bet · G401SfU21 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:21 om anslag till folkpensioner m. m. 1980/81:100) Utskottet behandlar i dettabetänkande de i proposition 1980/81:100, bilaga 8 () underlitt. Allmän försäkring m. m. upptagna anslagen B 5. Folkpensioner, B 6.Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension och B 7. Ersättning tillpostverket för pensionsutbetalningar, jämte motioner. Regeringen har under punkt B 5 (s.55-59) föreslagit ätt 1. antaga ett inomsocialdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring, 2. tillFolkpensioner för /82 anvisa ett förslagsanslag av . I propositionen läggs fram förslagom vissa höjningar av ersättningsnivån för handikappersättning, barnpension ochbarntillägg från folkpensioneringen för att kompensera effekterna av de nyaberäkningsgrunderna för ändring av basbeloppet. Det ipropositionen intagna författningsförslaget är följande. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 8 kap. 6 §samt 9 kap. 1 och 3 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Barnpensionutgör för år räknat Barnpension utgör för år räknat tjugufemprocent av basbeloppet. Barnpension skall dock alltid utgå Barnpension skall dock alltid utgå med sådant belopp att pensionen, i med sådant belopp att pensionen, i förening med pensionsförmåner, förening med pensionsförmåner, som enligt bestämmelserna i andra som enligt bestämmelserna i andra stycket skola beaktas, utgör stycketskall beaktas, utgör 1. förbarn, vars båda föräldrar 1. för barn, vars båda föräldrar ' Lagen omtryckt 1977:630. 1 1980/81. Vid tillämpning av bestämmelserna i föregående stycke beaktas barnet tillkommande tilläggspension i form av barnpension samt, i fall som avses i punkt 3, folkpension i form av änkepension, vilken utgår till kvinna som är moder till barnet eller varit gift med barnets fader eller har eller har haft barn med denne, under förutsättning att barnet och kvinnan stadigvarande sammanbo. Äro flera barn berättigade till barnpension fördelas vid avräkning änkepensionen lika mellan barnen. avlidit, av basbeloppet efter envar avföräldrarna, 2. för barn, som uppbär bidragsförskott enligt lagen (1964: 143) om bidragsförskott, trettio pro cent av basbeloppet samt 3, för barn, som i annat fall upp bär barnpension efter en av föräld rarna, av basbelop pet. avlidit, av basbeloppet efter envar avföräldrarna, 2. för barn, som uppbär bidragsförskott enligt lagen (1964: 143) om bidragsförskott, av basbeloppet samt 3. för barn, som i annat fall upp bär barnpension efter en av föräld rarna,/yrt/oen procent av basbelop pet. B a r n t i 11 ä g g utgår för varje barn under sexton årtill försäkrad förälder som åtnjuter ålderspension eller förtidspension. Har enav föräldrarna avlidit, äger även pensionsberättigad make till den efterlevandeföräldern rätt till barntillägg, om den efterlevande har vårdnaden om denavlidnes barn . Barntillägg utgives ej till ålderspension, somden försäkrade åtnjuter för tid före den månad varunder han fyller sextiofemår, eller till pension som tillkommer någon som enligt bindande avtal åtagitsig att till barnets underhåll utgiva visst belopp en gång för alla. eller hel förtidspension utgör för år räknat eller, om barnet är berättigat till barnpension enligt 8 kap. 5§, av basbeloppet. Utgår halv ålderspension eller utgår två tredjedelar av hel förtidspension eller halv förtidspension, utgör barntillägget motsvarande andel av barntillägg till hel pension. Barntilläggtill hel ålderspension Barntillägg till hel ålderspension eller helförtidspension utgör för år räknat eller, om barnet ärberättigat till barnpension enligt 8 kap. 5 §, av basbeloppet.Utgår halv ålderspension eller utgår två tredjedelar av hel förtidspensioneller halv förtidspension, utgör barntillägget motsvarande andel avbarntillägg till hel pension. Åtnjuter den försäkrade tilläggspension enligt denna lag,minskas honom tillkommande barntillägg med hälften av tilläggspensionen i denmån denna för år räknat