bet · G401NU49 · 1980-12-31 00:00:00 — Häremot står kravet i motion 1980/ 81:2017 (s) på fortsatt drift i Ncb:sregi fill , utvärdering av olika utvecklingsalternativ undermellantiden och ny prövning av frågan i innan nedläggningar får ske.Underförstått i motionen är att i efterhand kan behöva anvisa medelför att täcka merkostnader som har uppstått för Ncb till följd av attmotionärernas krav har tillgodosetts. Utskottetvill understryka betydelsen av att den ofrånkomliga omstruktureringen av Ncbgenomförs kraftfullt och målmedvetet. De enheter som berörs har redan varitföremål för ett omfattande utredningsarbete. Ncb har i nuvarande situationuppenbarligen inte sådana resurser som ett företag behöver för att kunnabehålla olönsamma enheter i drift. En viktig omständighet att beakta är denoproportionerliga belastning på ett företags ledning som förlustbringande ochallmänt problemfyllda rörelsegrenar medför, till skada för verksamheten i desshelhet. Denna belastning blir till stor del bestående även om uppkommandedriftsunderskott täcks genom utifrån tillförda medel. Ytterligare bör betonasatt det för kreditvärdigheten är angeläget att ett företag som befinner sig ikris fullföljer ett saneringsprogram utan att ge intryck av tvekan. Pånu angivna grunder ansluter sig utskottet till regeringens program föromstruktureringen av Ncb. Utskottet kan följaktligen inte tillstyrka ett sådantuppskov med all avveckling av enheter inom företaget som begärs i motion1980/81:2017 (s). Även de kostnader av svårbedömbar storlek som ett uppskovskulle medföra utgör ett kraftigt argument däremot. Detsagda innebär ingalunda att utskottet förespråkar en hårdhäntnedläggningspolitik. Som industriministern påpekar i propositionen är det NU1980/81:49 11 inte uteslutet att det i andra organisatoriska sammanhangkan finnas möjligheter till positiv utveckling för enheter som hotas avnedläggning. Utskottet förutsätter att Ncb:s ledning och andra berörda organinför förestående awecklingsbeslut noga prövar tänkbara möjligheter av dettaslag. Vad det gäller är att åstadkomma en i fråga om fidpunkt och form sågynnsam strukturomläggning som möjhgt till begränsade kostnader för bådeföretaget och samhället. Självfallet bör länsarbetsnämnden och andra berördaregionala myndigheter redan på ett tidigt stadium medverka iomstruktureringsarbetet. Utskottet förutsätter att det vid de berörda enheternapå sedvanligt sätt kommer att bildas arbetsgrupper med representanter förlänsstyrelsen, länsarbetsnämnden, kommunen, företaget och de anställdasorganisationer. I detta sammanhang tar utskottet upp några motionsyrkandenav mera utpräglat regionalpolitisk natur. Industriministern meddelar i propositionen att regeringenhar avslagit en ansökan från Ncb om lokaliseringsstöd för utbyggnad avföretagets sågverk i . Han anför att statliga insatser fill stöd förskogsindustrin i bör koncentreras till i första hand massa- ochpapperstillverkningen. Avslagsbeslutet karakteriseras i motion 1980/81:2028(vpk) som en felbedömning. Motionärerna vill att skall hemställa hosregeringen att den beviljar ett lokaliseringslån till Ncb för modernisering avsågverket. Det ankommer på regeringen - eller underordnad myndighet -att besluta om dispositionen av de ekonomiska resurser som haranslagit för regionalpolitiska ändamål. styrning av dessa beslut börfå formen av allmänna riktlinjer och sålunda inte ta sikte på individuellaprojekt. Med hänvisning till vad nu sagts avstyrker utskottet motionsyrkandetrörande sågverket i . Om nedläggningar av enheter inom Ncb blir aktuella måstesärskilda och kraftfulla åtgärder sättas in för att skapa nya arbetstillfälleni de berörda regionerna, sägs det i motion 1980/81:2017 (s). Motionärerna menaratt förslag till åtgärder i förekommande fall bör föreläggas isamband med att den av dem begärda utvärderingen av utvecklingsprojektredovisas. Motion 1980/81:2006 tar sikte på de konsekvenser som tänkbaranedlägg ningsbeslut inom Ncb kan få i , särskilt inomÖrnsköldsviks kommun, där är beläget. Motionären vill bi. a. attstaten skall prioritera södra delen av när det gällerlokalisering av nya företag och att därvid gynnsammare lokaliseringsbidragskall tillämpas än vad som normalt gäller för stödområdet i fråga. Utskottet vill i anslutning till de båda motionerna betonaatt det är viktigt att lokaliseringspolitiska insatser övervägs i samband mednedläggningar som kan bh aktuella inom Ncb. Någon särskild framställning till regeringen på grundvalav det nu berörda yrkandet i motion 1980/81:2017 (s) finner utskottet inteerforderhg. Vad gällerde två nämnda yrkandena i motion 1980/81:2006 bör erinras om NU1980/81:49 12 att sedan - på grundval av ensamlad behandling av ämnet i arbetsmarknadsutskottets betänkande AU 1980/81:23- på nytt har tagit ställning till riktlinjerna för det regionalpolitiskastödet. finner det inte rimligt att i det nu aktuellasammanhanget - inför eventualiteten av en fabriksnedläggning i -föranstalta om att nya särregler övervägs i fråga om . Detvå motionsyrkandena avstyrks alltså. Likaså avstyrks ett yrkande i samma motion enligt vilketskogsvårdsstyrelserna i den del av landet där Ncb verkar skulle åläggas attaktivera till ökat skogsbilvägsbyggande och ökade avverkningar. I proposition1980/81:136 om skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m., har regeringenföreslagit vissa åtgärder för att öka utbudet av virkesråvara. Ytterligareförslag i samma syfte har därvid aviserats. För stöd till byggande avskogsvägar anvisas ett anslag under tionde huvudtiteln(). Vidare lämnas statlig garanti för lån till sammaändamål. Regeringens förslag i här angivna ämnen bereds av jordbruksutskottet.Näringsutskottet finner det inte lämpligt att i det nu aktuellasammanhanget tar upp dessa ämnen på grundval av motion 1980/81:2006. Dennaavstyrks alltså även i återstående del. Finansiellt stöd till Ncb, m. m. Utskottet går i detta avsnittnärmare in på propositionens förslag om finansiella åtaganden avseende Ncb.Därvid aktualiseras först några i motioner framförda krav som kan sägas gällaanslagsvillkor i samband med dessa åtaganden. I mofion 1980/81:2017 (s) återges en uppgift att Ncb föratt förbättra sin ekonomiska situation avser att sälja vissa tillgångar, bl. Även utskottet har erfarit att försäljning av skog ingår iföretagsledningens planer. Den skog som avyttras bör säljas till domänverket,menar motionärerna. De vill också att det vid försäljningen uppställs somvillkor att Ncb i långtidsavtal garanteras förtur som köpare av devirkeskvantiteter som avverkas på de avyttrade fastigheterna. De angivnaönskemålen bör enligt motionärerna komma till uttryck i ett uttalande avriksdagen. Utskottet finner inte att statsmakterna har anledning attföreskriva till vilken köpare Ncb skall vända sig om företaget avser attavyttra delar av sitt skogsinnehav. På motsvarande sätt bör domänverket enligtutskottets uppfattning äga frihet att självständigt pröva vilkaskogsfasfigheter det vill förvärva. Utskottet anser att det bör överlämnas tillde två berörda statliga företagen att lämna anbud, förhandla och träffa avtalutan sådana styrande detaljföreskrifter som motionärerna förespråkar. I den planerade finansiella rekonstruktionen av Ncb ingåratt det nuvarande aktiekapitalet, som är att betrakta som i stort settförbrukat, skall NU1980/81:49 13 sättas ned till ett relativt ringa belopp. Nyttaktiekapital skall därefter erhållas dels från staten, dels från i första handenskilda skogsägare, vilkas nuvarande lån till företaget mot s. k. industribevisoch skogsobligationer skall konverteras till B-aktier. Ett resultat blir attskogsägarföreningarnas nuvarande ägarandel i Ncb, , blir kraftigtreducerad. Även kommer emellerfid föreningarna att spela en viktigroll för Ncb:s råvaruförsörjning via det långsiktiga virkesförsörjningsavtalsom gäller mellan parterna, och föreningarnas medlemmar kommer efter den nämnakonver-teringen att bli betydande aktieägare