bet · G401NU5 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:5 över motion om användningen av vissa jordbruksproduktervid framställning av klister I motion 1979/80:170 av Sven-GöstaSignell m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i mofionen framhålUts och begär att åtgärder vidtas för att intemajs-, potatis- och vetestärkelse skall behöva användas vid framställning avklister i den svenska industrin. Inledningsvis anges i motionen attenligt FN:s livsmedels- och jordbmks-organisafion (FAO) av jordensbefolkning är undernärda. Det är självklart att världenslivsmedelsprodukfion måste öka, säger motionärerna. Det borde, menar de, varalika självklart att alla livsmedel som produceras skall användas enbart tillföda. Som exempel på motsatsen anför motionärerna att majsmjöl används inompappersindustrin för framställning av klister. Mofionen innehåller bl. a. följande uppgifter, som hartagits fram av . importerade ca majsstärkelse.Härav användes ca inom pappers-, textil- och byggnadsindustrin, ca inom wellpappindustrin och ca för framställning avstärkelsederivat, en produkt som huvudsakligen utnyttjas inomUvsmedelsindustrin. Förutom majsstärkelse används även potatis- ochvetestärkelse för samma ändamål -utom i wellpappindustrin, där man enbartanvänder majsstärkelse. Inom wellpappindustrin används majsstärkelse som klister.Inom pappersindustrin används stärkelse (huvudsakligen potatisstärkelse) somtillskott i massan för att göra papperet starkare. För att producera majsstärkelse krävs 161 kgmajskorn (dvs. majs ger stärkelse). En person i ett u-land harett ungefärligt nettointag av majs på ca (dvs. ca perperson och dag). majsstärkelse (ca majs) skulle såledesräcka till ca 96 miljoner dagsportioner i ett u-land. Omräknat skulle detta, säger motionärerna, innebära attomkring 270 000 personer - vilket är mer än hela läns befolkning - skullekunna livnära sig på den mängd majsmjöl som används förindustriellt ändamål enbart i . 1 1980/81. NU1980/81:5 2 Mot bakgrund av dessa uppgifter ochuppgifter om majsproduktionen i olika länder anser motionärerna att industrinsbehov av klister och stärkelse borde tillgodoses med syntetiska medel. Finnsdet inte tillgäng till sådana medel borde forskningsresurser omgående ställastill förfogande för att få fram medlen. Utredningsförslag med anknytning till motionen En särskild utredare (f. d,stat,ssekreterare ). som haft i uppdrag att utreda de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för tillverkning av etanol ur sockerbetor ochandra produkter, har avgett betänkandet (Ds Jo 1980:7) Etanol urjordbruksprodukter. Utredningenanför i betänkandet (s. 147) bl, a,: Det ökade intresset för attutnyttja jordbruksprodukter för energiändamål har gett upphov till en debatt om det etiskt och moraliskt försvarbara i ett sådant utnyttjande. En ökande odling av energigrödor framställs allt oftare som ett hot mot livsmedelsförsörjningen. En konflikt mellan att använda jordbruksmarken för livsmedelsproduktion och för energiprodukfion har börjat uppstå i vissa länder . Utan att på något sätt vilja förringa denna konflikt villutredningen framhålla att odling av industriråvaror, t. ex. spånadsväxter,redan förekommer i betydande omfattning på de flesta håll i världen. Odling avenergiråvaror är därför inget principiellt nytt. För övrigt bidrar sädan odlingtill att täcka betydligt mer grundläggande mänskliga behov än t. ex. odling avtobak, även om en betydande lyxkonsumtion av energi förvisso förekommer. FörSveriges del kan också en jämförelse göras med gångna tiders odling av foderför dragare. Dessutom bevaras proteinet och kan användas som foder-ellerlivsmedel. Om en betydligt större etanolproduktion baserad påjordbruksprodukter skulle bli aktuell , kan saken däremot komma iett annat läge, särskilt om den globala livsmedelssituationen då skulle varavärre än . Enligt utredningen är det möjligtatt producera i storleksordningen 400 000 m' etanol i slutet av1980-talet ur sockerbetor och spannmål vid en oförändrad jordbrukspolitik. Denangivna nivån skall ses mot bakgrund av bl. a. den osäkerhet som gäller förbedömningar av skördeutvecklingen inom jordbruket. Utredningen föreslår attsockerbetor odlas på 25 000 ha för etanolproduktion. Därutöver bör enligtutredningen fodersäd eller skadad brödsäd utnyttjas. Spannmålsöverskottetskulle då, beräknar utredningen, vid normalskörd bli i storleksordningen . Av utredningen framgår att i igenomsnitt ca .3(K)000 ha jordbruksmark har använts för produktion av spannmålför export. Under redovisningsäret 1978/79 exporterade 480 000 tonbrödsäd och fodersäd. importerades 63 000 tonmajs. Potatis har under senare hälften av 197()-talet odlats på ca 45 000 haper år. och produktionen uppgick under /79 till NU1980/81:5 3 Produktionen av stärkelse, baserad påpotatis, uppgick till , vilket motsvarar en potatisareal av ungefär 8000 ha. Med hänvisning till vissa uppgifterom i huvudsak majsstärkelse och dess användning för industriella ändamäl begärsi motion 1979/80:17(1 att åtgärder skall vidtas för att inte majs-, potatis-och vetestärkelse skall behöva användas vid framställning av klister i densvenska industrin. Motionärerna pekar bl. a. på att av jordens befolkninglider av undernäring. De menar att det är självklart att alla livsmedel somproduceras skall användas enbart till föda. Som framgår av det föregående behandlas i betänkandet (DsJo 1980:7) Etanol ur jordbruksprodukter en fråga liknande den som tas upp imotionen. I betänkandet anförs bl. a. att det ökade intresset för att utnyttjajordbruksprodukter för energiändamål har gett upphov till en debatt om detetiskt och moraliskt försvarbara i en sådan förbrukning. Det framhålls attodling av industriråvaror redan förekommer i betydande omfattning pä de flestahåll i världen och att sådan odling bidrar till att täcka betydligt mergrundläggande mänskliga behov än t. ex, odling av tobak. Av det sagda framgår att frågan om den speciellaanvändning av jordbruksprodukter som motionärerna behandlar ingår i ett störresammanhang som gäller de allmänna principerna för resursutnyttjandet ivärlden. Utskottet menar att detta frågekomplex i första hand bör angripasglobalt. Överväganden och initiativ rörande begränsade geografiska och tekniskaproduktionsområden är givetvis därvid av betydelse. Utskottet finner emellertidinte att vad motionärerna anför motiverar statliga insatser för enproduktionsomläggning som skulle ändra villkoren för den berörda svenskaindustrin på ett ingripande sätt. som den blott ytterst marginelltskulle påverka världens livsmedelstillgångar. Därför avstyrker utskottetmotionen. attriksdagen avslår motion 1979/80:170, Närvarande: (). ErikHovhammar (m), (), (). (), (). () och ().