bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — Del nu anförda visar enligl utskottets mening alt någonallmän översyn av förelagsrevisionens innebörd och inriktning inte ärerforderlig. Utskottet avstyrker därtor bifall lill yrkande 5 c i motion 2025. Endast för vissa större aktiebolaguppställs särskilda krav på revisorns kompelens. Bestämmelserna omkvalificerade revisorer finns i 10 kap. 3 S ABL. Enligl lagrummets förstastycke skall ett bolag ha minst en auktori- LU1980/81:4 35 serad eller godkänd revisor, om bolagets bundna kapitaluppgår lill en milj. kr. 1 andra stycket föreskrivs alt vissa störrebolag skall ha minst en auktoriserad revisor. rekommenderade promemoria allkvalificerad revisor pä sikt skulle krävas i alla aktiebolag. Som en förstaåtgärd rekommenderade arbetsgruppen en bestämmelse med krav på kvalificeradrevisor i alla sådana aktiebolag som förioral en del av sitt registreradeaktiekapital. Därefter borde införas ett krav på kvalificerad revisor i allanystartade aktiebolag. Slutligen .skulle ell sådant krav ställas på befintligaaktiebolag fr. o. m. den . När det gällde andra förelagsformer änaktiebolag borde enligl arbetsgruppen målsättningen vara all all ekonomiskverksamhet som kan drivas ulan personligt ansvar borde vara underkastadkvalificerad revision. Departementschefen delar uppfattningen all kvalificeradrevisor bör krävas i alla aktiebolag men förordar all etlförverkligande av denna målsättning får anslå t. v. Ställningstagandetmotiveras främst med atl tillgången på kvalificerade revisorer f n. ärbegränsad. I etl avseende föreslås dock en skärpning av bestämmelserna omrevision i aktiebolag. Om bolagets senast fastställda balansräkning visar allfull täckning inle finns för aktiekapitalet skall minst en av de revisorer sombolagsstämman utser vara kvalificerad. 1 motion 2025 (s) föreslås atl kvalificerad revisor skallfinnas i alla aktiebolag som startas efter (yrkande 2delvis). skall enligt motionen kvalificerad revisorfinnas i alla aktiebolag. 1 sin motivering hänvisar motionärerna till en enkätsom åberopats av FAR i dess remissyttrande över BRÄ-promemorian. Enkäten, somgjorts bland FAR:s samtliga ledamöter, avsåg prognoser och bedömningar . Resultatet av enkäten indikerade alt antalet kvalificeraderevisorer i ledamöternas revisionsförelag skulle komma atl fördubblas underdenna lidsperiod. Detta förhållande gav enligl FAR:s uppfattning grund för bedömningenatl kapacitelstillväxlen inom kåren av kvalificerade revisorer under periodenväl skulle räcka till för del behov som successivt ökade krav på kvalificeraderevisorer skulle innebära. En lagstiftning innebärande krav på kvalificeraderevisorer i alla aktiebolag skulle enligl FAR inle mötanågra hinder i fråga om tillgängliga resurser. Ulskotlel vill för sin del framhålla att del självfalletär av stor betydelse om garantier finns för en sakkunnig revision i allaaktiebolag. F. n. är. som framgår av del anförda, mindre aktiebolag inleskyldiga all ha kvalificerad revisor. Som departementschefen framhåller är detjust de mindre bolagen som är mest utsatta när del gäller ekonomiskbrollslighel. Härtill kommer all revisionen i de mindre bolagen i många falltorde vara bristfällig. Mol bakgrund av det anförda framstår det enligtutskottets mening som motiverat alt kvalificerade revisorer skall finnas ialla aktiebolag. LU1980/81:4 36 Frågan är emellertid hur snabbi enreform med denna innebörd kan genomföras. Svaret på frågan sammanhängeruppenbarligen med vilken bedömning som görs i fråga om den framtida tillgångenpå kvalificerade revisorer. Departementschefen har inle ansett sig kunna förordaen reform i nuvarande situation utan ansett all frågan bör övervägas på nyttefter då antalet aktiebolag minskat som en följd av50000-kro-norsreformen. Motionärerna, vars bedömning grundas på FAR:s beräkning,ser mer optimistiskt på frågan. Enligt en vid förelagsekonomiska institutionenvid gjord undersökning kan nettotillskottet avkvalificerade revisorer uppskattas lill 80-90 , alltså väsentligt färreän vad FAR beräknat. I undersökningen dras dock slutsatsen attrevisionskapaciteien avseende kvalificerad revision är sä stor all en övergånglill kvalificerad