i företaget, sägerindustriministern i propositionen. Föreningarna bör därför, uttalar han vidare,kunna tillförsäkras fortsatt särskild insyn i Ncb. Industriministernkonstaterar att det ankommer på regeringen att vid behov för statens räkningträffa avtal om detta. Två motionsyrkanden anknyter till denna passus ipropositionen. Enligt mofion 1980/81:2017 (s) bör skogsägarna själva fåavgöra om de skall bevaka sina intressen hos Ncb via skogsägarföreningarna. Enviss ömsesidig information kan vara motiverad för att underlätta planering inomramen för virkesförsörjningsavtalet, säger motionärerna, men det finns ingetbehov av att regeringen sluter ett särskilt avtal om insyn från föreningarnassida. Detta vill motionärerna att skall uttala som sin mening. Motion 1980/81:2026 gäller fortsatt ägarinflytande inomNcb för skogsägarföreningarna. Ett visst fortsatt akfieinnehav hosföreningarna är mycket önskvärt med hänsyn till vikten av att bandet mellanföreningarna och Ncb blir bestående, säger motionärerna. De framhåller att ennedskrivning av det nuvarande akfiekapitalet måste bygga på en bedömning avföretagets värde och menar att man vid denna bedömning bör beakta de fördelarsom en föreningsanknytning innebär för virkesförsörjningen. Utgångspunkten börenligt motionärerna vara en sådan kopphng mellan föreningarna och Ncb attföreningarna har ett inflytande om . Utskottet instämmer i de synpunkter i detta ämne somframförs i proposifionen. Liksom motionärerna vill utskottet understrykabetydelsen av att Ncb tillförsäkras en god virkesförsörjning. Skogsägarföreningarnahar härvidlag en väsentlig roll att spela. Det bör ankomma på regeringen attvid behov genom avtal eller på annat lämpligt sätt medverka till att skogsägarföreningarnatillförsäkras visst inflytande inom Ncb. Någon framställning fill regeringenmed anledning av motion 1980/81:2026 finner utskottet inte erforderlig. Denavvisande hållning fill ett eventuellt avtal om insyn i Ncb för skogsägarna somkommer till uttryck i motion 1980/81:2017 (s) ter sig obefogad. Det nu berördayrkandet i denna motion avstyrks alltså. Efter denna genomgång av olika frågor som har tagits upp imotioner kommer utskottet in på proposifionens förslag om anslag fill Ncb. Tillteckning av aktier i företaget föreslås ett belopp av 300 milj. kr. Vidareföreslås ett belopp av 100 milj. kr till lån åt företaget. Det sistnämndaförslaget innebär inte att ytterligare medel tillförs Ncb. Regeringen harnämligen beviljat Ncb ett industrigarantilån om 100 NU1980/81:49 14 för att avhjälpa företagets likviditetsproblem(jfr prop. 1980/81:101 s. 41, NU 1980/81:46). Detta lån, som alltså med statliggaranti har fått tas upp hos kreditinstitut, skall nu ersättas av det nyalånet, som ställs till förfogande direkt av staten. En skillnad mellan de bådalånen blir att det som anvisar medel till kommer att förmånsrättsligtbli placerat efter övriga lån. Det föreslagna kapitaltillskottet bör, heter det ipropositionen, tillsammans med det tillskott till företagets egna kapital somkan erhållas bl. a. genom konvertering till B-aktiekapital av Ncb:sindustrilån, ge företaget en tillfredsställande soliditet och en godtagbarlikviditet. Av industrilånen på totalt ca 146 milj. kr. är f. n. ca 98 milj. krkonverteringsbara. Som redan nämnts kommer soliditeten enligt vad som harredovisats för utskottet att bli . Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning och villbetona att statsmakterna genom den föreslagna insatsen i Ncb ger uttryck för sinavsikt att företaget skall fortleva och uppnå lönsamhet. Med anledning av densenaste tidens debatt om Ncb:s framtid och på grundval av vad industriministernpå regeringens vägnar har framhållit vill utskottet understryka att de medelsom nu tillförs Ncb - framför allt i form av aktiekapital från staten och,genom konvertering av räntebärande industribevis till B-aktier, frånskogsägarna - bör möjliggöra att en effektiv strukturomvandHng kan verkställasoch att