bet · G401KU2 · 1980-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner i vissa kommunala frågor I detta betänkande behandlas motionerna 1979/80:139 ombarns medverkan vid samhällsplanering, 1979/80:202 om förfarandet vid kommunalafolkomröstningar, 1979/80:264 om gemensam valdag för kyrkliga och övrigakommunala 1979/80:409om ändrade regler för rätt till ledighet för kommunala uppdrag,m. 1979/80:1057om kommunfullmäktiges och landstings kungörelser om 1979/80:1058om förändring av den kommunala kompetensen. I motion 1979/80:139 av KerstinAnér (fp) hemställs "att begär att regeringen i det pågåendeutredningsarbetet om fördjupad demokrati också uppmärksammar hur barnssynpunkter kan tas till vara". I motion 1979/80:202 av DanielTarschys (fp) och () hemställs "att hosregeringen anhåller om förslag till lag om förfarandet vid kommunalafolkomröstningar". I motion 1979/80:264 av MårtenWerner (m) och () hemställs "att begär attregeringen ger den kommande utredningen om vissa grundlagsfrågor i uppdrag attäven utreda frågan om gemensam valdag för kyrkliga och kommunala val". I motion 1979/80:409 av LennartBladh m. fl. (s) hemställs "att hos regeringen begär en översynav lagen om rätt till ledighet för kommunala uppdrag samt rätt tillstödundervisning enligt vad som framhållits i motionen". I motion 1979/80:1057 av m. fl. (vpk) hemställs "attriksdagen antar följande förslag till ändring i kommunallagen: Uppgift om tid och plats för sam- suppleant i fullmäktige. Uppgift om tid och plats försam- 1 1980/81. manträde samt, om fullmäktige har bestämt det, uppgift omde ärenden som skall behandlas skall minst före sammanträdesdagen införasi en eller flera omtidningar. Vid sammanträde före december månads utgångavgöres för följande kalenderår i vilken eller vilka tidningar sådanttillkännagivande skall införas. Därvid bör väljas tidningar som genom spridning inom olikagrupper av kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringar tillkännagivandettill de flestas kännedom. Om förslag om att tillkännagivandet skall införas iannan ortsUdning får minst en tredjedel av rösterna, skall tillkännagivandetinföras också i denna tidning. manträde samt, om fullmäktige har bestämt det, uppgift omde ärenden som skall behandlas skall minst före sammanträdesdagen införasi en eller flera tidningar. Vid sammanträde före december månads utgångavgöres för följande kalenderår i vilken eller vilka tidningar sådanttillkännagivande skall införas. Därvid bör väljas tidningar som genom spridning inom olikagrupper av kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringar tillkännagivandettill de flestas kännedom. Om förslag om att tillkännagivandet skall införas iannan tidning får minst en tredjedel av rösterna, skall tillkännagivandetinföras också i denna tidning. Om ärende så----------- ". I motion 1979/80:1058 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs "att uttalar att innebörden i 4 §kommunallagen bör avse rätt att driva ordinär företagsverksamhet i enlighet medvad som i motionen anförts". Barns medverkan vid samhällsplanering I motion 1979/80:139 framhållsbetydelsen av att barn ges möjlighet att vara med och ge sina åsikter när enkommundel planeras eller byggs om. Experiment med denna avsikt är enligtmotionen på gång i kommun och kommer att bli färdiga under år 1980.Man har där försökt att inhämta synpunkter från hela befolkningen, och inteminst från barnen själva, för att få veta hur planen borde se ut för att justbarnens behov skulle bli täckta så väl som möjligt. Det är, anför motionären,utomordentligt viktigt att detta försök får leda till att kommuner över huvudtaget ser på samhället i barnhöjd. Ingen lösning av några bostads- ochtrafikproblem blir bra, om inte de yngsta medborgarnas behov är uppfyllda. Detgår enligt motionären förvånansvärt bra att fråga dem själva. De vet mycket omsina egna förhållanden, som aldrig når fram till bostadsnämnd och arkitektkontor.En väsentlig följd av FN:s barnår borde enligt motionären vara att dessa KU1980/81:2 3 åsikter