslag under punkt Bil (s. 47 f.) och hemställer att till Bidrag tillföretagsinriktad fortbildning för /82 anvisar ettreservationsanslag av . NU1980/81:52 11 Täckande av förluster vid investeringsgarantier till vissa företag. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 12 (s. 48 f.) och hemställer attriksdagen till Täckande av förluster vid investeringsgarantier till vissaföretag för /82 anvisar ett förslagsanslag av Täckande av förluster vid lånegarantier till skogsindustrin.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 13 (s. 49) och hemställer att till Täckande avförluster vid lånegarantier till skogsindustrin för /82 anvisarett förslagsanslag av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 14(s. 50) och hemställer att till /82 anvisarett reservationsanslag av . Medelstillskott till Norrlandsfonden. Regeringen harunder punkt B 16 (s. 51) föreslagit att till Medelstillskott tillNorrlandsfonden för /82 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1980/81:1876 av GeorgAndersson m. fl. (s) hemställs, såvitt här är i fråga, (2) att somsin mening ger regeringen till känna att ett regionalt forskningsråd bör knytastill Norrlandsfonden i syfte att initiera utvecklingsinsatser av betydelse förNorrlands utveckling. Motionen - vars motivering finns i motion 1980/81:1874 -behandlas i övrigt av jordbruksutskottet i betänkandet JoU 1980/81:27. Motionärerna anför att inom ramenför forskningssamverkanskommitténs (FOSAM) utredningsverksamhet fr. o. m. budgetåret1978/79 har bedrivits försök med näringslivskontakter för forskare inomhögskolan. Försöken, som främst avser små och medelstora företag, har enligtmotionärerna vad gäller högskoleregion gett mycket goda erfarenheter. Mot bakgrund av att varken FOSAM eller regeringen haranvisat medel för verksamheten fr. o. m. /82 är det enligtmotionärerna naturligt att Norrlandsfonden får i uppdrag att ställa medel tillförfogande för att fortsättningsvis driva verksamheten med kontaktforskare hossmå och medelstora företag samt myndigheter. Detta skulle medföra att fonden NU1980/81:52 12 initierade studier av långsiktiga utvecklingsperspektivför de fyra nordligaste länen. Enligt motionärerna bör Norrlandsfonden fåmöjlighet att till sig knyta ett regionalt forskningsråd som även skulle kunnatjäna som ett idé-och beredningsorgan åt . beslöt omnya riktlinjer för Norrlandsfondens verksamhet (prop. 1980/81:51, NU1980/81:22, rskr 1980/81:131)! Dessa riktlinjer innebär bl. a. att fondensinriktning skall förskjutas mot ökade insatser inom området industrielltutvecklingsarbete. I fråga om stöd till forskning bör enligt beslutgällande praxis och omfattning bibehållas. Utskottet tillstyrker regeringensförslag att 30 milj. kr. skall anvisas som medelstillskott tillNorrlandsfonden. Enligt motion 1980/81:1876 är det angeläget att denförsöksverksamhet med näringslivskontakter för forskare inom högskolan som harbedrivits i regi av forskningssamverkanskommittén (FOSAM) kan fortsätta.Motionärerna anser att Norrlandsfonden bör få i uppdrag att ställa medel tillförfogande för ändamålet. De föreslår vidare att ett regionalt forskningsrådknyts till Norrlandsfonden. Utskottet anser det vara värdefullt om de kontakter mellanhögskola och näringsliv som har etablerats inom ramen för FOSAM;sutredningsverksamhet och som har gett positiva resultat kan fortsätta. När detgäller sådana kontakter som har skett inom Norrlandsfondens geografiskaverksamhetsområde, dvs. de fyra nordligaste länen, främst ochinlandskommunerna, bör det enligt de riktlinjer som gäller för fonden varamöjhgt för den att lämna stöd till fortsatt kontaktverksamhet mellan högskolaoch näringsliv. Några hinder torde inte heller föreligga för Norrlandsfondenatt inrätta ett regionalt forskningsråd. Utskottet vill emellertid betona attdet ankommer på Norriandsfonden att själv besluta i dessa frågor. Någotuttalande från sida bör därför inte göras. 1. tillMedelstillskott till Norrlandsfonden för /82 anvisar ettreservationsanslag av , 2. avslår mofion1980/81:1876 yrkande 2. NU1980/81:52 13 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom kredit. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt B 17 (s. 51 f.) och hemställer att till Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB för budgetåret1981/82 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för viss kreditgivning hos . Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 18 (s. 53) och