de olika kreditgivarna kan stå kvar vid sina åtaganden ävenfortsättningsvis. Med vad här sagts tillstyrker utskottet regeringensförslag till anslag för teckning av aktier i och för lån till företaget. Som anförs i propositionen bör det ankomma på regeringenatt utforma de närmare bestämmelserna för såväl aktieägartillskottet som lånet. Regeringen begär i propositionen även ett bemyndigande attöverlåta statens aktier i . Ett sådant bemyndigande har tidigare givitsbeträffande det hittillsvarande aktiekapitalet. I motion 1980/81:2017 (s)accepteras det föreslagna bemyndigandet endast såvitt avser överlåtelser tillandra företag där staten direkt eller indirekt äger merparten av aktierna. Utskottet finner en sådan restriktion som motionärernaföreslår olämplig. Den kan försvåra ett närmare samarbete med andraskogsindustrier. Likaså utgör den ett hinder för ett vidgat ägarengagemang frånskogsägarföreningarnas sida. Utskottet anser att det begärda bemyndigandet börlämnas utan inskränkning. Härav följer att utskottet tillstyrker propositionensförslag härom och avstyrker det berörda yrkandet i motion 1980/81:2017 (s). 1. beträffande förhindrande av nedläggningar inom Ncb attriksdagen avslår motion 1980/81:805 såvitt den inte har tillgodosetts genomframläggandet av proposition 1980/81:98, NU1980/81:49 15 2. beträffande fabriker att a) finner motion1980/81:2027 icke föranleda någon ytterligare åtgärd, b) avslår motion 1980/81:2025, motion1980/81:2028 yrkandena 1-4 och motion 1980/81:2033, 3. beträffandemassafabriken i attriksdagen avslår motion 1980/81:2028 yrkandena 5 och 6, 4. beträffandeJohannedals fabrik attriksdagen avslår motion 1980/81:2028 yrkande 8, 5. beträffande fortsatt drift avvissa enheter , m. m., attriksdagen avslår motion 1980/81:2017 yrkande 4, 6. beträffandelokaliseringsstöd för i att avslår motion1980/81:2028 yrkande 7, 7. beträffandeandra lokaliseringspolitiska åtgärder m. m. att a) avslår motion1980/81:2017 yrkande 5 (nedläggningsorter i allmänhet), b) avslår motion 1980/81:2006yrkandena 1 och 2 (), 8. beträffandeåtgärder av skogsvårdsstyrelserna attriksdagen avslår motion 1980/81:2006 yrkande 3, 9. beträffandeförsäljning av skog från Ncb attriksdagen avslår motion 1980/81:2017 yrkande 3, 10. beträffande insyn ochägarinflytande i för skogsägarföre ningarna a) avslår motion 1980/81:2017yrkande 1, b) avslår motion 1980/81:2026, 11. beträffandefinansielU stöd till Ncb attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:98 momenten 1 och 2 påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /81 under fjortonde huvudtiteln anvisar a) till Teckningav aktier i ett reservationsanslag av , b) till Lån till ett reservationsanslag av , 12. beträffandeöverlåtelse av aktier i attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:98 moment 3 och med avslag påmotion 1980/81:2017 yrkande 2 bemyndigar regeringen att överlåta statens aktieri . NU1980/81:49 16 Närvarande: (), (), SvenAndersson (fp), (), (), (), (), () (mom. 1), (),(). (fp), (), (),() (mom. 2-12), Per () och (). av , , , , , och (alla s) I. fabriker; Fortsatt driftav vissa enheter , m. m. (mom. 2 och 5) dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 9 med "När det" och slutar på s. 11 med"anställdas organisationer" bort ha följande lydelse: Hörneforsgruppens förslag ställer krav på avsevärdaekonomiska insatser från statens sida. Det innebär också att staten skulle medde anställda dela ägaransvaret för den fortsatta driften av fabriker.Utskottet finner inte att det beslutsunderlag som föreligger gör det möjligtför att ta ställning för Hörneforsgruppens förslag på det sätt somföreslås i motion 1980/81:2028 (vpk). Följaktligen avstyrker utskottetyrkandena rörande i denna motion, såvitt de avser ett långsiktigtbeslut. Innebörden av motion 1980/81:2025 är att det s. k.offertsystemet skall tillämpas för att säkra fortsatt drift av enbartpappersbruket i . Utskottet anser inte att nu har underlagför en uppmaning till regeringen att framlägga ett förslag härom med denräckvidd i fiden som motionärerna anger. Även denna motion avstyrks sålundasåvitt nu är i fråga. Till de båda nu nämnda motionerna återkommer utskottet idet följande i anslutning till det generella yrkandet i motion 1980/81:2017 (s)om de nedläggningshotade enheterna. Motion 1980/81:2033, som går ut på ytterligareutredning på grundval av Hörneforsgruppens förslag, behandlas i sin helhet idet sammanhanget. Detsamma gäller motion 1980/81:2027, vilken i sak kan ansesha motsvarande innebörd. IKöpmanholmens----- (= utskottet, s. 9 f.)