bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — Efter enbeskrivning av den enligl utredningen mest frekventa formen avindustrikonsorlier - nämligen konsortier som inle har någon personal anställdoch som saknar egna tillgångar och skulder saml intäkter och kostnader -konstaterar utredningen att ett sådant konsortium enligt gällande rätthittills varit att behandla som etl enkelt bolag och atl något skäl atl ändradelta betraktelsesätt på grund av de föreslagna ändrade reglerna omhandelsbolag inte föreligger. Kommittén ullalar slutligen att konsortier somdäremot är så organiserade atl de har egna tillgångar och skulder samlkostnader och intäkter bör räknas som handelsbolag. 1 propositionen anslutersig departe-menlschefen lill dessa uttalanden. Konsortiebegreppet synes inte heller ha erhållit någonnärmare bestämning inom den rältsvelenskapliga litteraturen. Termen konsortiumtorde närmast användas som en samlingsbeteckning på en mängd varierandesamverkansavtal, som i vissa fall kan betecknas som bolagsavlal och som i andrafall kan vara anställningsavtal, försträckningsavtal m. m. Utskottet vill i detta sammanhang stryka under alt delibland kan vara svårt atl fastställa gränsen mellan bolag och avtal som saknarbolagskarak-lär. Någon definition av begreppet bolag finns inte, vare sig igällande lagstiftning eller i det nya lagförslagets lagtext. Inom denrällsvetenskapli-ga litteraturen brukar man kräva all i princip tre rekvisit skallvara uppfyllda för all ett bolag skall föreligga. För del första skallrättsförhållandet vara grundat på avtal mellan två eller flera delägare. Fördet andra skall del föreligga ett för delägarna gemensamt bolagsändamål. Fördel tredje skall delägarna vara förpliktade all verka för det gemensammaändamålet. Det kanske mest betydelsefulla rekvisitet i bolagsbegreppet är delgemensamma ändamålet. Det är främst detta rekvisit som skiljerbolagsförhållanden från andra avtal, där vardera parlen fullföljer sina egnasärintressen. Alt bolagsändamål är gemensamt betyder all bolagsmännen har ellgemensamt intresse i bolagets verksamhet. Insatser och arbetsprestationerländer lill nytta för samtliga bolagsmän. Varje bolagsmans prestation kommeralltså del gemensamma ändamålet lill godo. Etl ändamål av bolagskaraktär tordeföreligga endast om det gemensamma intresset framstår som något väsentligt irättsförhållandet. Det gemensamma ändamålet är oftast all uppnå vinst tillfördelning mellan delägarna. Av de i bilaga 6 beskrivna konsortierna torde några intevara bolag, därför atl etl gemensamt bolagsändamål saknas. Så synes t. ex. deunder B 2 och 3 i bankföreningens skrivelse redovisade konsortierna främstutgöra LU 1980/81:4 II avtal mellan vissa banker om hur en kunds kreditbehovskall fördelas mellan dessa banker. För sådana konsortier torde del inleföreligga ett gemensamt bolagsändamäl. Dessa konsortier påverkas följaktligeninle av del nu framlagda lagförslaget. Vad härefter gäller konsortier som är atl anse somenkla bolag är del enligl utskottets mening väsentligt att närmare undersöka ivad mån del nya handelsbolagsbegreppet är mer omfattande än gällande begrepp.Härvid kan först konstateras all BL uppställer ell krav på gemensam firma.Detta krav har frånfallils i propositionen. Slopandet av kravet på gemensamfirma torde emellertid knappast i praktiken innebära någon utvidgning avhandelsbolagsbegreppel. Som kommittén anfört (s. 100) torde enligt gällanderätt de flesta slag av beteckningar som används på en gemensamt bedrivenrörelse godtas som gemensam firma. Däremot innebär ändringen i kravet på vilken verksamhetsom bolagsav-lalel skall avse onekligen en utvidgning avhandelsbolagsbegreppet. Som utskottet tidigare påpekat medförde nämligen inteall näringsverksamhet bokföringspliki enligl lag. Kretsen avbokföringsskyldiga i denna lag fastställdes bl.a. genom en uppräkning i 20punkter av de verksamheter, där yrkesmässig rörelse ansetts böra medförabokföringsskyldighet. Flera moderna företeelser, l.ex. dataverksamhet, vardärtor