revisor i samtliga aktiebolag efter är 1982 kan ske relativtsnabbi och ulan övergångsproblem. Hänsyn har då inte tagits lill de förslag omökad revisionsplikt som framläggs i propositionerna 143 och 144. I skrivelser till utskottet har FAR och SRS framhållit atttillgången på revisorer är så stor all kravet pä kvalificerad revisor i allaaktiebolag inle behöver skjutas på framliden. FAR menar all en lagstiftning omkvalificerad revisor med en sådan övergångslid som FAR förordat i sitt ovannämndaremissvar bör kunna genomföras omgående. Enligl utskottets uppfattning är de uppskattningar somgjorts av den framlida tillgången på kvalificerade revisorer knappast så säkraatl de kan anses ge etl tillförlitligt underlag för en bedömning av när krav påkvalificerad revisor kan införas för alla aktiebolag. Utskottet vill i deltasammanhang erinra om all enligt förslaget lill lag om årsredovisning m. m. ivissa företag kvalificerad revisor skall finnas i större förelag och koncernersaml atl även ekonomiska föreningar enligl förslagen i proposition 144 skallunderkastas kvalificerad revision. Med hänsyn lill det anförda delar utskottetdepartementschefens uppfattning att någon skärpning av ABL i förevarandehänseende inte kan genomföras . Som utskottet anfört är det emellertid angeläget atlkvalificerade revisorer finns i alla aktiebolag. Enligt utskottets mening bördärför möjligheterna att införa kvalificerad revision övervägas pånytt. Sedan ett tillförlitligt underlag erhållits för en bedömning avtillgången pä och behovet av kvalificerade revisorer bör enligl utskottetsuppfattning regeringen för framlägga förslag lill ändradlagstiftning. Vad utskottet anfört med anledning av motion 2025 i denna del börges regeringen lill känna. ärtillsynsmyndighet på revisorsområdet. Kollegiets verksamhet avser främst frågorom auktorisalion och godkännande av revisorer och revisionsbolag, tillsyn överde auktoriserade och godkända revisorernas och revisionsbolagens verksamhetsaml utvecklings- och ut- LU1980/81:4 37 redningsarbete på revisionsområdet. Kollegietsrevisorsenhel disponerar för denna verksamhet fem personer, varav två biträden.Till sitt förfogande har kollegiet också en rådgivande nämnd, vari ingårrepresentanter för bl. FAR och SRS. Nämndens uppgift är alt ge vägledning i mer principiellafrågor. Till kollegiet anmäls ett tjugotal fall av ifrågasatt förseelsefrån revisors sida. har ett tiotal godkännanden och en auktorisalionupphävts. promemoria från BRÅ rekommenderades allkommerskollegium får en kraffig resursförstärkning för all utöva tillsyn pårevisorsområ-del. Medlen bör enligl promemorian främst användas för den s.k.aktiva tillsyn som kollegiet kunnat bedriva endast i begränsadomfattning. Departementschefen konstaterar i propositionen allkollegiets organisation är under utredning och atl denna beräknas vara klarunder . Frågorna om kollegiets resurser för tillsyn av revisorernabör enligt statsrådet prövas . I motion 2025 (s) understryks angelägenheten av atttillsynen förbättras. Motionärerna framhåller att del undandrar sig derasbedömning huruvida nya resurser krävs eller om en omfördelning av resursernakan ske inom kollegiet. Motionärerna frnner det angelägel all förslag frånregeringen redovisas och önskar ett tillkännagivande frän riksdagenssida av denna innebörd (yrkande 5 d). Den översyn av kommerskollegiels organisation vartilldepartementschefen hänvisar har ulförts av statskontoret i samarbete medkollegiet. Resultatet har lagts fram i en rapport ("Kommerskollegiets organisation". Statskontoret 1980: 16).Revisorsärendena som handläggs på inrikeshandels- och administrativa byrånskall enligt förslaget i fortsättningen behandlas inom kollegietsnäringsrätlsliga enhet. Några förändringar av verksamhetsområde ochorganisation i övrigt är inle förutsatta. Rapporten har remissbehandlats.Remisstiden utgick den . anför i sitt yttrande bl. a. atl detsynes angeläget att frågan om kollegiets resurser för verksamheten pårevisorsområdet blir grundligt belyst när regeringen nästa gång föreslår anslagtill kollegiet, oavsett hur långt frågan om kollegiets organisation i stort dåhar avancerat. Näringsutskotlel utgår från atl regeringen