överstiger halva basbeloppet. SfU 1980/81:21 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Alltefter hjälpbehovets omfatt- Alltefter hjälpbehovets omfatt ning eller merutgifternas storlek ning eller merutgifternas storlek Utgör handikappersättning för år utgör handikappersättning för år räknat sextio, fyrtiofem eller trettio räknatsextioen, fyrtiosex eller procent av basbeloppet. Handikappersättning kan begränsas till . Behovetav handikappersättning skall omprövas i samband med beslut om förtidspensionoch då den försäkradetillerkännes ålderspension enligt denna lag. Handikappersättning till försäk- Handikappersättning till försäk rad som är blind utgör för tid före radsom är blind utgör för tid före den månad, då hel ålderspension den månad,då hel ålderspension eller hel förtidspension enligt denna ellerhel förtidspension enligt denna lag börjar utgå, för år räknat sextio lagbörjar utgå, för år räknat iexl/oen procent av basbeloppet. För tid där- procentav basbeloppet. För tid där efter utgör ersättningen trettio pro- efterutgör ersättningen trettioen cent av basbeloppet om ej stödbeho- procentav basbeloppet om ej stöd- vet ger anledning till högre ersätt- behovetger anledning till högre ning. Handikappersättning till försäk- Handikappersättning till försäk rad som är döv eller gravt hörselska- radsom är döv eller gravt hörselska dad utgör av basbe- dadutgör av basbe loppet om ej stödbehovet ger anled- loppetom ej stödbehovet ger anled ning till högre ersättning. ning till högre ersättning. Denna lag träder i kraft . I motion 1980/81:247 av BengtKindbom (c) och () hemställs att begär att regeringensnarast framlägger förslag till ändring av lagen om pensionstillskottinnebärande att vid beviljande av pensionstillskott till ålderspensionen skallbortses från makes undantagande från ATP. I motion1980/81:297 av m. fl. (s) hemställs 1. att beslutar att basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring från skall, i enlighet med vad som anförts i motionen, beräknas enligt de grunder som gällde , 2. att avslår regeringens förslag i proposition1980/81:100 bil. 8.1 om ändring i lagen om allmän försäkring, 2 Senaste lydelse 1978:216. SfU1980/81:21 4 3. att till Folkpensioner() för /82 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag på , I motion 1980/81:426 av m, fl. (c)hemställs att hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs fram,innebärande en rätt till pensionstillskott för den som begärt undantagande frånATP. I motion 1980/81:528 av m. fl. (c) hemställsatt hos regeringen begär en utredning om ett reallöneanknutetpensionssystem. I motion 1980/81:529 av () och () hemställs att hos regeringen hemställerom en översyn avpensionsreglerna i lagen om allmän försäkring innebärande att alla svenskamedborgare tillförsäkras samma rätt att erhålla det minimibelopp somfolkpension med tillägg av pensionstillskott utgör. I motion 1980/81:708 av () och SonjaRembo (m) hemställs att hos regeringen anhåller om förslag tilländrade regler för hustrutillägg i enlighet med vad i motionen anförts. I motion 1980/81:925 av m. fl. (vpk) föreslåsatt antar följande Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Inom denallmänna försäkringen Inom den allmänna försäkringen skallde beräkningar, som anges i skall de beräkningar, som anges i denna lag, göras med anknytning till denna lag, göras med anknytning till ett basbelopp. Basbeloppetfastställs av regering- Basbeloppet fastställs av regering- en förvarje månad och utgör 15 400 en för och utgör 15 400 kronormultiplicerat med det tal, kronor multiplicerat med det tal,(jämförelsetal), som anger förhål- (jämförelsetal), som anger förhållandetmellan det allmänna prisläget landet mellan det allmänna prisläget underandra månaden före den som under andra månaden före den som basbeloppetavser och prisläget basbeloppet avser och prisläget . Därvid skall i enlighet med 1980. Basbeloppet avrundas tillnär-föreskrifter som meddelas av rege- måste hundratal kronor. ringen