bet · G401SoU11 · 1980-12-31 00:00:00 — om utbyggnad av vissa medicinska verksamhetsområden m. m. 1 motion 1979/80:639 av . (vpk) hemställs att uttalar 1. attmödrahälsovården bör ges ökad beredskap för att ge kvinnor psykisk och socialhjälp, 2. att enresursförstärkning avseende lakar- och barnniorsketjänster tillförsmödravårdscentralerna så att rimlig tid kan anslås även till detmentalhygieniska arbetet, 3. att psykolog-och kuratorstjänster bör inrättas på varje mödravårdscentral, 4. att läkare medadekvat utbildning skall finnas tillgängliga runt, 5. att åtgärdervidtas så att de barnmorskor som behärskar metoder för effektivsmärtlindring ges verklig möjlighet att utöva dessa. 6. att läkarna påförlosningsavdelningarna får skyldighet att fortlöpande praktiskt handledabarnmorskorna i dessa metoder, 7. att tidigareutbildade barnmorskor erhåller kompletterande utbildning i dettaavseende, 8. attplanläggning skall ske så att paracervikal-, epidural- och pudendus-blockad kanges alla tider vid kvinnoklinikerna, 9. att samtligagravida kvinnor genom rTiödrahälsovärden får möjlighet att genomgå kurs ipsykoprofylax. 10. attresurser anslås för mer forskning kring förlossningsvården. I motion 1979/80:839 av BertilDahlén (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående ökad utbildning av reumatologläkare. 1 motion 1979/80:852 av MajPehrsson rn. (c) hemställs att hos regeringen begär attsocialstyrelsen bör fullfölja sitt utredningsuppdrag och framlägga förslagtill utbyggnad och decentralisering av barnreu-matikervården. I motion 1979/80:1228 av RuneÅngström (fp) hemställs att i skrivelse till r-egeringen begär 1. attsocialstyrelsen fullföljer sitt utredningsuppdrag och framlägger förslagtill utbyggnad och decentralisering av barnreumatikervärden. 2. att det storabehovet av vårdplatser för reumatoida barn i norra delarna av vårt landbeaktas. 1 1980/81. SoU1980/81:11 2 I motion 1979/80:1648 av OlleEriksson m. fl. (c. s, m, fp) hemställs att hos regeringen begär attidrottens medicinska servicebehov blir beaktat i den fortsatta handläggningenav hälso- och sjukvårdsutredningens betänkande inför en ny lagstiftning förhälso- och sjukvården. Sjukvårdsplaneringen och läkarutbildningen m. m. Som allmän bakgrund tillbehandlingen av motionerna lämnas här en översiktlig redogörelse försjukvårdsplaneringen och läkarutbildningen m. m. Närmare uppgifter i dessahänseenden finns bl. a. i utskottets betänkande SoU 1979/80:2. Ansvaret för sjukvården åvilar landstingskommunerna ochkommuner som inte ingår i landstingskommun (sjukvårdshuvudmännen). Dessa haratt upprätta sjukvårdsplaner efter samråd med . Hos ,sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri)och bedrivs olika utredningar som skall lämna underlag försjukvårdshuvudmännens planeringsarbete. Hos socialstvrelsen pågår sålunda sedanbörjan av ett utredningsarbete oir. vårdstrukturen inom sjukvården.Inom ramen för detta utredningsarbete beslutade i september1975 redovisa ett principprogram för hälso- och sjukvården inför 1980-talet (HS80) (anser 1976:1). vilket är avsett att utgöra ett underlagför det fortsatta arbetet med sjukvårdsplanering hos sjukvårdshuvudmännen,. 1 principprogrammet ges ettkonkret förslag till vårdstruktur inom primärvård, länssjukvård ochregionsjukvård. Den övervägande delen av värden skall lämnas på primärnivå vidvårdcentraler och vid sjukhem. För den specialiserade medicinska verksamhetenskall primärvården kunna repliera på länssjukvården - som skall bedrivas vidlänssjukhus (motsvarande nuvarande centrallasarett) och vid länsdelssjukhus(motsvarande nuvarande normallasarett) - samt på regionsjukvården (vidregionsjukhus). I proposition 1980/81:9, vilken f. n. behandlas av utskottet,har lagts fram förslag till riktlinjer för regionsjukvårdens innehåll,omfattning och organisation m. m. a. föreslås att begreppetregionsjukvård, som avsett den vård på de s. k. regionklinikerna somregleras i särskilda regionsjukvårdsavtal mellan sjukvårdshuvudmännen, skallfå