fortlöpande följerrelationen mellan kostnad och intäkter och vidtar de justeringar av avgifternasom kan visa sig motiverade. Lagutskotlel vill för sin del understryka atl det ärangelägel atl kommerskollegium har resurser för all kunna utöva en effektivtillsyn över de kvalificerade revisorernas verksamhet. Kraven på och betydelsenav en effektiv tillsyn ökar i samma takt som de kvalificerade revisorernasarbetsområden utvidgas. Ett slutligt ställningslagande från sidalill frågan om kollegiets resurser bör emellertid anstå i avvaktan på regeringensöverväganden angående kollegiets organisation. LU1980/81:4 38 övrigt till vad näringsutskoltet anfört i sitt yttrande.Motion 2025 i denna del avstyrks följaktligen av utskottet. Byte av firma och säte 1 bolagsordningen för varjeaktiebolag skall anges bl. a. bolagels firma, dvs. den benämning under vilkenverksamheten drivs, saml den ort i där bolagets styrelse skall ha sittsäte. Uppgifterna om bolagets firma och styrelsens säte registreras i patent-och registreringsverkels bolagsregisler. Ändras bolagsordningen, vilket kan skegenom beslut av bolagsstämman, skall ändringen genast anmälas för registrering,och beslutet får inle verkställas förrän registrering har skett. Var styrelsen för ell aktiebolag har sill säte harpraktisk betydelse i en rad hänseenden. Försl och främst gäller som bolagetshemvist den ort där styrelsen har sitt säte. På den orten har bolaget alltsåalt svara i tvistemål. Samma bestämmelser gäller för ansökan om bolagetskonkurs. På skatteområdet gäller dessutom alt sätesorlen är bestämmande förbeskattningen av bolaget. 1 BRÅ:s promemoria Aktiebolagslagen - förstärkt skyddfördel bundna kapitalet, m.m. framhölls all firmabylen och ändringar i fråga omstyrelsens säte ofta ingår som ett led i en rad åtgärder som syftar till attvilseleda borgenärer och andra intressenter. a. påpekades atl byte av sätekan ske för all bolaget fortlöpande skall undgå skatter av olika slag. Åtgärdenkombivcras då enligt promemorian med underlåtenhet att anmäla bytet tillskallemyndigheten i den nya orten. Visseriigen har, framhölls del vidare,skattemyndigheterna rutiner för ändringar av detta slag, men viss risk föreliggerall bolaget glider ur kontrollsystemet. Under alla omständigheter blir delsvårt att upprätthålla kontinuiteten i skattekontrollen. 1 promemorian föreslogs att problemen med ändringar avbolagsordningen såvitt angår bolagets firma och styrelsens säte skulle lösasså att en ändring får registreras endast om den är påkallad av marknadsmässiga,organisatoriska eller andra särskilda skäl. Vidare skulle krävas etl yttrandeav en kvalificerad revisor om att det finns full täckning för bolagetsregistrerade aktiekapital och all såvitt känt någon allvarlig betalningsanmärkningmol bolaget inte har förekommit under del närmast föregående året. I proposifion 143 (s. 91) framhåller departementschefenall effekterna av den föreslagna ordningen endast skulle ge begränsade fördelarnär del gäller atl motverka den ekonomiska brottshgheten och andra illojalabeteenden men medföra betydande administrativa nackdelar för såväl bolaget somregistreringsmyndighelen. Del föreslås därför all en mindre långtgående åtgärdvidtas. Förslaget innebär atl bolaget blir skyldigt all genast underrättalänsstyrelsen i del län där bolagets styrelse har sitt säte om ell beslut omfirmabyle eller ändring av sätesort. Underlåter bolaget all underrättalänsstyrelsen bör delta kunna leda lill atl beslutet om ändring avbolagsordningen vägras registrering. LU1980/81:4 39 1 motion 2025 (s) yrkas alt bolagetskall underrätta också om skälen för beslutet saml atluppgifterna skall bestyrkas av bolagels revisor (yrkande 2 delvis). Som framgår av BRÅ-promemorian kan firmabylen ellerändringar av en bolagsstyrelses säte ingå som etl led i ekonomisk brollsligheleller i en eljest illojal verksamhet. Enligt utskottets mening framstår detdärför som angelägel alt åtgärder vidtas som kan motverka alt en bolagsordningändras av illojala skäl. bör det emellertid beaktas all, som departementschefenframhåller, utgångspunkten måste vara atl bolagsledningen har full frihet attbedöma när det finns skäl att byta firma eller den ort där