förtid efter förändringarna i det allmänna prisläget beräknas medbortseende från indirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar ienergipriser samt med SfU1980/81:21 5 Nuvarande lydelse Motionärernas förslag tillägg för subventioner. Basbeloppet avrundas tillnärmaste hundratal kronor. Basbeloppetfår ändras endast om Basbeloppet får ändras endast om jämförelsetalethar ändrats med jämförelsetalet har ändrats med sedan närmast sedan närmast föregående ändring av basbeloppet föregående ändring av basbeloppet gjordes. I motion 1980/81:1226 av EllaJohnsson (c) hemställs att begär att regeringen tar initiativ till enöversyn av begreppet gravt hörselskadad. I motion 1980/81:1227 av m. fl. (m)hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av kompletterande pension till dem som på grund av undantagande frånATP uppbär grundbeloppet från folkpensioneringen som enda ålderstrygghet. I motion 1980/81:1228 av () och BirgittaRydle (m) hemställs att hos regeringen begär förslag till sådanändring av bestämmelserna om förtida uttag av ålderspension att oreduceradsådan skall utgå senast från den månad när vederbörande återbetalat det förtidauttaget. I motion 1980/81:1606 av m. fl. (c)hemställs att uttalar att det sociala reformarbetet i fortsättningeninriktas på en förstärkt grundtrygghet inom det sociala trygghetssystemet. I motion 1980/81:1619 av m. fl. (m) hemställsatt begär att regeringen tillsätter en snabbutredning ompensionsrätten för i motionen omnämnda utlandssvenskar. I motion 1980/81:1622 av () hemställs attriksdagen beslutar om sådan ändring i lagen om pensionstillskott att 4 § ejskall gälla änkepension till kvinna som ej lämnat samtycke till undantagande. Värdesäkring av pensioner m. m. Fr. o. m. gällerändrade bestämmelser för beräkning av basbeloppet. Från att tidigare haberäknats på grundval av konsumentprisindex utgår beräkningarna numera frånett nettoprisindex. Därutöver skall bortses från förändringar i energipriserna.De nya beräkningsgrunderna, som fastställdes av ,innebär mera preciserat att basbeloppet fr. o. m. januari månad 1981 utgör 15 400kr. multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan detallmänna prisläget under andra månaden före den som basbeloppet avser ochprisläget r 1980/81. SfU1980/81:21 6 Förändringarna i det allmänna prisläget skall, ienlighet med föreskrifter som meddelats av regeringen, för tid efter oktober1980 beräknas med bortseende från indirekta skatter, tullar och avgifter medantillägg skall göras för subventioner. Dessutom skall vid beräkningen avjämförelsetalet bortses från direkt inverkan på prisläget av ändradeenergipriser. Basbeloppet skall liksom ändras när jämförelsetalet harändrats med sedan närmast föregående ändring av basbeloppetgjordes. beslut om ändrade beräkningsgrunder fattades ienlighet med förslag i proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m. m. och utskottets betänkande StU 1980/81:14 (rskr1980/81:84). I motion 297 hemställer m. fl. att riksdagenskall besluta att basbeloppet fr. o. m. skall beräknas enligtde grunder som gällde före . Ett liknande yrkande framställsi motion 925 av m. fl., dock utan att motionärerna anger frånvilken tidpunkt en återgång till de tidigare beräkningsgrunderna förbasbeloppet bör ske. Utskottet har i det ovan nämnda betänkandet SfU 1980/81:14utföriigt behandlat såväl regeringens förslag om ändrade beräkningsgrunder förbasbeloppet som motionsyrkanden från samma motionärer som ovan om oförändraderegler för beräkning av basbeloppet. Med hänvisning till ställningstagandena idetta betänkande avstyrker utskottet bifall till yrkande 1 i motion 297 ochtill motion 925 i motsvarande del. För att ge kompensation för dennågot långsammare utvecklingen av basbeloppet enligt de nya beräkningsgrundernaläggs i budgetpropositionen fram förslag om att förmånsnivåerna inomhandikappersättningen, barnpensioneringen och barntillägget från folkpensioneringenskall höjas med resp. en procentenhet fr. o. m. . Nivåerna