det mera vidsträckta och föränderliga innehåll som redovisas i HS 80. Vidareföreslås vissa ändringar i regionindelningen m. m. Propositionsförslagen byggerpå förslag av regionsjukvårdsutredningen (S 1974:07) i betänkandet (SOU1978:70) Regionsjukvården jämte vid betänkandet fogade huvudbilagor, nämligenen om medicin och onkologi (SOU 1978:71) samt en om kirurgi (SOU 1978:72). Frågan om en helt ny lagstiftning för hälso- ochsjukvården har utretts av hälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:04), vilkenhösten 1979 avgav sitt slutbetänkande (SOU 1979:78) Mål och medel för hälso-och sjukvården med SoU 1980/81:11 3 förslag till en hälso- och sjukvårdslag. I betänkandetföreslås bl. a. att sjukvårdshuvudmännen skall ha ett totalansvar för hälso-och sjukvården som bl. a. skall innebära att de skall planera hälso- ochsjukvärdens utveckling och organisation med utgångspunkt i människornas samladebehov. Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats. sjukvårdsdelegation beslutade år 1979att ett nytt principprogram för den framtida hälso- och sjukvården med sikte pååren 1990-2000 (HS90) skall utarbetas. Läkarnas grundutbildning och avslutas med läkarexamen. Efter grundutbildningenföljer som ett första led i läkarnas vidareutbildning allmäntjänstgöring (AT)på underläkartjänster , varav i kirurgi, imedicin, i psykiatri och i allmänläkarvård. Vidallmäntjänstgöringens slut erhålls legitimation som läkare. Härefter följerfortsatt vidareutbildning (FV), som tar till allmänläkarkompetens ochfrån fyra till till specialistkompetens, som kan erhållasi ett 40-tal medicinska specialiteter, bl. a. i reumatiska sjukdomar(reumatologi) men däremot inte i idrottsmedicin. Specialistutbildningenomfattar dels huvudutbildning om mellan tre och tjänstgöring som iallmänhet fullgörs helt inom specialiteten, dels sidoutbildning om mellan etthalvt och tjänstgörinj, som fullgörs inomverksamhetsområde som är av betydelse för den sökta kompetensen. Även denfortsatta vidareutbildningen fullgörs på underläkartjänster. Förordnandena päunderläkartjänster för allmäntjänstgöring, för allmänläkarutbildning och förspecialistutbildning är utformade som s. k. blockförordnanden (AT-block resp.FV-block), som innefattar samtliga erforderliga tjänstgöringar. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tillsatte år 1979en kommitté som skall göra en översyn av grundutbildningen av läkare.Översynsarbetet avses resultera i en ny utbildningsplan och beräknas blislutfört . vidareutbildning (NLV) beslutade år1978 sätta i gång en översyn av bestämmelserna om allmänläkarkompetens ochspecialistkompetens (NLV:s översynsutredning). Enligt de ursprungligadirektiven för översynen skulle man pröva möjligheten att införa en stegvisdifferentiering inom specialistutbildningen. Sedan denna fråga prövats i olikaarbetsgrupper har man låtit tanken på en fullt genomförd stegvis differentieringfalla. Utredningsarbetet har därefter fortsatt med utgångspunkt i att FV iförsta hand skall sikta till att ge nödvändig kompetens och tillräcklig breddför läkarnas verksamhet inom primärsjukvården och länssjukvården. NLV:söver'synsutredning har sålunda framlagt ett förslag om attallmänläkarutbildningen skall förlängas till . Översynenbeträffande specialistutbildningen i övrigt beräknas kunna slutföras under år1981. 1' 1980/81. SoU1980/81:11 4 Allmänläkarkompetens ellerspecialistkompetens utgör i princip behörighetskrav för högre läkartjänster änunderläkartjänster. Underläkartjänsterna skall vara förbehållna läkare somgenomgår vidareutbildning (AT och FV). Läkarresurserna skall tilldelas deområden där de bäst behövs. Tilldelningen sker på följande sätt. Socialstyrelsenbeslutar hur många AT-block som får finnas hos varje sjukvårdshuvudman.Fördelningen av FV-block och inrättandet av tjänster för läkare medallmänläkar- eller specialistutbildning (tjänster som avdelningsläkare ochhögre tjänster) skall ske på grundval av för riket upprättatläkarfördelningsprogram. som upprättas av och fastställs avsocialdepartementets sjukvårds-delegation. Gällande läkarföi'delningsprogram(LP 82-R) avser . Det har upprättats av eftersamråd med UHÄ, och samt fastställtsav sjukvårdsdelegation . LP 82-R utgör enrevidering av 1977 fastställt läkarfördelningsprogram för åren1979-1982. De nya läkartjänster som enligt LP 82-R skall få inrättas under åren1981 och 1982 skall enbart avse områdena allmänläkarvård, psykiatri samtlångtidssjukvård/rehabilitering. 