bet · G401SkU8 · 1980-12-31 00:00:00 — om lag mot skatteflykt, m. ni., (prop. 1980/81:17) jämtemotioner Regeringen (budgetdepartementet)föreslår i propositionen att antar vid propositionen fogade förslagtill 1. lag motskatteflykt, 2. lag om ändringi förordningen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor, 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). 4. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272). I propositionen föreslås ensärskild lag mot den foiiii ;iv skatlciiiKhiiKlra-gande som brukar kallas förkringgåenclc av skattelag. I motsats till vad som gäller för vissa andra formerav skatteiiiKlaiidiagancle atgiirilcr - t. ex. skenavtal - harskattedonistohirna i allmänhet inte ansett sig kunna uiideikänna olika slag avkriiiggåendetransaklioner. Känneleckiiantle för kringgåendetransaktionenia är att enperson uppnår ett visst ekonomiskt resultat - inte genom det förfaiantle somligger nannasl till hands, utan genom ett annat som från koniiiieisiclla ochliknaiulc synpunkter är en omväg - och därigenom undviker de heskattningsicglcrsom annars skulle bli tillämpliga. I den föreslagna lagen preciseras niir ett sådantkringgående skall anses föreligga och vilka förutsätiiiiiigar som skall varauppfyllda för att en kriiiggåendetransaktioii skall underkännas iskattehänseende. Ett sådant underkännande innebär då i ftirsta liand atttaxering sker med tillämpning av den kringgångna bestämmelsen. För tlet falldetta skulle leda till ett oskäligt resultat öppnas i lagen också en möjliglieilill friare bedömning. Utgångspunkten ;ir att tiet skall bli möiligt alttörliindia en icke avsedd skalleförmån. inte att åstadkomma ett liård;nebeskaiiningsie-sultat än om något kringgående inte skett. Detta hetNxler ocksåalt ilei förhållandet att taxeringen fastställts med stöd a\' den nya lageninle uigör någon särskikl grund för skattetillägg eller innehar någon vidgninga\' området för straff. Tillåmpniiigsoiuiådel föreslås hegiansal ull iiikonisl-oeli förniögenhetsbeskattningen samt ett fåtal andra skatter som kan sågasuigtira komplement till inkomstbeskattningen. Den nya lagstiftningen år liktatl mot de fall dår mereller niiiulre invecklade transaktionskedjor liar koiislriierats för att luulgåeller iietlliringa skatt, medan den som företar hel( vanliga och normalaliansiiktionei inte skall behöva riskera att beröras av den. Om en skatlskyldigpå förhand vill få klarhet i om ett visst förfarande omfattas av den föreslagnaskatteflyktsklausulen eller ej. bör han kunna få förhandsbesked. 1 1980/81. SkU1980/81:8 2 utvidgning av de nuvarande bestämmelserna om rätt lillförhandsbesked i laxeringsfrågor. Vidare föreslås all frågor som gällertillämpning av klausulen skall prövas i första instans av länsrätt. Med hänsyn till att en lagstiftning av denna typ reserspeciella problem i rätlssäkerhetshänseende föreslås i propositionen attlagstiftningen tidsbegränsas. Den skall gälla i fråga om rättshandlingar somföretas . Avsikten är all generalklausulen skall utvärderasfrån rättssäkerhetssynpunkter mot slutet av femårsperioden och altlagstiftningen därvid skall övervägas på nytt. För alt säkerställa att ettunderlag finns för utvärderingen, avser regeringen att föranstalta om allrättsfall och erfarenheter rörande tillämpningen av lagen löpande inrapporterastill justiliekans-lern och all även ge denne i uppdrag att lill regeringeninkomma med eget yttrande i saken. SkU1980/81:8 3 Härigenom föreskrivs följande. 1 S Denna laggäller i fråga om taxering till konununal inkomstskatt, statlig inkomstskatt,statlig förmögenhetsskatt, utskiftningsskatt och ersättningsskatt. 2 S Vidlaxeringen skall hiinsyn ej tas lill råltshandling som har företagits av denskatlskyldige eller av juridisk person, vars inkomst helt eller delvisbeskattas hos den skattskyldige, led i ett förfarantlesom innebär all skatlebestämmelse kringgås. Ett förfarande skall anses innebära att skallebestämmelsekringgås om 1. förfarandet, med hånsyn till det ekonomiska resultatsom-bortsett från beskattningen - har uppnåtts genom förfarandet, framstår som en omväg i förhållande till det niirmasl lill hands liggande förfarandet. 