inomhandikappersättningen föreslås således höjda till 61, 46 och avbasbeloppet. De olika förmånsnivåerna som gäller för barnpension frånfolkpensioneringen bör enligt propositionen på motsvarande sätt höjas till 26,31 och av basbeloppet. För pensionärer med helt barntillägg bör nivånhöjas till av basbeloppet. Enligt propositionen blir kostnadsökningarnaför de höjda förmånsnivåerna sammanlagt ca 19 milj. kr. I motion 297 begär m. fl. - i konsekvens medförslaget i samma motion om en återgång till tidigare bestämmelser förbasbeloppsberäkning - avslag på förslaget om höjda förmånsnivåer. Denbudgetmässiga effekten av motionärernas förslag om ändrat basbelopp harberäknats till 260 milj. kr., från vilket belopp skall dras 19 milj. kr. somutgör effekten av ett avslag på förslaget om höjda förmånsnivåer. Motionärernabegär således att anslaget till folkpensioner skall höjas med 241 milj. kr.utöver regeringens förslag. Vid sin behandling av förslaget i proposition 1980/81:20om ändrade regler för beräkning av basbeloppet underströk utskottet (SfU1980/81:14) vikten SfU1980/81:21 7 av att regeringen noga följer utvecklingen på området ochlägger fram förslag till åtgärder som kompenserar ekonomiskt svaga grupper. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottet bifall till förslagen ibudgetpropositionen om höjda förmånsnivåer inom handikappersättningen, barnpensioneringenoch barntillägget inom folkpensioneringen. Det sagda innebär att utskottetavstyrker bifall till yrkandena 2 och 3 i motion 297. m. fl. begär i motion925 att basbeloppet skall ändras när jämförelsetalet har ändrats med minst 2 %efter närmast föregående ändring av basbeloppet. har på förslag av utskottet under en följd av åravslagit motionsyrkanden med detta innehåll (senast SfU 1979/80:13). mening bör vidhålla sitt tidigare ställningstagande,varför utskottet avstyrker bifall till motion 925 i nu aktuell del. I två motioner tas upp övergripandefrågor om bl. a. pensionssystemets utformning. m. fl. begär i motion 528 en utredning om ettreallöneanknutet pensionssystem. Motionärerna anför bl. a. att kritik riktadesmot värdesäkringen av pensionerna under 1960- och . Genomatt reallönerna då steg snabbare än konsumentpriserna fick pensionärerna enligtkritikerna en långsammare standardutveckling än löntagarna. I motionen hänvisastill att pensionskommittén i sitt betänkande (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m.avvisade tanken på en standardsäkring av pensionerna. Motionärerna anför attsedan pensionskommittén arbetade med denna fråga har landetsekonomiska situation försämrats. De yrkesverksamma kommer enligt motionärernaatt få en långsam löneutveckling och kanske även sänkt reallön under kommandeår. Prisutvecklingen har ökat snabbare än reallönerna förlöntagarna, varför pensionärskollektivet har varit en av de få grupper som harkunnat öka sin relativa standard som det inte sker någon allmänekonomisk standardökning i samhället, anför motionärerna. Dagens situation harenligt motionen lett till nya orättvisor. Motionärerna menar att stora fördelarskulle vara att vinna med att anknyta pensionerna till den standardutvecklingsom kommer den yrkesverksamma delen av befolkningen till del. Därmed skullepensionärerna i då reallönerna stiger får del av den allmännastandardutvecklingen. I den motsatta situationen med sänkta reallöner skulleäven pensionärerna solidariskt vara med och bära ekonomiska påfrestningar. Medett reallöneanknutet pensionssystem uppnås enligt motionen ökad rättvisamellan olika grupper. Det blir också ett mer lättförståeligt system för attförändra pensionerna, hävdar motionärerna. skulle det även varamöjligt att i särskild ordning förbättra den ekonomiska standarden för de sämstställda pensionärerna, t. ex. genom fortsatta höjningar av pensionstillskotten. Motionsyrkandenmed förslag om standardsäkring av pensionsförmånerna SfU1980/81:21 8 har tidigare avslagits av på förslag avutskottet. Utskottet har bl. a. hänvisat till att pensionskommittén ibetänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. funnit, mot bakgrund av bl. a.de mycket omfattande kostnadsbindningar som skulle följa av en standardsäkringav pensionerna och med beaktande av nödvändigheten av andra sociala insatser,såsom sjukvården för äldre, att pensionerna inte kan automatisktstandardsäkras. Vidare har utskottet erinrat om att pensionskommitténsöverväganden beträffande standardsäkringen inte hade slutbehandlats idepartementet. Utskottet har dessutom i sitt senaste betänkande i frågan (SfU1980/81:8) pekat på förslaget i proposition 1980/81:20 om ändradeberäkningsregler för basbeloppet. Utskottet, som inte anser att det nu finns underlag förprincipiella uttalanden om förändring i pensionssystemets uppbyggnad, anser detdock motiverat att få belyst konsekvenserna av t. ex. reallöneanknytning avpensionerna. Detta bör med anledning av motion 528 ges regeringen till känna. I motion 1606 av m. fl. begärs ettriksdagsuttalande om att det sociala reformarbetet i fortsättningen skallinriktas på en förstärkt grundtrygghet inom det sociala trygghetssystemet.Motionärerna menar att en inriktning av socialpohtiken efterinkomstbortfallsprincipen leder till att de svagaste grupperna i samhället blirmissgynnade. Den som har en hög inkomst kan då bevara denna vid sjukdom,arbetslöshet och på ålderdomen medan den som tvingas leva under sämreekonomiska förhållanden får fortsätta med detta. Som ett motiv för denförordade satsningen på grundtrygghet inom socialpolitiken anger motionärernaatt vårdarbete i hemmet är undervärderat, bl. a. eftersom ersättning vidsjukdom då utgår med endast . Ett annat motiv är enligt motionenatt ATP-systemet missgynnar kroppsarbetare och låginkomsttagare. Den förstnämndakategorin har, anför motionärerna, i regel i produktionen ochbidrar därmed till en finansiering av ATP-systemet utöver de 30 poängår som ärtillräckliga för full pension. Frågeställningar likartade dem som tas upp i motionen harbehandlats av utskottet i två av godkända betänkanden under hösten1980. 1 betänkande SfU 1980/81:7 togs upp ett motionsyrkande om att riksdagenskulle uttala sig för att fortsatt reformarbete avseende det sociala bidragssystemetskulle utgå från vissa i motionen angivna riktlinjer om ökad grundtrygghet.Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att i motionen berörda frågorom fortsatt reformarbete och översyn av det sociala trygghetssystemet hadeingått i eller hade haft mycket nära anknytning till socialpolitiskasamordningsutredningens arbete, vars förslag i betänkandet (SOU 1979:94) Enallmän socialförsäkring var föremål för behandling inom regeringskansliet.Frågan om bl. a. låginkomsttagares ställning inom ATP-systemet behandlades ibetänkande SfU 1980/81:8. Motioner med samma motivering som i motion 1606avstyrktes av utskottet. SfU1980/81:21 9 a. om att pensionskommittén hade behandlatde aktuella frågorna i betänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. och attutskottet tidigare hade funnit att utredningsresultatet i detta hänseende bordekunna bli föremål för överväganden i anslutning till regeringensställningstagande till kommitténs övriga förslag. a. mot bakgrund av det anförda kan utskottet inteställa sig bakom yrkandet i motion 1606 om inriktningen av det fortsattasociala reformarbetet. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Pensionstillskott vid undanlagande från ATP m. m. Pensionärer utan ATP eller med lågATP har utöver grundpension rätt till pensionstillskott. Dessa utgår f. n. medbelopp motsvarande för ålderspensionär och för folkpensionär med helförtidspension av basbeloppet. Pensionstillskotten höjs den 1 juli 1981med av basbeloppet för ålderspensionär och av basbeloppet förförtidspensionär till resp. av basbeloppet. Därmed har det år 1974beslutade programmet för årliga standardförbättringar av folkpensionsförmånernafullföljts. I propositionen uppger departementschefen att hon har för avsiktatt senare återkomma med förslag om förbättring av