1 motion 1979/80:839 av BertilDahlén (fp) anförs bl. a. att de reumatiska sjukdomarna harökat betydligt i vårt land och att allt fler landsting redan har inrättat ellerämnar inrätta reumatologiska kliniker men att tillgången på läkare är ytter'stbegränsad. Det vore därför enligt motionären önskvärt om ytterligare åtgärderkan vidtas för att öka utbildningen av läkare inom specialiteten. Önskvärt äräven enligt motionären att regionsjukhusen får resurser att ta hand om svårarefall av de reumatiska sjukdomarna. 1 molion 1979/80:852 av MajPehrsson rn. (c) och molion 1979/80:1228 av () anförs bl.a. att antalet reumatiskt sjuka barn i vårt land uppgår till ca 2 000 och attflera än 200 barn med kronisk ledgångsreumatism värdas på barnklinikeroch ortopediska kliniker. Behovet av reumatologisk specialistvård för barnberäknas, anförs det vidare, motsvara ca 35 vårdplatser medan det finnsendast 18-20 sådana vårdplatser, nämligen vid den barnreuinatologiska enhetenvid . Motionärerna påpekar att det är nödvändigtatt antalet vårdplatser för reumatiskt sjuka barn byggs ut och att vårdendecentraliseras. Motionärerna framhåller härvid angelägenheten av att enhetertillkommer vid och vid i framhåller vidare angelägenheten av att ett inom socialstyrelsenpåbörjat utredningsarbete, som. skall syfta till ett s. k. sektorprogram förrörelseor- SoU1980/81:11 5 ganens sjukdomar, fullföljs och att förslag läggsfram om utbyggnad och decentralisering av barnreumatikervärden. Med reumatiska sjukdomar(reumatologi) avsågs tidigare i huvudsak inflammatoriska ledsjukdomar(reumatoida artriter). Reumatoid artrit är en kronisk, fortskridande sjukdom,som ofta angriper flera olika leder, särskilt knäleder, handleder och hand,höftleder, armbågsleder och tår. Det beränkas att ungefär 80 000 personer ivårt land lider av mera allvarlig reumatoid artrit. harreuinatologins vårdområde vidgats till att omfatta sjukdomar i rörelseorganen ien vidare bemärkelse. Bland de reumatiska sjukdomarna i denna vidare bemärkelsedominerar - föruto/n reumatoid artrit - ryggsjukdom och artros. avbefolkningen i drabbas av ryggont, varvid det i de allraflesta fallen är landryggen som ger besvär. Ryggbesvär leder ofta tillsjukskrivning, så ofta att ryggbesvär är den vanligaste sjukskrivningsdiagnosenmed av samtliga försäkringsfall. 1 sådana fall där man finner en bestämdanledning till smärtor i landryggen kan man vanligen ge rationell behandling. flesta fall är emellertid kunskaperna om det aktuella tillståndets orsakerytterst begränsade, och behandlingen inriktas då mot symtomen smärta, stelhetoch svaghet i ryggen. Med artros menas kronisk, definitiv förstöring avledbrosk. Artros kan uppkomma som en effekt av inflammatoriska, mekaniska ellerandra faktorer, som kan verka på en eller flera av ledens komponenter. Artros -för vilken sjukdom även uttrycken nötningsreumatisrn och förslitningssjukdomanvänds - utgör således slutstadier av ledsjukdomar och skador. Först under detsenaste decenniet har verkligt effektiva metoder för behandling av artrosutvecklats. kan man ersätta skadade iedkomponen-ter genom att operera inproteser av plast och metall. De två medicinska specialiteter som omfattar de reumatiskasjukdomarna i vidsträckt bemärkelse är reumatologi, som är en s. k.subspecialitet inom det medicinska verksamhetsområdet invärtes sjukdomar, samtortopedisk kirurgi, som är en s. k. subspecialitet inom det medicinskaverksamhetsområdet kirurgiska sjukdomar. Reumatologerna inriktar väsentligensin verksamhet mot reumatoida