och erfarenheter tas till vara och tas hänsyntill. Beträffandemotiveringen i övrigt hänvisas till motionen. Med hänvisning till det anförda föreslår motionären attriksdagen begär att regeringen i det pågående utredningsarbetet om fördjupadkommunal demokrati också uppmärksammar hur barns synpunkter kan tas till vara. I förarbetena till kommunallagenhar vikten av information och medborgarinflytande i planeringsfrågor starktbetonats. Utredningen om den kommunala demokratin ägnade stort intresse åthithörande frågor i sitt huvudbetänkande (SOU 1975:41). Utredningen ansåg attdet är en demokratisk kärnfråga hur riktlinjer och planer kan förankras hosmedborgarna. Utredningen framhöll att en ökad satsning för att förstärkamedborgarinflytandet i planeringen skett i många kommuner. För att ytterligareerfarenheter skall kunna föras vidare ansåg utredningen att försök som görs bördokumenteras. Den betonade även betydelsen av ett ökat forsknings- ochutvecklingsarbete på detta område. Enligt utredningen medför de skildaförhållandena i olika kommuner och i olika planeringssituationer att detknappast är möjligt att formulera generella anvisningar om lämpliga åtgärder.Kommuner och landstingskommuner borde ha frihet att själva finna de lämpligastearbetsformerna. Utredningen formulerade dock vissa rekommendationer av allmänkaraktär. I proposition 1975/76:187 om demokrati, nykommunallag m. m. framhöll föredragande departementschefen vikten av attinsatser görs för att bereda enskilda medborgare, lokala partiföreningar ochövriga folkrörelser ökade möjligheter att engagera sig i planeringsfrågorna. Deförtroendevalda har, anförde departementschefen, ansvaret för besluten meninformation behövs i flera avseenden. Dels skulle insatser behöva göras för attsprida kunskaper om nya planeringsformer och planeringsmetoder, dels skulle detvara nödvändigt från demokratisk synpunkt att i konkreta projekt få en vidgadmedverkan när det gäller dessa för medborgarna så viktiga frågor.Departementschefen förordade fortsatt försöksverksamhet och utvecklingsarbete påområdet. Tanken på att i detalj lagreglera planeringsprocessen avvisades. Informationens väsentliga roll i den demokratiskaprocessen betonades även i utskottets betänkande (KU 1976/77:25) med anledningav propositionen. Särskilt viktig från denna synpunkt ansåg utskottet attinformationen om den kommunala planeringen var. Utskottet framhöll att det förett demokratiskt inflytande över kommunernas och landstingskommunernasplaneringsarbete krävs ett rikhaltigt och lämpligt utformat informationsmaterialpå olika stadier av planeringsprocessen. Vikten av medborgarinflytande i planeringsprocessen harockså starkt betonats i förslag till ny plan- och bygglag (SOU VRiksdagen 1980/81. KU1980/81:2 4 Förslaget bereds f. n. ibostadsdepartementet. I kommunerna pågår en mängd försök för att förbättra ochutveckla informationen och medborgarinflytandet i planeringsfrågor. Statens rådför byggnadsforskning lämnar stöd till sådan försöksverksamhet. Rådet bidraräven till att försök som görs blir dokumenterade. I detta sammanhang spelarockså kommunförbunden en viktig roll. (Kn1977:07) tillsattes för fortsatt utredning av vissakommunaldemokratiska frågor. Kommittén är parlamentariskt sammansatt. Enhuvuduppgift för kommittén är enligt kommitténs direktiv (Dir. 1977:96) attöverväga reformer som kan stärka medborgarinflytandet inom kommuner ochlandstingskommuner, t. ex. genom inrättande av olika typer av lokala organ.Kommitténs arbete har resulterat i två betänkanden om lokala organ ikommunerna. Kommittén är vidare administrativt ansvarig för detforskningsprogram om utvärdering av kommunindelningsreformen som riksdagenanvisat medel till. I forskningsprogrammet ingår bl. a. vissa undersökningar ommedborgarinflytandet i planeringsprocessen. En annan uppgift för kommittén harvarit att undersöka vilka återverkningar den gemensamma valdagen och dentreåriga mandatperioden har på den kommunala demokratin. Denna undersökning harredovisats i ett betänkande. Kommittén