2. förfarandet medför en icke oväsentlig skatteförmån sommed hänsyn lill omständigheterna kan antas ha utgjort det avgörande skälet för förfarandet och 3. en taxering på grundval av förfarandet klartskulle strida mot grunderna för bestämmelsen i fråga eller för de bestånuiielser som skulle tillämpas om förfarandet lades lill grund för taxeringen. 3 § Om 2 S tillämpas skall laxeringen ske som omden skatlskyldige liaile vall del närmast lill hands liggande förfarande som a\ses i 2 S andra stycket 1. Om en sådan grund för taxeringen skulle leda lill oskäligt resultat, skall taxeringen bestämmas till skäligt belopp. Denna lag träder i kraft den 1januari 1981 och tillämpas på rättshandlingar som har företagils under lidenden - . 1' I9S0ISI. ,\V ,S' SkU 1980/81:8 4 Lag omändring i förordningen (1951:442) om förhandsbesked i Hiirigenom föreskrivs i fråga omförordningen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor' dels all i11 och 12 §S ordet "förordning" skall bytas ut mot "lag". dels att i12 S orden "Kungl. Maj:l" skall bytas ut mot "regeringen", dels att rubriken lill förordningen samt 1 § skall hanedan angivna lydelse. Lag om förhandsbesked i taxeringsfrågor Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse nuh därest så- får, om del fin- dantW)xnågon finnes vara av synner- nes vara av synnerlig vikt för någon, lig vikt. efter ansökan lämna besked efter ansökan lämna besked på för- på förhand (förhandsbesked) angå- hand (förhandsbesked) angående ende viss fråga, som avser sökandens viss fråga, som avser sökandens tax- taxering till inkomst- ering till inkomstskatt, skatt, statlig inkomstskatt, statlig statlig inkomstskall, statlig förmö- förmögenhetsskatt. utskiftnings- genhetsskalt, utskiftningsskatt eller skatt eller ersättningsskatt, ävensom ersättningsskatt, ävensom viss fråga viss fråga rörande tillämpningen av rörande tillämpningen av lagen lagen om beriikning av statlig {1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad in- inkomstskatt för ackumulerad in komst eller förordningen om upp- komst eller / lag givna hesuiinuiclser skov / r/.v.v»/((//med beskattning av om uppskov med beskattning av realisationsvinst. Gäller ansökning- niå ock meddelas i frågor som en fråga om tillämpning av lagen nämnts, därest detta finnes vara av {1980:000) mot skatteflykt får för- vikt för enhetlig lagtolkning eller handsbesked nteddelas. om det är av rältstillåmpning. vikt för sökanden. I frågor som avses i första stvckci får f()rhantlsheskedockså meddelas. om (let finnes vara av vikt för enhetlig lagtolkning ellerråtlstillämp-ninsz. ' Senaste Ivileise av föroidniiigcnslubiik 197(1:914 11 S 197k."il2. -Senaste IvJelse 19711:914. SkU 1980/81:8 Vad ovan sagts skall aga motsvarandetillämpning, när ägare lill fastighet eller den. för vilken cluini han icke ärägare garantibelopp för fastighet likväl skall upptagas såsom skattepliktiginkomst / enlighet med vad därom stadgas i 47 S kommiinal-skallelagen, önskarpå förhand erhålla besked angående viss fråga, som avser taxering av fastiiiheten. Om rätt all av riksskatteverketerhålla förhandsbesked i fråga rörande mervärdeskall föreskrivcs i lagen ommervärdeskatt. Vad som har sagts i första stycketförsta meningen och andra stycket skall ock.så tillämpas, när ägare tillfastighet önskar på förhand erhålla besked angående viss fråga, som avsertaxering av fastigheten. Dct-samnui gäller den för vilken garantibelopp förfastighet skall tas upp som skattepliktig inkomst enligt bestämmelserna i 47 §kommunalskattelagen [1928:370). trots alt han inte år ägare. Om rätt att av erhålla förhandsbesked ifråga rörande mervärdeskatt föreskrivs i lagen {1968:430) om merviirde-skatt. Denna lag triider i kraft treveckor efter den dag. då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trvcketi Svensk förfatlninussamlinu. SkU1980/81:8 6 