inte bokföringsskyldiga. Vidare frilogs vissa mindre rörelser bland deuppräknade slagen av näringsverksamhet från sådan skyldighet. För de flestauppräknade slagen av rörelser gjordes omfattningen beroende av antalet anställda. Sålunda förelåg - bl. a. i fråga om byggnadsverksamhet - inte någonbokföringsskyldighet om rörelseidkarna endast biträddes av make, barn under 16år saml högst två andra personer. Om den verksamhet som del är fråga om i ellkonsortialavtal är att hänföra lill l.ex. byggnadsverksamhet innebär därförbolagspropositionens handelsbegrepp en utvidgning i förhållande till gällanderätt. Annorlunda förhåller det sig dock då det är fråga om rederi-, bank- ellerförsäkringsrörelser. Den som idkade rederirörelse endast med eget, av honomsjälv fört fartyg var visserligen inte bokföringsskyldig enligt lag.I övrigt medförde emellertid rederirörelse alltid bokföringsskyldighet enliglden lagen. Så var ocksä alllid fallet med bank-och försäkringsrörelse. Då denverksamhet om vars utövande det är fråga kan hänföras lill rederi-, bank- ellerförsäkringsrörelse kan man därtor säga atl handelsbolagsbegreppel i proposition143 är oförändrat i förhållande till gällande rätt. I den mån de i skrivelsernapå delta område redovisade samverkansformerna inle är att hänföra tillhandelsbolag enligl gällande rätt, finns det därför ingen anledning att antaatt handelsbolagsbegreppet i proposition 143 medför någon ändring pä denpunkten. När del gäller att la ställning lill om inom sådanaverksamhetsområden, där handelsbolagsbegreppel utvidgats, begreppsändringenmedför alt konsortierna blir handelsbolag, finns del enligt utskottets meninganledning all närmare granska hur man skall kunna avgöra i vilket rättssubjektnärings- LU1980/81:4 12 verksamheten skall anses utövad. Del utslagsgivande förvilken bolagsform som föreligger synes nämligen vara just om verksamheten drivsi del gemensamma bolaget. Del är således fråga om atl avgöra huruvida vissnäringsverksamhet skall anses utövad av den enskilde näringsidkaren eller avdel konsortium, vari näringsidkaren ingår. Frågan har inle närmare belysts ipropositionen. Vanligtvis torde del inle föreligga några svårigheter allavgöra av vem en viss näringsverksamhet utövas. I vissa fall kan dock sakenvara mera tveksam. Byggnadsentreprenörernas framställning l.ex. aktualiserardet fallet all etl förelag, som ostridigl utövar näringsverksamhet av visstslag. ingår ett samarbetsavtal med någon annan angående näringsverksamhet avsamma slag som företaget utövar'. Skall här den del av näringsverksamheten somberörs av samarbetsavlalet anses utövad av det genom detta avtal skapade konsortieteller skall verksamheten anses ingå i den av de enskilda företagen redanutövade verksamheten? Svaret på frågan får enligl utskottets mening bero på enhelhetsbedömning av omständigheterna i del särskilda fallet. Utskottet vill dock särskilt peka på vissa omständighetersom tillsam-mantagnä kan utgöra grund för all anse en med ett konsortium avseddnäringsverksamhet som en del av den näringsverksamhet som var och en avdelägarna redan utövar. För del första bör den verksamhet som en delägare utövarinom konsortiet vara av huvudsakligen samma slag som den näringsverksamhetvilken delägaren redan utövar, då konsortialavtalet ingås. För del andra bör iallmänhet den verksamhet som konsortialavtalet gäller inle ha fortlöpandekaraktär utan avse etl visst, bestämt arbetsresultat för en viss beställare.För det tredje bör i regel krävas all konsorlidel-ägarna framträder utåt. t.ex. genom atl samtliga tecknar på ell entrepre-nadkontrakl. Slutligen börfordras all den verksamhet som konsortiet avser utövas med hos delägarnaanställd personal och med av delägarna innehavd maskinell utrustning. Det måste emellertid alltid bli fråga om enhelhetsbedömning i varje särskilt fall, varvid syftet med samverkan får ansesha stor betydelse. Är syftet ett så intensivt samarbete all konsortiet utåt gersken av atl vara en juridisk person är det naturiigt att konsortiet