bör enligt direktiven också följatillämpningen av den nya lagstiftningen om kommunala folkomröstningar och opinionsundersökningarm. Enligt tilläggsdirektiv (Dir. 1979:68), som beslutats av regeringen den28 , har kommittén som en ytterligare uppgift fått att utreda vissafrågor om de förtroendevaldas arbetsvillkor. Kommitténs arbete beräknas pågå underhela . Utredningen om barnens rätt tillsattes enparlamentariskt sammansatt kommitté, utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt,för att utreda frågan om barns rättsliga ställning. Utredningsuppgifterna harmed några undantag inte närmare preciserats i direktiven för utredningen (Dir.1977:25). I det väsentliga har det överlåtits åt utredningen att självkartlägga problemområdet och ange i vilka ämnen lagändringar bör komma ifråga. Utredningens arbete beräknas pågå . Enligt uppgiftfrån utredningens sekretariat har utredningen f. n. inga planer på att gå in påfrågan om barns medverkan vid samhällsplanering. KU1980/81:2 5 Förfarandet vid kommunala folkomröstningar I motion 1979/80:202 anförs attkommunala folkomröstningar är lagliga. Ett antal folkomröstningarhar också hållits, särskilt i samband med diskussioner om kommundelningar.Intresset för folkomröstningar på nivå förefaller enligt motionärernaatt växa. ser kommunala folkomröstningar som ett värdefulltkomplement till den representativa demokratin, anför motionärerna. För attdeltagandet i en folkomröstning skall bli meningsfullt och för att resultatetskall kunna ges en entydig tolkning är det enligt motionärerna angeläget attdet finns klara regler för hur frågor skall fastställas och hur omröstningenskall genomföras. Sådana regler har emellertid ännu inte givits. Varje kommunoch landsting som önskar föra en fråga till folkomröstning måste t. v. på egenhand reglera proceduren inom de vida ramar som ges i 2 kap. 18 § kommunallagen.När öppnade vägen för kommunalafolkomröstningar hade utskottet inga möjligheter att ange hur sådanaomröstningar skulle genomföras. Utskottet anförde: "Någon möjlighet att nunärmare formalisera själva omröstningsförfarandet genom särskilda bestämmelserhärom i kommunallagen finns enligt utskottets mening inte." Dennaståndpunkt var enligt motionärerna rimlig mot bakgrund av att beslutsunderlagsaknades. Bestämmelserna behöver inte införas i själva kommunallagen utan kan istället ges i en särskild förfarandelag för kommunala folkomröstningar.Riksdagen bör enligt motionärerna ta initiativ till en sådan lag. Enligt 2 kap. 18 § kommunallagen(1977:179) får kommunfullmäktige och landsting besluta att som ett led iberedningen av ett ärende som tillhör fullmäktiges eller landstingetshandläggning skall inhämtas synpunkter från medlemmar i kommunen ellerlandstingskommunen. Detta kan enligt bestämmelsen ske genom omröstning,opinionsundersökning eller liknande förfarande. i kommunen fåranlitas, om inte nämndens verksamhet i övrigt hindras därigenom. För att enlandstingskommun skall få anlita valnämnd krävs dessutom att kommunfullmäktigegett tillstånd till detta. Frågan om förfarandet vid omröstning m. m. som anordnasmed stöd av 2 kap. 18 § kommunallagen har inte närmare reglerats. I proposition1976/77:187 om demokrati, ny kommunallag m. m. anförde föredragandedepartementschefen att det inte syntes nödvändigt att närmare regleraförfarandet i samband med de olika typer av opinionsundersökningar som kankomma i fråga. Det ankommer på kommunfullmäktige och landsting att utfärda deföreskrifter härom som behövs. KU1980/81:2 6 chefen kan det när opinionsundersökningen har karaktär avomröstning gälla frågor av samma slag som de spörsmål som regleras i vallagen,dvs. rätten att delta i omröstningen, förfarandet vid röstning, räkning avröster etc. Av 1 § vallagen (1972:620, omtryckt 1979:456) framgår att lageninte är tillämplig på kommunala opinionsundersökningar av det slag som behandlasi 2 kap. 18 § kommunallagen. I samband med behandling av förslaget till nykommunallag anförde utskottet (KU 1976/77:25) som sin uppfattning att det intedå fanns