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1956:623)'dels att 67 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas enny paragraf, 114 a S, av nedan angivna lydelse. Omräkningav inkomst på grund Omräkning av inkomst på grund av 43 § 1moin. kommunalskattela- av 43 § 1 mom. kommunalskatlela- gen eller taxering lill gen (1928:370) eller taxering till inkomstskatt på grund av 57 § 3 inkomstskatt på grund av mom.samma lag/?ifl/c/:e verkställas 57 § 3 mom. samma lag /il/- inte atl sådanåtgärd bör vidtagas skall ser nämnden att sådan åtgärd bör skriftliganmälan härom göras hos vidtas skall skriftlig anmälanhärom ställning i frågan hos länsrätten. I förekommande fall skall han överlämna anmälan lill allmänna ombudet för mellankommunala mål för framställning hos den mellankommunala skatterätten och underrätta skattechefen i annat län, där den skatlskyldige taxerats till inkomstskatt. skattechefen.Denne ((gr/'göra fram- görashos skallechefen. göraframställning i frågan hos länsrätten. I förekommande fall skall han överlämnaanmälan till allmänna ombudet för mellankonmumala mål för framställning hosden mel-lankommunala skatterätten och underrätta skattechefen i annatlän. där den skattskyldige taxerats lill inkomstskatt. Vad mi sagtsgäller också i fråga om tillämpning av lagen (1980:000) mol skatteflykt. Omhandläggning av framställning enligt första stycket och om fullföljd av talan motbeslut i sådan fråga skall i tillämpliga delar gälla vad som är stadgal om besvärrörande taxering. ' Lagen omtryckt 1971:.W9. Senaste lydelse av lagensrubrik I974:77.V -Senaste IvdeKe 1979:17.S. SkU1980/81:8 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utöver vad som följer av I14§ skall cflertaxering ske, närrättelse påkallas av atl lagen (1980:000) mot skatteflykt är tillämplig. Denna lag träderi kraft SkU1980/81:8 8 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs alt 49 § 2 och 4 mom. uppbördslagen (1953:272)'skall ha nedan angivna lydelse. 2 motn.- Skattskyldig må av erhålla anståndmed inbetalning av skall, kvarskatteavgift eller ränta 1) om denskatlskyldige anfört besvär över taxering och erläggandet av skall, som påförtsi anledning av den icke lagakraftvunna taxeringen, skulle för den skattskyldigemedföra betydande skadeverkningar eller eljest framstå såsom obilligl: lillbelopp som betingas av den skatlskyldiges yrkande i fråga om laxeringen, 2) om ansökangjorts angående skatteberäkning för ackumulerad inkomst, angående uppskov medbeskattning av intäkt av skogsbruk, angående avräkning av utländsk skatt ellerangående befrielse från erläggande av skatt, som påförts avliden person ellerhans dödsbo, eller om skallskyldig eller dödsbo anfört besvär över beslut medanledning av sådan ansökan: till belopp som betingas av ansökningen ellerbesvären, betingas av ansökningen eller besvären. 3) om ansökan gjorts angående 3) om ansökan gjorts angående nedsättning enligt 85 § 2 mom. av nedsättning enligt 85 S 2 mom. av kvarskatteavgift eller om besvär kvarskatteavgift eller om besvär anförts över beslut i anledning av anförts över beslut i anledning av sådan ansökan: till belopp som sådan ansökan: till belopp som betingasav ansökningen eller besvären, 4) om kvarstående eller tillkom mande skati har påförts på grund av att 3 § lagen (1980:000) mol skatte flykt har tillämpats: till belopp som betingas av vad som sålunda påförts. Anstånd enligt första stycket vid Anståndenligt första stycket vid 1) måmedgivas endast om den 1) eller 4) får medges endust om den skatlskyldigeställer nöjaktig säker- skatlskyldige ställer nöjaktig säkerhet hoslänsstyrelsen om icke med het hos , om inte med hänsyn tillanslåndslidens varaktig- hänsyn till ansiåndslidens varaktighet, denskattskyldiges förhållanden hel. den skattskyldiges förhållanden ochomständigheterna i övrigt kan och omständigheterna i övrigt kan ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik1974:771. Seiiaste lydelse 1978:972. SkU 1980/81:8 antagas, att det belopp som avses antas, att det beloppsom avses med med anståndet ändå kommer alt anståndet ändå kommer all behöri- behörigen erläggas. 