bet · G401SoU36 · 1980-12-31 00:00:00 — Detankommer på varje sjukvårdshuvudman att med hänsyn till befinfiiga behov,tillgängliga resurser och medicinskt prövad utvärdering besluta om denhälsovårdande verksamhetens omfattning och organisation. För dessa beslut ärhuvudmännen beroende av underlag från bl. Kraven pålandsfing och kommuner att starkt dämpa volymutvecklingen medför givetvis attutrymmet för nya åtaganden är begränsat. Detkan finnas skäl, vilket landstingsförbundet påpekat även tidigare, att utvidgaförsöksverksamheten att gälla fler landsting än . Utvecklingen måstedock ske i sådana former att effekterna i olika avseenden fortlöpande kanutvärderas. Isammanhanget kan påpekas att det inom samtliga landstingsområden redan nu finnsresurser för att utan dröjsmål ta emot kvinnor som söker för symtom i brösten.Genom remissförfarande kan alla kvinnor för vilka mammografi anses motiveradsom ett led i den kliniska diagnosen undergå en sådan undersökning. SoU1980/81:36 31 Utdrag ur en skrift av Svensk kirurgisk förening av den 4mars I98I vilken avgivits till Arbetshypotesen för allscreeningverksamhet är att tidig diagnos förutsätts ge förlängd överlevnad tillden undersökta gruppen, dvs. ett större antal definitivt botade patienter.Cancer mammae lämpar sig väl för screening med mammografi då tumörer med dennametod kan detekteras med hög sensitivitet och specificitet under förutsättningatt röntgenologen är väl förfaren. Genom screening med mammografi upptäcker manmindre tumörer än som kan upptäckas genom klinisk undersökning. Detta innebäremellertid inte med självklarhet att prognosen därför förbättras. Från olika studier vet man att fillväxthastigheten för enmammarcancer i genomsnitt är relativt långsam men också att det föreligger spridning mellan individuella tumörer. När cancern upptäckts kliniskt funnits under och i flertalet fall sannolikt längre. Redan viddiagnostillfället har många tumörer hunnit spridas via blod- ochlymfcirku-lationen. Sådana mikroskopiska tumörhärdar i andra organ kan i daginte upptäckas utan diagnosen av dessa dröjer ofta . Det är såledesinte säkert att en liten tumör alltid betyder god prognos och omvänt kan tumör ha god prognos, vilket är väl känt från klinisk verksamhet. En analys av screeningens betydelse fordrar därför ocksåannan typ av värdering, vilken bäst sker i form av en kliniskt kontrolleradstudie, där studiegrupp jämföres med kontrollgrupp och där man i bedömningentar in kända prognostiska faktorer som grad av lymfkörtelmetastasering,östradiol-receptorhalt och tumörtillväxthasfighet. finns detproblem i sådana studier och det kan bli svårt att underlåta att efter någonfid undersöka kontrollgruppen på grund av att man bibringats föreställningenatt screening leder till en förbättrad prognos för cancerbehandling. anser det a priori värdefulltmed ökade resurser för mammografiscreening men anser att uppbyggnaden bör skesuccessivt då det ännu saknas fast underlag för att i detalj bedöma värdet avmammografi. Man bör sålunda skaffa sig kunskap om hur stor vinsten är avscreening-verksamheten i form av reellt ökad överlevnad. Det måste observerasatt överlevnaden i screeninggmppen kan öka skenbart på grund av tidig diagnos,det s. k. "lead fime" problemet. Vidare krävs analys av vilkaåldersgrupper som drar mest nytta av screening och förhoppningsfullt också endefinition av riskgrupper, där screening skulle kunna vara av särskildbetydelse. Slutligen bör det mera i detalj klarläggas vilka intervall som äroptimala vid screening. önskar också påpeka attscreening inte kan startas bara genom anskaffande av mammografiapparater utanatt adekvat utbildning av röntgenologer måste tillgodoses. Sammanfattningsvis hälsar medtillfredsställelse en ökad aktivitet beträffande screeningverksamhet medmammografi vid cancer mammae. Föreningen vill emellertid starkt framhäva attscreening-verksamheten måste uppbyggas successivt och på ett sådant sätt attverksamheten kan utvärderas med avseende på sin effektivitet. SoU1980/81:36 32 Utdrag ur en skrift av av vilken avgivits till En massundersökning skullesjälvklart medföra en betydligt ökad belastning för landets cytopatologer,både i form av egna punktioner samt i form av insänt material från av andraspecialister utförda punkfioner. Man måste noggrant beräkna ökningen av dettamaterial och tillse att utbildade cytopatologer finns tillgängliga föromhändertagande av materialet. Man mäste också räkna med att de