styrelsen skall hasitt säte. Enligt utskottets mening innebär förslaget i propositionenen rimlig lösning när det gäller atl komma till rätta med de problem som delhär är fråga om. Förslaget ger möjligheter atl förhindra atl etlbolag som f.n. synes kunna ske - glider ur kontrollsystemet på grund av altdel bytt firma eller ändrat ort, där styrelsen skall ha sill säte. Vid byte avort har sålunda möjlighet alt underrätta beskaltningsmyn-digheteni den nya orten om förändringen och därigenom upprätthålla kontinuiteten iskattekontrollen. Även i andra avseenden bör förslaget kunna få positivaeffekter när det gäller atl motverka illojala förfaranden. För bolagen ochregistreringsmyndighelen kan, som departementschefen framhåller, den föreslagnaunderrättelseskyldigheten inle rimligen medföra någon belastning. a. peka pä att när det gäller mervärdeskall föreligger redan nu enskyldighet för bolag alt underrätta vid byte av den ort därstyrelsen skall ha sitt säte. 1 enlighet med det anförda tillstyrker utskottet atl denföreslagna underrättelseplikten införs. Utskottet kan däremot inte ställa sigbakom motionärernas förslag om all också skälen för beslutet skall meddelaslänsstyrelsen. Enligl utskottets mening kan nämligen en sådan utvidgning avunderrättelseplikten inte antas ha någon nämnvärd effekt när del gäller atlmotverka illojala förfaranden av den art som är i fråga. Utskottet villockså understryka betydelsen av alt förelagens redan nu betungande uppgiftsskyldigheteri olika sammanhang inte ökas annat än när starka skäl talar härför. Ulskotlelavstyrker således bifall till motionen 2025. yrkandet 2 delvis. Förslaget till ändring i aktiebolagslagen i övrigt Utskottet har i tidigare avsnittföreslagit all den nya lagstiftningen om handelsbolag och enkla bolag saml omårsredovisning m. m. i vissa företag inle skall träda i kraft förrän den 1 juli1981. Enligt utskottets mening bör också ikraftträdandetidpunklen förändringarna i aktiebolagslagen senareläggas lill den Ijuli 1981. Utöver vad utskottet i föregående avsnitt och anförtföranleder förslaget till ändring i aktiebolagslagen inte några erinringar frånutskottets sida. LU 1980/81:4 40 Översynav aktiebolagslagen, särskilda .regler för mindre aktiebolag, m. m. Utskottet behandlar i detta avsnitt de frågor omöversyn av aktiebolagslagen m. m. som lagils upp i motionerna. 1motion 156 (fp) yrkas all en parlamentarisk utredning tillsätts i syfte atlåstadkomma en ny aktiebolagslag. Del framhålls all den nuvarande aktiebolagslagenvar föråldrad redan när den antogs, framför allt genom alt den inle på någotsätt behandlar de anställdas rätt lill inflytande i företagen. Motionärenifrågasätter om lagen är särskilt lämpad för all reglera en verklighet, där deflesta kapitalägare aldrig lägger sig i företagens skötsel och där de anställdafått laglig rätt till inflytande på del centrala beslutsfattandet i förelagen.Enligl motionären behövs en ny aktiebolagslag också för atl etl folkpariiförslag om utbyggd styrelserepresenlalion för de anställda i riktning mol ens.k. paritetsrepresentation skall kunna genomföras. Även av andra skäl ansermotionären alt en ny aktiebolagslag är erforderlig. Härvid hänvisas tillframförda önskemål om en förändring av bolagens ledningsorgan och lill behovetav olika aktiebolagsregler för mindre förelag och stora företag. 1 sistnämndahänseende pekar motionären på viklen av att får en specielllagstiftning för storföretag som tillgodoser samhällets krav på insyn ochinflytande samt av atl bördorna för småföretagen lättas. En översyn avaktiebolagslagen bör enligl motionären också inriktas på frågor om rätt förolika intressenter all tillsätta revisorer i de största förelagen, omavskaffande av den graderade rösträtten och om en ökning av redovisningskraven,när det gäller sociala fakta. Fråganom särskilda regler för mindre aktiebolag las även upp i motion 2016 (c, m,fp). Motionärerna hänvisar till del av bolagskommiltén framlagda förslagetlill andelsbolagslag och framhåller alt det finns goda skäl för att en särskildbolagsform för mindre förelag bör skapas. Enligt motionärerna är del bl. a.erforderligt atl det finns en klar gräns mellan ett företag och ägarenspersonliga