4 mom.' Den som åtnjutit 4 mom. anståndmed inbetalning av skatt anstånd med inbetalning av skall enligt 2 mom. 1) skall erlägga ränta enligt 2 mom. 1) e/Zer) skall erlägga (a n s t å n d s r ä n 1 a) för den del av ränta (a n s 1 å n d s r ä n 1 a)för den skatten som skall erläggas senast vid del av skatten som skall erläggas anslåndslidens utgång. Vid räntebe- senast vid anslåndslidens utgång, räkningen gälla i tillämpliga delar Vid ränleberäkningen gäller i till- beståmmelserna i 32 § första styck- lämpliga delar bestämmelserna i 32§ et. Vidberäkning av anslåndsränta gäller. alt ränta utgår från utgången av den månad, då skallenskulle ha erlagts om anstånd icke medgivits, till och med den månad, dåanståndsliden gått till iinda; samt atl räntautgår i helt krontal, varvid öretal bortfaller. Bifalles den skallskyldiges besvär, skall erlagd räntaåterbetalas sedan taxeringen vunnit laga kraft. Bestämmelserna i denna lag om tillkommande skatt ägamotsvarande tillämpning beträffande anslåndsränta. Denna lag träder i kraft 'Senaste Ivdclse 1974:853. SkU1980/81:8 10 Motionerväckta med anledning av propositionen 1980/81:58av () I motionen yrkas att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära utredning av förutsättningarna för en omvändgeneralklausul i enlighet med vad som anförts i motionen. 1980/81:59 av m. fl. I motionen yrkas alt 1. antar det imotionen framlagda förslaget till lag om skatteflykt, 2. antar de ipropositionen framlagda förslagen lill a) lag om ändringi förordningen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor, b) lag om ändringi taxeringslagen (1956:623) med den ändringen att 67 § utgår. 3. avslårpropositionen i vad avser ändring i uppbördslagen (1953:272), 4. beslutar atlskatteflyktsklausulen skall tillämpas i enlighet med de i motionen gjordamolivuttalandena. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1979/80:794 av m. fl. I motionen yrkas med hänvisningtill motion 1979/80:1000 att beslutar att hos regeringen anhålla omåtgärder i syfte att skärpa kontrollen vid utfärdande av B-skattsedlar. 1979/80:1590 av m. fl. 1 motionen yrkas alt hosregeringen begär förslag lill lag mol skatteflykt utformad i huvudsakligöverensstämmelse med de i motionen angivna principerna. 1979/80:1865 av m. fl. I motionen yrkas med hänvisningtill motion 1864 att hos regeringen begär att förslag till allmänskatleflyktsklausul läggs fram . SkU1980/81:8 11 Till utskottet har inkommit enskrivelse från Medborgarrättsrörelsen. Vidare har ochStockholms handelskammare avlämnat en gemensam skrivelse till utskottet. Svensk skattelagstiftninginnehåller inle någon allmän regel mol skatteflykt, däremot ett antalspecialregler som tillkommit i syfte att förhindra konkretaskatteflyktsförfaranden. Frågan om införande av en generalklausul mol skalleflykthar övervägts i olika sammanhang. skatteflyktskommitté gjorde på sinlid en undersökning av den skalterättsliga bedömningen i praxis av skentransaktioner.Kommittén konstaterade alt regeringsrätten, i de fall då en rättshandling tillsin verkliga juridiska innebörd var något annat än den rubricerats som,bortsett från rättshandlingens yttre form och bedömt denna i enlighet med dessverkliga innehåll. Något behov av en förfatlningsmässig reglering avskentransaktioner ansåg kommittén därför inte föreligga. Kommittén ställde sig också avvisande till en allmän regeli skattelagstiftningen för bedömningen av andra skattenyklsåtgärder änskentransaktioner med i huvudsak den motiveringen all den inte ansåg detmöjligt att utforma någon godtagbar bestämmelse mol kringgåendeförfaranden somsamtidigt tillgodosåg både rättssäkerhets- och effektivitetskrav. I ett publicerat betänkande (SOU 1975: 77)Allmän skatleflyktsklausul konstaterade en expertgrupp inomförelagsskallebered-ningen alt skatteflykten utgjorde ett samhällsproblem avallvarlig karaktär. Som orsak härtill angavs det skärpta skalletrycket, denalltmer komplicerade skattelagstiftningen