mammografisktupptäckta, små förändringarna ofta utgöres av tidiga cancrar som kan varamycket svåra och tidsödande att diagnostisera (exempelvis högt differentieradeduktala cancrar av tubulär typ, lobulära cancrar etc). Om punktioner, förutom av cytopatologer, även skulle kommaatt utföras av andra specialister, exempelvis röntgenologer, måste dessagivetvis utbildas i aspirationsbiopsins teknik. Även detta är ett kapacitetsproblem. Sammanfattningsvis vill alltså framhålla vikten av att resurser dels för utbildning iprovtagningsteknik, dels för en utvidgad cytologisk diagnosfik allvarligtöverväges i samband med ställningstagande till den aktuella diskussionen ommassundersökning av bröst med mammografi. Utdrag ur en skrift av sekreteraren i förmedicinsk radiologi, , av , vilken avgivits tillSvenska läkaresällskapet Bröstcancer utgör ett betydandeproblem. diagnostiseras ca 4 000 nya fall i . En omfattandeklinisk erfarenhet talar för att prognosen vid bröstcancer är relaterad tilltumörstorleken vid behandlingen. S. k. hälsoundersökning för uppspårande ochbehandling av bröstcancer i ett tidigare skede kan därför vara ett sätt attförbättra prognosen. En tidigupptäckt av en cancer mammae ökar ocksåmöjligheten till en bröstbevarande behandling. Mammografins förmåga att avslöja bröstcancer, inte minst iprekliniskt skede är väldokumenterad. Det är också en rationell metod, som kananvändas för massundersökning. Stråldosen med moderna skärm-filmkombinationeranses försumbar. Pågående hälsoundersökningar med mammografi i ,, och har visat att mammografiuppfyller de krav man kan ställa på en hälsoundersökningsmetod i form av högsensitivitet och specificitet. En stor proporfion av de upptäckta tumörerna ärsmå (< ), ej palpabla och utan spridning till lymfkörtlar i armhålan.Resultaten är likartade vid de olika centra och således reproducerbara. Vid hälsoundersökning med mammografi kan en selektion avvissa tumörtyper (med låg malignitetsgrad) tänkas ske, vilket gör att man inteutan vidare kan jämföra kliniska material och hälsoundersökningsmaterial urprognostisk synpunkt. För att fastställa effekten av hälsoundersökning påmorbiditet och mortalitet i metastaserande bröstcancer är därför projekten iMalmö, och upplagda som randomiserade studier, vilketinnebär att endast en del av populationen inbjudits fill hälsoundersökningmedan resten utgör en kontrollgrupp. SoU1980/81:36 33 Finns då redan nu skäl attrekommendera en allmän hälsoundersökning med mammografi? publiceradearbeten ger indikationer för att upprepade hälsoundersökningar kan minskamortaliteten, men några entydiga bevis föreligger ej. De av Socialstyrelseninitierade undersökningarna i och kan dock förväntasge besked i denna fråga , varför ställningstagande till allmänhälsoundersökning ej bör tagas förrän dessa undersökningar är slutförda. Från Svensk Förenings för Medicinsk Radiologi's sida villjag dock poängtera svårigheterna att snabbt få igång en allmänhälsoundersökning, då det saknas såväl utbildade röntgenläkare somröntgenassistenter. Det synes klart motiverat att redan nu förbereda eneventuell allmän hälsoundersökning genom intensifierad utbildning av dessapersonalkategorier. En utökad hälsokontroll med upptäckt av ett stort antalasymptomatiska tumörer kommer i varje fall initialt och sannolikt även på siktatt kräva ökade resurser för behandling och uppföljning av dessa patienter. Det förefaller under alla förhållanden klart att vi härstår inför möjligheten att åtminstone delvis kunna kontrollera en av våravanligaste cancersjukdomar. Hithörande medicinska och ekonomiska problem måstedärför ges hög prioritet. SoU 1980/81:36 34 Underlag till vårdprogramför tumör i bröstet............ 2 Socialstyrelsensengagemang i massundersökningar med mammografi 4 I ochÖstergötlands län () 5 Utredning om cancerförebyggandeåtgärder .......... 6 1978/......................................... 6 1979/....... ................................ 7 1980/......................................... 8 Socialutskottetssammanträde med företrädare för m. fl. om mammografi.......................................... ..... 9 Vissa bakgrundsfakta ......................................... 9 Tidigareställningstaganden av utskottet................. 12 Utfrågning som anordnatsav utskottet................... 12 Utskottetsställningstagande till motionema .......... 14 Bilaga 1, Mammografi m. m. Socialutskottetssammanträde med företrädare för ,cancerkommittén.