artriter, de ortopediska kirurgerna (ortopederna)mot olycksfall, ryggsjukdomar, artroseroch medfödda sjukdomar i rörelseorganen. Enligt Råd och anvisningar nr 7 omplaneringen av reumatologisk vård som utfärdade skullereumatologiska kliniker finnas vid regionsjukhusen, medan behovet avreumatologisk sakkunskap på länsplanet skulle tillgodoses inominvärtesmedicinska klinikens ram. I nämnda råd och anvisningar behandladesendast frågor om vård för de inflammatoriska reumatiska sjukdomarna. SoU1980/81:11 6 I HS 80 anförs bl. a. att om detinom primärv.irden finns tillräckligt många allmänläkare med godinternmedicinsk utbildning behovet av internmedi-cinska specialistläkare iprimärvården blir litet. Det anges emellertid att vid större vårdcentraler detdock sannolikt behövs sädana specialistläkare, antingen i form avheltidsarbetande distriktsläkare eller genom att specialistläkare frånlänssjukvården tjänstgör på vårdcentralerna. InorTi länssjukvårdens somatiska korttidsvård förutsättsspecialiteten reumatologi kunna bli företrädd. har isitt ovannämnda betänkande Regionsjukvården (s. 128) föreslagit enplaneringsram för regionsjukvård i reumatologi om 65-75 vårdplatser , vilketenligt utredningen även bör kunna innefatta resurser för barnreurnatologi samti viss omfattning vård av patienter primärt hänvisade till regionsjukvård förreuniakiruigj. I ovannämnda prop. 1980/81:9 har denna planeringsram godtagits.Utredningen har bl. a. påpekat att barnreurnatologi är en flerregionalverksamhet, som inte bör utvecklas på flera än två ställen i landet. Antalet av medgivnatjänster för specialister i reumatologi uppgår f. n. till 63. 1 LP 82har-liksom i tidigare läkarfördelningsprogram-gjorts vissa översiktligabedömningar om den lämpliga fördelningen av den beräknade tillgången påvidareutbildade läkare . Härvid har antalet läkare i reumatologiberäknats till 1985. Inom specialiteterna ortopedisk kirurgi ochhandkirurgi har antalet läkare beräknats till 500 respektive 40. Vid har fr. o.ni. /79 inrättats en tjänst som biträdande överläkare förledning av barnreumatisk vård vid den vid sjukhuset. Utredning om ett sektorprogram avseende rörelseorganenssjukdomar Inom har igångsattsett utredningsarbete som skall omfatta planering från såväl medicinsk somsocial synpunkt av vårdsektorn rörelseorganens sjukdomar och som skall syftatill ett s. k. sektorprogram för denna vårdsektor. Utredningsarbetet inleddesmed en delstudie fram . Sektorprogrammet avsesskola ligga till grund för hälso-, sjuk- och socialvårdspolitiskaställningstaganden samt tjäna som underlag för huvudmännens planering. Inomprogrammet skall man analysera och lämna förslag beträffande bl. a.organisation och avgränsning av vårdsektorn samt samverkan inom denna mellanprimärvård, länssjukvård och regionsjukvård. Vidare skall behovet avmedicinska och sociala åtgärder inom vårdsektorn redovisas. Utredningsarbetethedrivs i en arbetsgrupp för prirnärvårdsfrågor samt i fyra expertgrupper förläns- och regionsjukvårds-frågor. Expertgrupperna skall bl. a. beskriva deaktuella sjukdomarna och SoU1980/81:11 7 behandlingsinsatser för dem, uppmärksamma förebyggandeåtgärder avseende såväl miljö som individ, ange den kompetens som erfordrasoch de personalkategorier som kan komma i fråga inom de olika områdena. Områdeninom vilka kunskaper f. n. saknas skall anges, och behovet av förändringar inomgrundutbildningen, vidareutbildningen och fortbildningen försjukvårdspersonalen skall beaktas. Expertgrupperna skall bl. a. även ange vilkaforsknings- och utvecklingsuppgifter som lämpligen bör förläggas till läns-respektive regionsjukvårdsnivå. Avsikten är att slutresultat frånutredningsarbetet skall kunna föreligga . riksdagsbehandling m. m. 1977/78 och 1978/riksmöten /väcktesett antal motioner om utbyggande av reumatikervården - bl. a. med förslag ominrättande av vårdplatser för barnreumatiker vid i . Införbehandlingen av motionerna anordnade utskottet ettsammanträffande med företrädare för . ,och , varvid