och den vidgade skillnaden iskattebelastningen på olika slags inkomster. Expertgruppen pekade på altmetoden att söka komma till rätta med skatteflykt genom specialregler varförenad med vissa olägenheter, bl. a. genom att lagstiftningen inte kunde görasretroaktiv och genom att den träffade också fall där någon skaiteflyktsavsiklinle förelåg. En ytterligare nackdel med specialbestämmelser var - menadeexpertgruppen - atl de kunde sägas mista sin aktualitet redan i och med att deinfördes. Expertgruppen åberopade till stöd för en allmänskatteflyktsklausul i första hand den allmiinprevenliva effekten.Skattskyldiga, som planerade skattenyklsåtgärder. kunde - framhölls del - interäkna med framgång så snart de valde en metod som rent formellt överensstämdemed de materiella rättsreglerna. Expertgruppen utformade ett förslag till generalklausulomfattande sä gott som samtliga skatter och avgifter. Klausulen innebar att vidbestämmande av skatt eller taxering avtal eller annan rättshandling skullebedömas efter sin SkU 1980/81:8 12 verkliga innebörd och sina ekonomiska verkningar. Enförutsättning för tillämpning av klausulen var atl en eller flerarättshandlingar i vilka den skallskyldige - direkt eller indirekt - medverkatberett honom en förmån i skattehänseende. Vidare krävdes atl denna förmån påsannolika grunder utgjorde den skatlskyldiges huvudsakliga fördel avrättshandlingen och att förmånen stod i strid med lagstiftningens anda ochmening. Om med tillämpning av dessa bestämmelser skatteflyktansågs föreligga, skulle skatten eller laxeringen bestämmas ined bortseendefrån rättshandlingen eller - om en sådan beräkningsgrund inte kunde tillämpaseller skulle leda till oskäligt resultat - till ett skäligt belopp. Expertgruppens förslag remissbehandlades. På grundval avden vid remissbehandlingen framförda kritiken har en arbetsgrupp inombudgetde-partemenlet i betänkandet (Ds B 1978: 6) Lag mol skatteflykt förordatvissa ändringar i expertgruppens förslag. Propositionen bygger - med vissamodiflkalioner - på del inom departementet omarbetade förslaget, som även delremissbehandlals. Den i propositionen föreslagna klausulens tillämpningsområdehar begränsats lill inkomst- och förmögenhetsbeskattningen och lill vissasärskilda skatter, som kan sägas utgöra komplement lill inkomstbeskattningen,nämligen utskift-ningsskalten och ersättningsskatten. Klausulen inleds med en föreskrift om all rättshandlingsom skatlskyldig företagit inte skall ligga lill grund för taxeringen, omrättshandlingen utgör led i ett förfarande som innebär att skatlebestämmelsekringgås. Detta innebär alt klausulen inte blir tillämplig på andraskentransaktioner än skatteflyklsförfaranden eller på avtal som döljer faktiskarättsverkningar. Avtal som är civilrällsligl ogiltiga men som efterlevs avparterna faller också utanför tillämpningsområdet. För atl ett förfarande skall anses innebära alt enskatlebestämmelse kringgås skall två förutsättningar vara uppfyllda. För detförsta skall ett annat förfarande på vilket bestämmelsen i fråga är tillämpligframstå som närmast lill hands liggande med hänsyn till del ekonomiska resultatsom - bortsett från beskattningen - har uppnåtts med del valda förfarandet. Fördet andra skall en taxering på grundval av förfarandet klart strida mot grundernaför den bestämmelse som kringgåtts eller för de bestämmelser som skulle komma ifråga om det av den skatlskyldige valda förfarandet lades till grund förlaxeringen. Som ytterligare villkor för tillämpningen av klausulengäller att förfarandet för den skatlskyldige medför en inte oväsentligskatteförmån och alt denna förmån kan antas ha utgjort det avgörande skälet förvalet av förfarande. Med rättshandling som har företagits av den skattskyldigeskall likställas rättshandling som företagits av juridisk person vars inkomsthelt eller delvis SkU1980/81:8 13 beskattas hos den skatlskyldige. Om en skatlskyldig på förhand vill få klarhet i om ettvisst förfarande omfattas av skalleflyklsklausulen eller inte skall han