också irealiteten blir en juridisk person med de fördelar som detta kan föra med sig.Framstår del däremot som klart att konsortiedeltagarna åsyftat all fortsättaalt driva den egna verksamheten men i samverkan med de övriga deltagarna börsamarbetet även i fortsättningen betraktas som ett enkelt bolag. Vid enhelhetsbedömning av omständigheterna bör man inte utesluta alt det under vissaförhållanden - särskilt om tillbörlig insynsmöjlighet erbjuds genom deårsredovisningsregler som gäller för delägarna - kan framstå som naturligt ochlämpligt alt betrakta en med ett samarbelsavlal avsedd näringsverksamhet somen del av varje delägares näringsverksamhet, trots att konsor-tieverksamhelen ioch för sig har fortlöpande karaktär, l.ex. LU1980/81:4 13 verkan inom rederinäringen som redareföreningen harskildrat i sin skrivelse. När del gäller de i bilaga 6 förtecknade'konsortiernauppslår som regel inga problem i fråga om de av beskrivnaindustrikonsortierna, dvs. sådana konsortier vari de dellagande förelagen somen följd av olika kompetensområden svarar för klarl skilda avsnitt i detgemensamma åtagandet. Dessa konsortier bör - såsom framhålls i propositionen-kunna betraktas som enkla bolag och detta enligl utskottets mening därför attdel står helt klart all näringsverksamheten inle bedrivs i bolaget utan av deenskilda konsortiemedlemmarna. Beträffande entreprenadkonsortierna inom byggbranschenframgår av redogörelsen i bilaga 6 alt konsortiekontraktet brukar undertecknasav samtliga konsorliedelägare. all konsortiet inte har någon personal utan attden tillhandahålls av konsoriiemedlemmarna samt att detsamma i regel gällerbeträffande erforderiiga maskiner. Bokföringen för konsortiet skötsregelmässigt genom en av konsortiedelägarna. Det framstår enligl utskottetsuppfattning som naturiigt och lämpligt alt man i på detta sätt konstrueradekonsortier i allmänhet anser näringsverksamheten utövad, inle av konsortietutan av konsortiets delägare. I dessa fall blir konsortiet följaktligen allbetrakta som enkelt bolag. Del förhållandel atl vissa räkenskaper förs för konsortietleder inte i och för sig lill någon annan bedömning. Som framgår av de tillskrivelsen fogade bokföringsexemplen förs intäkter och utgifter ned påde olika delägarna. De av konsortieledaren förda räkenskaperna fungerar närmastsom en resursfördelningsnyckel. särskilt problem kan uppslå när det gäller denmaskinella utrustningen som ell konsortium kan behöva ha tillgång lill. Vidutskollets hearing i framhölls av företrädare förbyggnadsenlreprenadindustrin alt ett konsortium vid vissa större entreprenader,särskilt utomlands, behöver kunna köpa maskinell utrustning l.ex. Somregel kan delägarna inte acceptera alt äganderätten till maskinerna tillkommerledaren eller sponsorn för konsortiet. Med anledning härav förtjänar alt ånyo påpekas alt varkenenligt nu gällande rätt eller enligt den föreslagna nya lagen är del enklabolaget någon juridisk person. Delta innebär alt ell enkelt bolag inle kanförvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter. Det enkla bolaget kan inleheller äga tillgångar. Del sagda utesluter emellertid inle - vare sig enligtgällande rätt eller enligt proposition 143 - atl bolagslillgångarna, dvs. de ålbolagsändamålet enligl bolagsmännens avtal anslagna tillgångarna, kan med verkanbolagsmännen emellan innehas av bolagsmännen på olika sätt. Bolagsmännen i etlenkelt bolag torde sålunda kunna inneha bolagslillgångarna antingen medindividuell äganderätt eller under samäganderätt med bestämda andelar ellerunder s. k. egendomsgemenskap. Med egendomsgemenskap menas all delägarnas rättomfattar en hel rättighetsmassa under sådana villkor all den enskildebolagsmannen inle äger anspråk på all vid LU 1980/81:4 14 bolagetsupplösning utfå vissa bestämda förmögenhelsobjekl eller andelar i sådana utanendast har en med hänsyn till bolagsverksamhetens resultat och andraomständigheter växlande andel i hela massan, en andel vars omfattning bl. a.påverkas av hur stor gälden för