någon möjlighet att närmare formalisera själva omröstningsförfarandetgenom särskilda bestämmelser härom i kommunallagen. Däremot förordade utskotteti motsats till propositionsförslaget en uttrycklig bestämmelse om att dekommunala valnämnderna får anlitas för att genomföra kommunala omröstningareller andra opinionsundersökningar. Utskottet framhöll att detta inte innebäratt bestämmelserna i vallagen automatiskt blir tillämpliga vid genomförandet avsådana undersökningar. Endast om fullmäktige, beslutar att vissa av vallagensbestämmelser skall tillämpas kommer detta att ske. Enligt utskottets mening vardet uppenbart att vissa av vallageris bestämmelser, t. ex. om poströstning, inormalfallet inte kommer att göras tillämpliga vid undersökningar av dettaslag. I en reservation (s) förordades liksom i propositionen att valnämnderna inteskulle få anhtas. följde utskottet (rskr 1976/77:148). I detta sammanhang kan nämnas att en lag -folkomröstningslagen (1979:369) - med förfaranderegler för av riksdagenbeslutade folkomröstningar i hela riket antagits av . En av kommunaldemokratiskakommitténs uppgifter är som tidigare nämnts att följa tillämpningen avbestämmelserna i 2 kap. 18 § kommunallagen om kommunala folkomröstningar m. m.Kommittén är därvid enligt sina direktiv oförhindrad att ta initiativ tillytterligare regleringar och kompletteringar för att åstadkomma en lämpligutveckling av folkomröstningsinstitutet som ett led i en fördjupad kommunaldemokrati. Enligt uppgift från kommitténs sekretariat kommer frågan om förfarandereglerför kommunala folkomröstningar att övervägas av kommittén. Kommunministern besvaradeden en interpellation av () om kommuns rätt attanordna lokal folkomröstning. I fråga om ytterligare författningsregleringhänvisade kommunministern till kommunaldemokratiska kommitténs uppdrag.Beträffande debatten i övrigt hänvisas till riksdagsprotokollet. KU1980/81:2 7 Gemensam valdag för kyrkliga och övriga kommunala val I motion 1979/80:264 anförs att dettorde vara allom bekant att valen till kyrkofullmäktige har svag uppslutning.På sina håll där man tillämpat gemensamma vallistor för samtliga partier hardetta naturligtvis inte inspirerat till valdeltagande. En väsentlig anledningtill det blygsamma valdeltagandet torde enligt motionärerna vara det faktum attkyrkovalet hållits efter de stora valen, som kunnat påräkna omfattandeintresse från massmedias sida. Kyrkovalet har följaktligen fått hållas i"tystnadens, trötthetens och de tomma partikassornas tecken". Detblygsamma valdeltagandet har enligt motionärerna säkert bibringat nya väljareden oriktiga uppfattningen att kyrkoval endast angår dem som är mera personligtengagerade i kyrkan. En sådan uppfattning är, anför motionärerna, självklartoriktig. Dels vänder sig kyrkan till alla i sin egenskap av folkkyrka med ettomfattande religiöst och socialt utbud, dels får även de som bara nominellttillhör kyrkan över skattesedeln betala till kyrkans verksamhet. I senasteutredningsförslaget om kyrkans framtida förhållande till staten rekommenderadesen särskild Kyrkans Dag för de kyrkliga valen. Det synes, anför motionärerna,emellertid ligga mer i folkkyrkans väsen och anda att dess röst är med i denövriga valrörelsen och vid det allmänna valtillfället. Under förutsättning attriksdagen i sinom tid beslutar om skilda valdagar för riksdags- och kommunalvalskulle det kyrkliga valet med fördel kunna förrättas i samband med kommun- ochlandstingsvalet. Utredningen om vissa grundlagsfrågor bör därför enligtmotionärerna också ta upp frågan om gemensam valdag för kyrkliga och kommunalaval. Enligt 1 kap. 3 § vallagen hållsordinarie val till samt val i hela riket av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige . Valdag är tredje söndagen i september.Kyrkofullmäktigval hålls som riksdags- och kommunalvalen. Enligt 3 §lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval förrättas dock sådana val tredjesöndagen . tillsattes enkommitté för utredning av vissa grundlagsfrågor. Kommittén, som ärparlamentariskt