hamöjlighet atl erhålla förhandsbesked. Förslaget innebär också atl frågor som gäller tillämpningav klausulen skall prövas i första instans av länsrätt och alt anstånd alltidskall kunna medges med inbetalning av skatt som påförts med stöd av klausulen. Lagstiftningen skall vara tidsbegränsad och gälla i frågaom rättshandlingar som företas . Den skall mot slutet avfemårsperioden utvärderas från rättssäkerhetssynpunkt och därvid kunna omprövaspå nytt. Rättsfall och erfarenheter av lagens tillämpning skallfortlöpande inrapporteras till justitiekanslern, och denne skall erhållaregeringens uppdrag all inkomma med eget yttrande rörande lagstiftningen ochdess tillämpning. I anslutning till propositionen harväckts två motioner, 1980/81: 58 av () och 1980/81: 59 av LarsWerner m. fl. (vpk). Under den allmänna motionstiden vid 1979/riksmöteväcktes tre motioner som utskottet också behandlar i delta sammanhang, nämligen1979/80: 1590 av m. fl. (s) om förslag till lag mot skatteflykt.1979/80: 1865 av m. fl. (vpk), även den avseende en allmänskatleflyktsklausul och 1979/80: 794 av m.fl. (s) om åtgärder motskattefusk. Behovet av en skatteflyktsklausul m. m. Medborgarrällsrörelsen (MRR), enorganisation som arbetar för atl öka medborgarnas direkta inflytande isamhället och för alt förstärka deras fri-och rättigheter, har i skrivelse tillutskottet framhållit all generalklausulen enligt MRR:s mening inte bör antas avriksdagen. MRR anser att ett samhälle som vill kallas ett rättssamhälle inle -som föreslås i propositionen -kan behandla en och samma rättshandling heltolika, beroende på om den kommer under en vanlig domstols bedömning ellerprövas av skatledomsto-larna. MRRanser alt den i propositionen föreslagnaskatleklausulen, om den antas, måste kompletteras med bestämmelser om decivilrättsliga konsekvenserna av alt skattemyndigheterna vid taxering inteskall beakta vad som verkligen inträffat. Möjligheten atl erhålla förhandsbesked synes MRR inlekunna vara lill större hjälp, då ett sådant besked inle kan ge svar på frågorhur de eivilrältsliga följdverkningarna av en rättshandling skall anpassas tillde avgöranden som träffas vid taxering. Det torde vara en allmän erfarenhetatl skatteundandragande i olika förmer - trots att kommit all få enganska omfattande speciallagstiftning mot skatteflykt - under senare årtilltagit och utgör ett allvarligt samhällsproblem. De belopp som härigenom undandras det SkU1980/81:8 14 allmänna är betydande både i absoluta tal och sedda irelation lill de samlade skatteintäkterna. Ett av skattelagstiftningens viktigaste syften måste varaatl ge en, så långt det är möjligt, rättvis fördelning av den samladeskattebördan. I den mån en skattskyldig genom olika åtgärder undandrar sig sinandel av skattebördan innebär det automatiskt en ökad belastning för andra. har vid upprepade tillfällen behandlatfrågor om skattefusk och skatteflykt och därvid alllid starkt understrukitangelägenheten av atl samhället med kraft ingriper mot alla former avskatteundandragande. Enligt utskottets mening visar erfarenheterna att denmetod som tillämpats för all söka komma lill rätta med skatteflykt -nämligen lagstiftning genom punktvisa ingripanden - inle ensam är lill fyllestför alt tillgodose delta syfte. Som departementschefen framhåller ipropositionen torde just ambitionen att ge skallereglerna ett så exakt innehållsom möjligt utgöra en del av orsaken till själva skalteflyktsproblematiken. mån nya former av skatteflykt framkommer måste nya speciellaskalleflyktsregler tillskapas, och all sannolikhet talar för all lagstiftarenaldrig kommer atl kunna förutse och reglera alla tänkbaraskalteflyktssituationer. Mot denna bakgrund och då en generalklausul genom framförallt sin allmänprevenliva effekt kan förväntas motverka skatteflykt anserutskottet -i likhet med en betydande majoritet av de remissinstanser som yttratsig i frågan-atl det finns skäl atl, som ett komplement tillspeciallagstiftningen på området, nu införa en generalklausul iskattelagstiftningen.