frågor omreumatologisk vård belystes. Företrädarna för och Landstingsförbundetframhöll bl. a. att de var medvetna om att särskilda insatser måste göras ifråga om reumatikervården. Företrädarna för framhöll vidare attsocialstyrelsen i syfte att komplettera principprogrammet för hälso- ochsjukvården inför 1980-talet förberett ett utvecklingsarbete om vårdsektornrörelseorganens sjukdomar samt lämnade information om syftet med dettautvecklingsarbete. Utkottet framhöll vid behandlingen av motionerna bl. a.att det fanns starka skäl för att den reumatologiska vården ägnades särskilduppmärksamhet vid den fortsatta strukturomvandlingen och utbyggnaden av hälso-och sjukvården, att det var angeläget att utredningsarbete omrörelseorganens sjukdomar sattes i gäng utan dröjsmål och bedrevs med skyndsamhetsamt att utredningsarbetet bedrevs i nära kontakt med de för planeringen ochutbildningen av hälso- och sjukvårdspersonal ansvariga myndigheterna. Utskottetframhöll vidare att särskilda resurser i olika delar av landet för behandlingoch vård av reumatiskt sjuka barn tedde sig mycket angelägna. Utskottetsbetänkande i ärendet, SoU 1978/79:6, behandlades av i början av1978/, varvid på förslag av utskottet beslutade geregeringen till känna vad utskottet anfört beträffande reumatikervården (rskr1978/79:7). Med anledning av beslut beslutade regeringen ijanuari 1979 att uppdra åt att i enlighet med vad utskottetanfört skyndsamt utarbeta sektorprogram för vårdsektorn rörelseorganens sjukdomaroch därvid överväga bl. a. vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra I" 1980/81. SoU1980/81:11 8 rekryteringen av läkare och annan personal tillifrågavarande områden. Regeringen överlämnade utskottets betänkande ochriksdagens skrivelse i övrigt till sjukvårdsdelegation. I en /riksmöteväckt motion begärdes utredning och förslag om en decentraliserad utbyggnad avbarnreumatikervärden. Motionärerna ansåg att exempelvis sjukhusetoch i borde ifrägakomma för en utbyggnad av denna vård. På förslag av utskottet i betänkande SoU 1979/80:2 avslogriksdagen motionen. Utskottet hänvisade bl. a. till den inom socialstyrelsenigångsatta utredningen om ett sektorprogram för rörelseorganens sjukdomar ochtill att barnreumatologin enligt vad utskottet inhämtat skulle utgöra ettdelområde inom detta utredningsarbete. Ökad satsning på psykosocialt stöd inom mödrahälsovårdenm. I motion 1979/80:639 av . (vpk) anförs bl. a. att nästan alla gravida kvinnor besökermödravårdscentralerna och får en bra kroppslig vård. Den sociala och psykiskavården däremot, påpekas det, är dåligt utbyggd. Motionärerna framhåller att påsenare tid nya forskningsrön har visat att moderns hälsa ochhennes sociala situation har mycket stor betydelse för barnets anpassning efterfödelsen. a., påpekas det, visades i en undersökning av 165 förstföderskoroch omföderskor att av kvinnorna hade allvarliga och mänga psykiska symtomunder graviditeten. Mödrahälsovården och förslag om vissa förändringar avdenna m. m. Här nedan lämnas en redogörelse förmödrahälsovården och för förslag om förändring av denna m. m. som i huvudsak ären sammanfattning av en utförligare redogörelse som lämnats i utskottetsbetänkande SoU 1979/ 80:6. Mödrahälsovården har enligt ett av år 1969fastställt normalreglemente för mödra- och barnhälsovården (MF 1969:39) tilluppgift att genom hälsovårdande verksamhet i såväl fysiskt som psykiskthänseende förebygga uppkomsten av sjukdomar och insufficienstillstånd hosblivande och nyblivna mödrar. Mödrahälsovården bedrivs vid mödravårdscentraleroch omfattar dels vård av kvinnan under havandeskapet (förvård), vård av dennyförlösta kvinnan närmast efter förlossningen (eftervård) samtpreventivmedelsrådgivning. SoU 1980/81:11 9 presenterade är1979 ett förslag till ett principprogram för mödra- och barnhälsovården(redovisar 1979:4) med riktlinjer för mödra- ochbarnhälsovårdens framtida innehåll och organisation. Mödra- och barnhälsovårdenföreslås bli integrerad i primärvården vid