sammansatt, har antagit namnet grundlagskommittén. Enligt sinadirektiv (Dir. 1980:9) har kommittén som en huvuduppgift att överväga frågan omden gemensamma valdagen för riksdagsval, landstingsval och kommunfullmäktigvaloch den därmed sammanhängande frågan om mandatperiodens längd. I samband medatt kommittén överväger frågan om skilda valdagar för riksdagsval och KU1980/81:2 8 kommunalval bör den enligt direktiven pröva om man skallha en gemensam valdag för kommunalval och kyrkoval. Det kan i detta sammanhang nämnas att kyrkomötesutredningsnämnd i ett preliminärt betänkande om kyrkans framtida organisationbehandlat bl. a. vissa frågor om de kyrkliga valen. Nämnden föreslår att ettutredningsarbete, som närmare belyser tekniska och praktiska problem med enreform av de kyrkliga valen, skall igångsättas. Enligt nämnden bör en kommandereform av de kyrkliga valen innebära att de representativa organen stiftstingoch kyrkomöte - liksom fullmäktige i församlingar och kyrkliga samfälligheter -skall utses genom direkta val med rösträtt för alla kyrkomedlemmar som uppnåttmyndig ålder. De kyrkliga valen bör enligt nämnden sammanföras till en gemensamvaldag, förslagsvis tredje söndagen i september året före allmänna val. Regeringen har tillkallat en kommittémed uppdrag att utreda frågor om kyrkomötets ställning, befogenheter ochsammansättning m. m. Enligt sina direktiv (Dir. 1979:102) bör kommittén ta delav de förslag som kyrkomötes utredningsnämnd avger och undersöka i vadmån dessa kan genomföras utan att man befäster statskyrkosystemet ellerförsvårar en framtida kyrkoreform. Ledighet för kommunala uppdrag m. m. I motion 1979/80:409 anförs att deti proposition 1975/76:187 om demokrati, ny kommunallag m. m. bl. a.framhålls följande: "En av förutsättningarna för en väl fungeranderepresentativ demokrati är att alla som uppfyller valbarhetskraven geslikvärdiga möjligheter att åtaga sig och fullgöra offentliga uppdrag. Man börsträva efter att undanröja de hinder som finns. Ett steg i den riktningen äratt förbättra möjligheterna till ledighet för fullgörande av offentligauppdrag." Det framhölls vidare, anför motionärerna, det förhållandet attdå det inte bara är en rättighet utan en skyldighet att åta sig kommunalt förtroendeuppdragborde rätten till ledighet garanteras i lagen. Beslutet blev också attkommunala förtroendemän har rätt till den ledighet från anställning som behövsför uppdraget. Bestämmelser härom finns i kommunallagen (2:5, 3:4, 3:13, 5:1).I lagen stadgas om ledighet från anställning. Detta har enligt motionärernamedfört att många studerande, som åtagit sig kommunala uppdrag, kommit i enmellanställning. De har inte någon anställning som kan åberopas för erhållandeav ledighet. Därför bör det enligt motionärerna i lagen införas att studierskall jämställas med arbete (anställning). Vidare bör enligt motionärernabeaktas att vid erhållen ledighet från studier går den studerande miste om dendå aktuella undervisningen. Studerande som är borta från undervisning på grundav sjukdom har rätt att erhålla stödundervisning. För att en studerande KU1980/81:2 9 skall kunna åta sig kommunalt uppdrag måste denna enligtmotionärerna ha samma rätt till stödundervisning som den som varit frånvarandepå grund av sjukdom. Enligt 2 kap. 5 § kommunallagen harledamot och suppleant i kommunfullmäktige och landsting samt beredning rätttill den ledighet från anställning som behövs för uppdraget. Motsvarande gällerför ledamot och suppleant i kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet (3 kap. 4§), i annan nämnd (3 kap. 13 §) samt för revisor och revisorssuppleant (5 kap.1 §). Rätten till ledighet för kommunala uppdrag avser endastanställning. Detta innebär att rätten är något mer inskränkt än vad som gälleruppdrag som riksdagsledamot. Enligt 4 kap. 6 § regeringsformen gäller nämligenatt riksdagsledamot och ersättare får fullgöra uppdrag som ledamot utan hinderav tjänsteuppgift eller annan sådan förpliktelse som åligger honom. Den merinskränkta rätten till ledighet för kommunala