-- har tillgodosetts. Utskottetkan inte godta det program för omstruktureringen av Ncb som NU1980/81:49 17 regeringen anger i propositionen. Industriministernuttalar i propositionen att det i andra organisatoriska sammanhang skulle kunnafinnas möjligheter till positiv utveckling för enheter som hotas avnedläggning. Denna uppfattning ter sig helt verklighetsfrämmande om man inteprövar konstruktiva lösningar innan nedläggningen av dessa enheter är ettfaktum. Utskottet menar att staten såsom majoritetsägare till Ncb måste ta sittfulla ansvar när det gäller att pröva de utvecklingsalternativ som harredovisats för de fyra nedläggningshotade enheterna (, ,och Sågverk). Inget av dessa alternativ kan dömas ut på basisav nu tillgängligt material. De måste alltså få genomarbetas till fullo ochdärefter utvärderas under medverkan av berörda myndigheter, företaget, deanställda vid varje enhet och de fackliga organisationerna. I syfte att skapaen frist för detta arbete bör anmoda regeringen att föranstalta omatt inga nedläggningar sker förrän utvärderingarna har slutförts och derasresultat redovisats för . Det sistnämnda bör ske vid sådan tidpunktatt kan fatta beslut i saken . Det får ankomma påriksdagen att på regeringens begäran anvisa medel för sådana merkostnader somdet föreslagna uppskovet med nedläggningsbeslut kan förorsaka Ncb. Genom vadutskottet här förordar tillgodoses det berörda yrkandet i mofion 1980/81:2017(s) liksom yrkandet i motion 1980/81:2033 att förutsättningarna för ettsjälvständigt Hörneforsbolag skall prövas. Likaså tillgodoses motion1980/81:2027 och, i den mån de inte har behandlats i det föregående, motion1980/81:2025 och yrkandena om i motion 1980/81:2028 (vpk). dels att utskottet under 2 och 5 bort hemställa 2. beträffande långsiktigt beslutom fabriker att a) avslår motion1980/81:2025 i ifrågavarande del, b) avslår motion 1980/81:2028yrkandena 1 i ifrågavarande del, 5. beträffande fortsatt drift av vissa enheter , m. m. attriksdagen med bifall till motion 1980/81:2017 yrkande 4 samt med anledning avmotion 1980/81:2025, i den mån den inte har behandlats under 2, motion1980/81:2027, motion 1980/81:2028 yrkandena 1, i den mån de inte har behandlatsunder 2, och motion 1980/81:2033 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Lokaliseringspolitiska åtgärder (mom. 7) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"inte erforderlig" bort ha följande lydelse: NU1980/81:49 18 De båda motionerna tar sikte pååtgärder som blir nödvändiga vid nedläggning av enheter inom Ncb. Den linje somförespråkas i motion 1980/81:2017 (s) innebär att sådana nedläggningar inte börbli aktuella. Skulle emellertid beslut eller den fortsattahändelseutvecklingen leda till nedläggningar nu eller senare måste det åliggaregeringen att sätta in särskilda och kraftfulla åtgärder för att nyaindustrier och ny sysselsättning skall etableras på de orter och i de regionersom berörs. Förslag om sådana åtgärder bör därvid redovisas för riksdagen.Riksdagen bör göra ett uttalande av här angiven innebörd. dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande andralokaliseringspolitiska åtgärder m. m. att a) med anledningav motion 1980/81:2017 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, b) (= utskottet). Försäljning av skog från Ncb(mom. 9) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"avstyrks motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning. Det ärönskvärt att den skogsmark som Ncb vill avyttra stannar kvar inom den statligaföretagssektorn. har genom beslut av (prop.1978/ 79:125 s. 71, NU 1978/79:54, rskr 1978/79:447) fått finansiella resurserför förvärv av ytterligare skogsmark. Det är mot angiven bakgrund naturligt attNcb får direktiv att i förekommande fall sälja skogsmark till domänverket, somdärvid bör garantera sådan förtur till virkesköp som motionärerna ocksåförordar. dels att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande försäljning av skog från Ncb attriksdagen med bifall till motion 1980/81:2017 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Insyn och ägarinflytande i Ncbför skogsägarföreningarna (mom. 10) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med"avstyrks alltså" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 1980/81:2017 (s) uttrycktauppfattningen att det inte finns skäl för staten att träffa något avtal medskogsägarföreningarna NU1980/81:49 19 om särskild insyn i Ncb. Den naturliga ordningen ärgivetvis att det överlämnas åt skogsägarna själva att avgöra om föreningarnaskall utnyttjas som instrument för bevakning av skogsägarnas intressen såsomaktieägare. Vad gäller önskemålet i motion 1980/81:2026 om ett tioprocentigtinflytande i Ncb för skogsägarföreningarna konstaterar utskottet att det, medde grunder för en ekonomisk rekonstruktion av Ncb som regeringen föreslår,svårligen skulle kunna realiseras. Utskottet finnerför sin del inte hellernågra motiv för att man särskilt skall eftersträva ett visst ägarinflytandeinom Ncb för skogsägarföreningarna. Erfarenheten visar att skogsägarna, ävennär de själva fungerade som ägare till Ncb, inte tillräckligt har sökttillgodose företagets virkesbehov. Motion 1980/81:2026 avstyrks alltså. dels att utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffande insyn ochägarinflytande i för skogsägarföreningarna att a) med bifall tillmotion 1980/81:2017 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, b) (= utskottet). Finansiellt stöd till Ncb (mom. 11) Reservanterna anser att den del avutskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottet ansluter" ochslutar med "till företaget" bort ha följande lydelse: Under sitt beredningsarbete har utskottet, såsomredovisats i det föregående, funnit anledning att ställa vissa frågor tillregeringen i anslutning till det nu återgivna uttalandet i propositionen. Detsvar som industriministern på regeringens vägnar har lämnat innebär,konstaterar utskottet, att regeringen går i god för att det föreslagnakapitaltillskottet är tillräckligt för att ge Ncb sådan ekonomisk styrka attbanker och övriga kreditgivare tillfredsställs. Enligt regeringens bedömningskall således ingen särskild garanfi från statens sida vara nödvändig för attkreditgivarna skall låta sina lån till företaget kvarstå. Svaret innebär ocksåatt regeringen går i god för att inga ytterligare medel från statens sidautöver vad som föreslås - och vad som kan komma att tillhandahållas enligtoffertprincipen - skall vara erforderliga för att förhindrabetalningsinställelse eller konkurs för Ncb:s del. Med hänvisning till det besked som regeringen sålunda nuhar lämnat och med hänsyn till sysselsättningen på berörda orter tillstyrkerutskottet dess förslag till anslag för teckning av aktier i och för låntill företaget. NU1980/81:49 20 Överlåtelse av aktier i (mom. 12) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"motion 1980/81:2017 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till motionärernas krav. Det saknasenligt utskottets mening varje anledning för att i samband medstatens nya stora engagemang i Ncb skapa förutsättningar för en reprivatiseringav företaget. Utskottet förordar följaktligen att till det avregeringen begärda bemyndigandet knyter det villkor som anges i motion1980/81:2017 (s). dels att utskottet under 12 bort hemställa 12. beträffande överlåtelse av aktier i