vårdcentraler. Verksamheten skallsyfta till att den fysiska och psykiska hälsan hos föräldrar och barn skallförbättras. Hälsoövervakningen skall även omfatta barnfamiljernas psykosocialaförhållanden, och även psykosocialt stöd skall ges. Fysisk och psykologiskförberedelse för förlossningen skall ske i gruppsamtal, som under senare delenav graviditeten skall kombineras med s. k. vigörgymnastik, psykoprofylax ellerandra förberedelsemetoder. Läkare som skall ansvara för hälso- och sjukvårdenför mödrar Och barn bör enligt förslaget vara antingen läkare medspecialistkompetens i pediatrik (barnaålderns invärtes sjukdomar) resp. igynekologi och obstetrik (kvinnosjukdomar och förlossningar) eller vara läkaremed allmänläkarkompetens och vidareutbildning eller fortbildning inom det avhär nämnda verksamhetsområden för vilket allmänläkaren skall svara. Betydelsenav ett nära samarbete med den kommunala socialvården () understryksi förslaget. Den kommunala socialvården () förutsätts skola svaraför åtgärder som kräver insatser av psykologer och socionomer. Förslaget till principprogram har remissbehandlats.Socialstyrelsen beräknas komma att framlägga ett principprogram förmödra- och barnhälsovården grundat på förslaget och remissyttrandena överdetta. 1978/79:168, SoU1978/79:45, rskr 1978/79:385) godkände är 1979 allmänna riktlinjer för enallmän föräldrautbildning. Dessa riktlinjer innebär bl. a. att en allmänföräldrautbildning i anslutning till barns födelse med början år 1980successivt skall byggas ut i landstingskommunernas regi som en del av dennormala verksamheten vid mödra- och barnavårdscentraler samt BB. a. förmedla kunskap i frågor om hur det fysiska och psykiskatillståndet påverkas under graviditet, förlossning och tiden närmast efterförlossning, fostrets utveckling, förebyggande hälsovård och det stöd somsamhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. har (prop.1979/80:1, SoU 1979/80:44, rskr 1979/80:385) antagit en socialtjänstlag somskall träda i kraft och då ersätta den nuvarandesocialhjälpslagen (1956:2) och annan social vårdlagstiftning. Försocialtjänsten-som socialvården i fortsättningen skall kallas - skallhelhetssynen vara utmärkande, vilket bl. a. innebär att skallsträva efter att finna en lösning på sociala svårigheter i den enskildes ellergruppens totala situation. Helhetssynen förutsätter ett nära samarbete översektorgränser, och skall vid behov samarbeta med andra organ isamhället och med organisationer och föreningar. I socialtjänstlagen framhållsbl. a. socialnämndernas uppgift att SoU1980/81:11 10 främja goda miljöer i kommunen och förutsättningarna förgoda levnadsförhållanden vid sidan av uppgiften att svara för råd, stöd ochannat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Mot bakgrund av bl. a. förslag avsocialutskottet har med stöd av ett bemyndigande av regeringentillkallats socialberedningen (S 1980:07) för att göra en översyn av reglernaom vård oberoende av samtycke inom socialtjänst- och sjukvårdslagstiftningen m.m. 1 direktiven (Dir. 1980:45) för utredningsarbetet anförs bl. a. att skadorhos nyfödda barn till missbrukande kvinnor har uppmärksammatsalltmer och att frågan om vilka medel som bör stå mödra- och barnhälsovården tillbuds för att i akuta situationer genomföra en nödvändig vård i fall av missbruksom allvarligt hotar det väntade barnets hälsa bör utredas av beredningen. har under de fyrasenaste riksmötena i betänkandena SoU 1976/77:6, SoU 1977/78:13, SoU 1978/79:8och SoU 1979/80:6 behandlat motionsyrkanden som haft samma syfte som yrkandenabeträffande mödrahälsovården i motion 1979/80:639. Utskottet har vid dentidigare riksdagsbehandlingen föreslagit att de dä aktuella motionsyrkandenaskulle avslås, och har beslutat i enlighet härmed. Utskottet har ihuvudsak hänvisat till ovannämnda utredningsarbete om mödra-och barnhälsovårdens innehåll och organisation samt till utredningsarbete och sedermerabeslut av beträffande föräldrautbildning vid mödra- ochbarnavårdscentraler m.m.