förtroendeuppdrag motiverades iproposition 1975/76:187 med att personkretsen är mycket större när det gällersådana uppdrag och att det är svårt att tillämpa samma regler som för riksdagensdel. Enligt tilläggsdirektiv sombeslutats vid regeringssammanträde har kommunaldemokratiskakommittén som tidigare nämnts fått i uppdrag att utreda vissa frågor om deförtroendevaldas arbetsvillkor. Uppdraget innebär bl. a. att kommittén skallfölja och kartlägga verkningarna av de nya reglerna i kommunallagen om rätttill ledighet. Kommittén skall därvid undersöka om ytterligare åtgärder behövs.Kommittén bör enligt direktiven föreslå åtgärder som kan underlätta förkommuninvånarna att åta sig kommunala och landstingskommunala förtroendeuppdragoch som därmed kan förbättra förutsättningarna för en allsidig rekrytering tillsådana uppdrag. Kommunfullmäktiges och landstings kungörelser omsammanträden I motion 1979/80:1057 påpekas attkungörelse om sammanträde enligt 2 kap. 10 § kommunallagen skall ske i en ellerflera ortstidningar. Därvid bör väljas tidningar som genom spridning inom olikagrupper av kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringartillkännagivandet till de flestas kännedom. Om man skall införa kungörelse iannan ortstidning, så behövs en tredjedel av fullmäktiges röster för detta. Med"olika grupper" i KU1980/81:2 10 lagtexten måste enligt motionärerna rimligtvis avses ocksåolika politiska partier och andra grupper som har ett stort intresse förkommunens politik. Kungörelsen av ett sammanträde måste vara till för att folkskall veta vad som avhandlas och kunna besöka sammanträdet för att följaärendenas behandling. Dessa olika grupper kan, anför motionärerna, intetillgodoses om ett eller flera partiers tidningar utesluts från listan övervilka tidningar man skall annonsera i. När frågan tas upp i fullmäktige och småpartier yrkar att även deras tidning skall omfattas av kommunens annonsering,hänvisas enligt motionärerna ofta till lagtexten där det står"ortstidning" eller längre ned i texten "annanortstidning". Men det kan vara så att partitidningen är enda ellerhuvudsakliga tidniiig för många av partiets medlemmar och sympatisörer. Dessagår då miste om annonseringens information. I detta avsnitt innehållerlagtexten enligt motionärerna en motsättning som måste bort. Man kan, anförsdet, inte välja tidningar med "spridning inom olika grupper" eller"bringa tillkännagivandet till de flestas kännedom" genom attutesluta ett eller flera partiers eller andra intressegruppers tidningar medspridning på orten med hänvisning till att lagtexten nämner "ortstidning".Om man vill nå den spridning av tillkännagivandet som åsyftas i kommunallagen,måste enligt motionärerna texten ändras. Gällande bestämmelser m. m. Enligt 2 kap. 10 § kommunallagenutfärdas kungörelse om sammanträde med kommunfullmäktige och landsting avordföranden. Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och plats försammanträdet samt om de ärenden som skall behandlas. Som huvudregel gäller attkungörelsen minst före sammanträdesdagen skall anslås på kommunenseller landstingskommunens anslagstavla och sändas med postentill varje ledamot och suppleant. Uppgift om tid och plats för sammanträdesamt, om fullmäktige eller har bestämt det, uppgift om de ärendensom skall behandlas skall minst före sammanträdesdagen införas i eneller flera ortstidningar. Vid sammanträde före december månads utgång avgörsför följande kalenderår i vilken eller vilka tidningar sådant tillkännagivandeskall införas. Därvid bör väljas tidningar som genom spridning inom olikagrupper av kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringartillkännagivandet till de flestas kännedom. Om förslag om att tillkännagivandetskall införas i annan ortstidning får minst en tredjedel av rösterna, skalltillkännagivandet införas också i denna tidning. Bestämmelserna om hur de tidningar bör väljas ut därkungörelse om sammanträde skall ske ändrades inte vid kommunallagens tillkomst(prop. 1975/76:187, KU 1976/77:25, rskr 1976/77:148).