pensionstillskotten fr, o.m, , Försäkrad kan anmäla undantagande från ATP såvitt avserinkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Ett undantagande kan medföraatt pensionstillskotten helt eller delvis reduceras. Vid bedömningen av rättentill pensionstillskott skall nämligen hänsyn tas till den ATP som skulle hautgått om undantagande inte hade skett. Vid bedömningen av änkas rätt till pensionstillskottbeaktas inte bara faktiskt utgående änkepension från ATP utan även sådanänkepension som skulle ha utgått om den avlidne maken inte hade omfattats avundantagande från ATP. Denna inverkan av änkepension tar sikte inte enbart påpensionstillskott till änkepension. Också för pensionstillskott till ålders-eller förtidspension som uppbärs av änkan har sådan beräknad tilläggspension iform av änkepension betydelse. Detta medför att, när änkan uppnår den allmännapensionsåldern och änkepension från folkpensioneringen avlöses av ålderspensionfrån folkpensioneringen, hennes rätt till pensionstillskott alltjämt kommer attpåverkas av den änkepension som skulle ha kunnat utgå om den avlidne maken intehade omfattats av ett undantagande. Ytterligare en konsekvens av regelsystemetär följande. Så länge.båda makarna är i livet beviljas vardera av demålderspension från folkpensioneringen. Till kvinnan utges fulltpensionstillskott medan mannen på grund av att han har varit undantagen frånATP inte får något sådant. När mannen avlider har kvinnan förlorat detpensionstillskott som har utgetts till hennes ålderspension. Dettahar då nämligen avräknats mot den änkepension från ATP som SfU1980/81:21 10 skulle ha utbetalats om undantagande inte hade gällt förden avlidne mannen. Försäkringsöverdomstolen har emellertid i dom den 18 mars1980 prövat ett av de ovan behandlade problemen. I målet var fråga om en giftkvinna som uppbar ålderspension med fullt pensionstillskott och vars make, somomfattats av undantagande från ATP, avled. I samband därmed omräknadeförsäkringskassan kvinnans ålderspension bl. a. på sådant sätt att pensionstillskottinte längre skulle utgå med hänsyn till den änkepension som skulle hautbetalats om maken inte hade varit omfattad av undantagande. Besvär över dettabeslut lämnades utan bifall av försäkringsrätten för fann emellertid - efter besvär - kvinnan varaberättigad till pensionstillskott till ålderspensionen även efter mannens död.I motiveringen till domen hänvisade domstolen till att det enligt 16 kap. 1 §lagen om allmän försäkring krävs att den som önskar komma i åtnjutande avpension skall ansöka om det hos . I målet hade kvinnan integjort någon ansökan om änkepension. Vid sådant förhållande skulle storleken avden tilläggspension i form av änkepension som kvinnan skulle haft rätt attuppbära, om hon ansökt om det och undantagande från tilläggspensioneringen intehade gällt, inte påverka pensionstillskottet till hennes folkpension i form avålderspension. I en rad motioner tas upp frågor om rätten tillpensionstillskott vid undantagande från ATP, Motionärerna begär i huvudsakförslag i två hänseenden. Dels begärs en mera generell rätt tillpensionstillskott vid undantagande, dels begärs en lösning i frågan om änkasrätt till pensionstillskott vid makes undantagande. De båda nämndafrågeställningarna tas upp i motion 426 av m. fl. Motionärernavill att förslag skyndsamt läggs fram, innebärande en rätt tillpensionstillskott för den som har begärt undantagande från ATP. Också i motion 1227 av m. fl. Beträffande änkas rätt till pensionstillskott vid makesundantagande förutsätter dock motionärerna att pensionskommittén, som prövardenna fråga, föreslår en godtagbar lösning. När det gäller den meragenerella rätten till pensionstillskott vid undantagande hänvisar motionärernabl. a. till de ändrade bestämmelserna för beräkning av basbeloppet. Dendärigenom något långsammare utvecklingen av pensionerna innebär enligtmotionärerna "ytterligare sten på börda" för den som endast hargrundpensionen från folkpensioneringen som ålderstrygghet.