bolagsändamålet är. (Se även kommitténsbelänkande s. 118 f.) Del förhållandel atl konsorliedel-ägarna gemensamtinförskaffar maskinell utrustning behöver därför inte innebära att denförvärvade utrustningen skall anses som en konsortiets tillgång, utan den kanvara delägarnas gemensamt ägda tillgång. Närdel gäller bank- och försäkringskonsortier kan konstateras att dessa konsortieruppvisar karakteristiska drag som i hög grad överensstämmer med dem somutmärker de ovan redovisade konsortierna. Även bank- ochförsäkringskonsortierna bör alltså kunna betraktas som enkla bolag, i den månde över huvud taget är all hänföra till bolag. Detskulle naturligtvis i och för sig vara önskvärt, om lagtexten kunde ge klartbesked om av vem en näringsverksamhet skall anses utövad. En lagbestämmelse medsådanl innehåll skulle emellertid enligl utskottets mening med nödvändighet blisä abstrakt atl den knappast skulle få något praktiskt värde. I stället fårfrågan om när en näringsverksamhet skall anses utövad av det ena eller detandra rättssubjektet överlämnas ål rättspraxis. Sammanfattningsviskonstater-ar utskottet atl när del gäller rederi-, bank- och försäkringsrörelseär handelsbolagsbegreppet i den nya handelsbolagslagen oförändrat iförhållande till gällande rätt. Inom dessa områden verksamma konsortier, som är att anse som enkla bolag, kommer följaktligen inle atl genom den nyalagen få en ändrad associationsrältslig status. När del gällerverksamhetsområden för vilka propositionens handelsbolagsbegrepp innebär enutvidgning i förhållande lill gällande rätt, l.ex. byggnadsverksamhet, blir detavgörande för frågan om ett bolags-konsortium i fortsättningen skall blihandelsbolag eller etl enkelt bolag, av vem näringsverksamheten skall ansesutövad. Om näringsverksamheten sålunda utövas av de enskilda konsorliedelägarnaär bolaget alt anse som etl enkelt bolag, medan bolaget om näringsverksamhetenutövas i detta blir ett handelsbolag. När det gäller att bestämma varnäringsverksamheten bedrivs måste det alltid bli fråga om en helhetsbedömning avomständigheterna i det enskilda fallet. Härvid kan de av utskottet ovanangivna kriterierna tjäna till ledning som lolkningsdaia. Föratl det klart skall komma till ullryck atl ell bolagsavlal skall konstitueraett handelsbolag endast när verksamheten verkligen skall ske i det gemensammabolaget och icke hos bolagsmännen anser utskottet atl ordet gemensamt bör förasin i lagtexten. Utskottet förordrar att 1 kap. 1 § första stycket i förslagetlill ny handelsbolagslag får följande lydelse. "Etthandelsbolag föreligger, om två eller flera har avtalat alt gemensamt utövanäringsverksamhet i bolag." Utskottet vill tilläggabeträffande det enkla bolaget när del används för LU 1980/81:4 15 konsortieratt det fungerar närmast som etl instrument för all fördela ansvar och riskermellan de var för sig självständigt verkande företagen. Del enkla bolaget kansåledes finnas i samband med ekonomisk verksamhet även om del inle som sådanlfår utöva näringsverksamhet. Avslutningsvisvill utskollel framhålla alt del synes tveksamt hur man skall bedöma delsamarbete som bankerna bedriver genom Bankgirocenlralen (BGC) och vissa andralikirande samverkansformer. Denna verksamhet synes inle vara en sådan bankrörelse,som skulle ha omfattats av bokföringsskyldighet enligt bokföringslag.Om BGC över huvud tagel är ett bolag och anses utöva näringsverksamhet, finnsdet med hänsyn lill hur verksamheten är ordnad därför viss risk för atländringen av handelsbolagsbegreppel kan leda lill alt BGC blir ellhandelsbolag, vilket inle slår i överensstämmelse med gällandebanklagstiftning. Som utskottet tidigare anmärkt föreslås emellertid förbefintliga enkla bolag en övergångslid , innan del nya handelsbolagsbegreppelblir tillämpligt pä bolaget. Del får enligl utskottets mening ankomma påbanklagulred-ningen att närmare pröva i vilkenassociationsrältslig form BGC m.fl. skall bedriva sin verksamhet. Utskottet kantillägga all om liknande problem uppkommer för något befintligt konsortium påförsäkringsområdet får det ankomma på försäkringsverksamhetskommiltén alt göramotsvarande överväganden. Utskottet förutsätter all regeringen lar de inifiativsom i sådana hänseenden kan bli erforderliga och även i övrigt underövergångstiden noggrant följer utvecklingen på området. Genomvad utskottet sålunda anfört och förordat får syftet med motion 2030 och deovannämnda skrivelserna anses ha blivit tillgodosett. 1 gällande rätt saknas bestämmelser om styrelse ihandelsbolag. Däremot skall del alllid finnas styrelse i aktiebolag ochekonomiska föreningar. Enligtbolagskommitléns direktiv ålåg del kommittén att undersöka om del fannsanledning alt i lag ge regler om att styrelse och verkställande direktör skulleutses i de större handelsbolagen. I direktiven pekade man på alt en sådanordning skulle göra det möjligt all tillämpa lagstiftningen omstyrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningaräven på handelsbolag. Kommitténsmajoritet fann all förelagsdemokraliska skäl talade för införandel av styrelsei större handelsbolag. De motiv som låg till grund för lagen om de anställdasstyrelserepresenlalion i aktiebolag och ekonomiska föreningar gjorde enliglkommittén sig gällande även i fråga om handelsbolag. Alt underlåta atl ge dehandelsbolagsanställda inflytande i förelagsledningen skulle vidare innebäraen förelagsdemokratisk diskriminering av dessa anställda. Med hänsyn lill delanförda föreslog kommittén atl styrelse skulle finnas i handelsbolag som underdet senaste förflutna räkenskaps- LU1980/81:4 16 året hade sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbetstagare. Ifråga om handelsbolag som år moderföretag borde enligt förslaget antaletarbetstagare avse koncernen i dess helhet. Kommitténs minoritet ansåg all del inle borde införasnågra lagbestämmelser om styrelse i handelsbolag. Kommitténs förslag kritiserades av ett stort antalremissinstanser, och något förslag om styrelse i handelsbolag läggs inte fram iproposition 143. Departementschefen framhåller atl enligt hans upptältning ärdet viktigt alt de anställda i handelsbolag tillerkänns en rätt lillmedbestämmande som är likvärdig med den medbestämmanderätt som tillkommeranställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Å andra sidan måste manbeakta de invändningar som kan resas mot all lösa frågan om medbestämmande ihandelsbolag på det sätt som kommittén föreslagit. Departementschefen förklararalt han delar remissinstansernas uppfattning att bestämmelser om styrelse ihandelsbolag riskerar atl medföra vissa ölägenheter. Om styrelser införsskulle beslutsfaltandei: komma all kompliceras i inle obetydlig grad. Enligldepartementschefen leder vidare den i och för sig nödvändiga vetorätten för enobegränsat ansvarig bolagsman lill atl styrelsens möjlighet att fungera somett beslutsorgan begränsas. Spänningsförhållandet mellan bolagsmännens ochstyrelsens kompelens kan också länkas leda till konflikter med risk förrättsförluster för tredje man. Det kan enligt departementschefen inle helleruteslutas all vissa handelsbolag med etl fåtal anställda skulle kunna uppfattalagregler om styrelse som etl hinder mol fortsatt expansion. Mol bakgrund av del anförda anser departementschefen alten reform med styrelse och styrelserepresenlalion för de anställda ihandelsbolag inte bör genomföras . Han pekar i stället på möjligheten attgenom medbestämmandeavtal finna lösningar som delvis tillgodoser de syften manvill uppnå med styrelse och styrelserepresenlalion. uttalar departementschefenall frågan om styrelser i större handelsbolag kommer all beredas vidare och altdel därvid är av särskilt intresse atl se i vad mån man kan finna lösningar påden allmänna frågan om arbetstagarinflytande på koncernnivå. Den frågan har sinsärskilda betydelse i detta sammanhang, då del inte kan uteslutas atthandelsbolag kommer alt bli allt vanligare som moderbolag så länge det saknasregler om styrelserepresenlalion i handelsbolag. I den under allmänna motionstiden väckta motionen 1477 (s)framhålls alt de anställda i handelsbolagen har sämre förulsätlningar tillinflytande än anställda i ekonomiska föreningar och aktiebolag genom all deinte har någon personalrepresentation i handelsbolagens beslutande organ. Dettaförhållande är otillfredsställande och bör åtgärdas. Motionärerna förordar attstyrelse införs i de större handelsbolagen och all lagen om styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar (LSA) utvidgas lill allomfatta även handelsbolag. LU1980/81:4 17 Frågan om styrelse ochstyrelserepresenlalion för de anställda i handelsbolag las också upp i motion2025 (s). Motionärerna anser atl de invändningar som vid remissbehandlingenförts fram mot all införa styrelser i handelsbolag är sakligt övertygande.Dessa invändningar visar enligt motionärerna att handelsbolag inte bör fåanvändas för företagsamhet i större skala. Motionärerna föreslår därförbegränsningar i tillåtligheten av handelsbolag, vilket yrkande utskottetåterkommer lill i del följande. Motionärerna framhåller vidare all av del remissyttrandesom avgivit över bolagskommillténs betänkande framgårall del förekommer atl styrelse finns tillsatt i handelsbolag.Delta förhållande borde kunna utnyttjas för alt - i avvaktan på alt rätten atlanvända handelsbolagsformen vid större rörelser begränsas - övergångsvistillförsäkra de anställda i handelsbolag ett inflytande som motsvarar detinflytande som de anställda har i aktiebolag och ekonomiska föreningar.Motionärerna yrkar att hos regeringen begär förslag lill regleringsom innebär att de anställda i sådana större handelsbolag som har styrelserprovisoriskt bereds representation i styrelserna enligl de grunder som gäller iLSA (yrkande 4). kan för sin del ansluta sig till vadarbetsmarknadsutskottet anfört i sitt yttrande atl den naturliga utgångspunktenvid bedömandet av förevarande problem bör vara atl de anställdas möjligheterlill insyn och inflytande i förelagen inte skall vara beroende av förelagsform.De invändningar som anförs i propositionen mol all införa styrelse ihandelsbolag har emellertid en avsevärd tyngd. Själva grundstrukturen ihandelsbolagsformen gör det olämpligt med en obligatorisk styrelse. mening bör man därför i första hand söka finna andra former för alltillgodose de anställdas berättigade anspråk på medinflylande. F.n. pågårförhandlingar om medbestämmandeavtal för den privata arbetsmarknaden. Somdepartementschefen framhåller är det möjligt all man i de sammanhangen kanfinna lösningar som tillgodoser de syften som man här vill uppnå. Med hänsyn till del anförda och med beaktande av allfrågan om införande av styrelse i större handelsbolag skall, enligl vaddepartementschefen uttalar, bli föremål för fortsatt beredning, avstyrkeruskollel bifall till motion 1477 i denna del. Utskottet kan inle heller finna alt del finns några skälalt begära förslag till en provisorisk reglering för de fåtaliga handelsbolagsom frivilligt inrättar styrelse. Utskottet avstyrker därför bifall även tillmotion 2025 (yrkande 4). Handelsbolag som företagsform för större företag Som utskottet anmärkt i föregåendeavsnitt förordas i motion 2025 (s) en begränsning av rätten atl användahandelsbolagsformen för större förelag. Det förhållandel atl del inte befunnitslämpligt alt införa regler om styrelse 2 1980/81. LU 1980/81:4 18 elleratl begränsa avtalsfriheten beträffande insatser eller rätten atl la lån frånbolaget visar enligt motionärerna all handelsbolaget är en tveksam form förföretagsamhet i större skala. Motionärerna pekar på alt bolagsmännens privataekonomi är garantin för handelsbolagets förbindelser men atl offentlighet inlegäller i fråga om bolagsmännens privata tillgångar. Även i företagsdemokraliskthänseende har handelsbolaget svagheter. De nu anförda nackdelarna medhandelsbolagsformen gäller enligl motionärerna även i fråga omnäringsverksamhet i större skala som drivs av enskild näringsidkare. Enligtmotionärerna visar det anförda att mer omfattande näringsverksamhet bara börfå bedrivas i aktiebolagsform.