ekonomi och kapital. Vidare finns det från skattesynpunkt ett behovav att mindre förelag kan drivas som en särskild juridisk person. Andra skälför en särskild bolagsform är delägarnas intresse av atl ägarkretsen kanhållas sluten. Enligl motionärerna kan möjligheterna all driva ett företag somhandelsbolag eller enkelt bolag inte anses ägnade atl stimulera företagsamhetoch investeringar, eftersom dessa förelagsformer bygger på delägarnaspersonliga ansvar för företagels förpliktelser. En förelagsform med begränsadansvarighet kan däremot främja tillväxt och utveckling i näringslivet. Vidareframhåller motionärerna atl skilda krav ställs på företag med några fåanställda och en mindre omsättning samt på företag som har flera hundra ellertusentals anställda och en omsättning på många miljoner. Motinärema yrkar altriksdagen skall uttala angelägenheten av alt en översyn av förslaget till andelsbolagslagsätts i gång. LU 1980/81:4 41 I motion 2025 (s) yrkas alt en översyn avaktiebolagslagen skall komma lill stånd med syfte all de anställdas inflytandeskall vidgas (yrkande 5 a). Motionärerna hänvisar lill etl uttalande somgjordes när dåvarande regeringen lade fram förslaget lill nyaktiebolagslag av innebörd alt utvecklingen på medbestämmanderättens områdeborde avvaktas innan en mera genomgripande reformering vidtogs av denassociationsrätlsliga lagstiftningen sett frän förelagsdemokratisk synpunkt.Enligl motionärerna har utvecklingen på bl. a. medbestämmanderättens områdestannat av sedan regeringsskiftet och någon ändrad inställning tycks inteskönjas hos vare sig regeringen eller . Del finnsdärför skäl att nu aktualisera en översyn av aktiebolagens organisation ocharbetsformer i syfte all ell vidgat inflytande för de anställda skall säkras. Motionärernai samma motion tar också upp en fråga om aktiekapitalets storlek. De anser altdet finns skäl atl överväga en höjning av den nuvarande minimigränsen 50000kr. med hänsyn till penningvärdeförsämringen. Enligl motionärerna kan fråganemellertid påverkas av andra omständigheter, varför den lämpligen bör bedömasi samband med del i motionen framlagda och i ell tidigare avsnitt redovisadeförslaget om aktiebolaget som obligatorisk förelagsform vid verksamhet av vissslorieksordning. Mofionärerna yrkar alt vad som anförts om aktiekapitalets storlekskall ges regeringen till känna (yrkande 5 e). Vadförst gäller frågan om en särskild bolagsform för mindre förelag vill utskottetlill en början erinra om atl - som utskottet inledningsvis anfört-bolagskommittén avgav etl delbetänkande med förslag lill enandelsbolagslag. Lagförslaget anslöt sig nära lill ABL. En skillnad varemellertid all andelarna i etl andelsbolag inte skulle kunna överlåtas likafritt som aktier. Vidare föreslogs etl starkare minoritelsskydd än i aktiebolag.Kommittén föreslog också all andelskapitalet i ett andelsbolag skulle varalägst . föreslogs att ABL skulle ändras så att den undregränsen för aktiekapitalet höjdes från . Belänkandetremissbehandlades, varvid betydande invändningar framfördes mot förslaget. tidigare anfört beslöt den dåvarande regeringen med anledning avremisskritiken all inle lägga fram något förslag på grundval av betänkandet. Istället skulle frågan om särskilda och enklare regler för de mindre förelagenövervägas ytterligare inom . Enligl departementschefengav del arbete som bedrivits i departementet vid handen all i alltväsentligt passar även för mindre företag men alt det fanns anledning atl ändraABL i två avseenden. Del ena gällde en ökning av möjligheterna atl begränsaaktiers fria överlål-barhet i syfte att delägarkrelsen bättre skulle kunnakontrolleras och det andra en ökning av minoriletsskyddet. 1 lagrådsremissenmed förslag till ändring i ABL föreslogs i enlighet härmed atl förköpsklausulerskulle få införas i bolagsordningen samt atl i aktiebolag med högst tiodelägare varje aktieägare skulle ges en lagstadgad rätt alt la del avförelagets handlingar i LU1980/81:4 42 erforderlig ulslräckning och all begära styrelsens ochverkställande direktörens biträde med behövlig utredning. Förslaget omförköpsklausuler kritiserades av lagrådet, som ansåg alt frågan borde utredasytterligare. 1 slutprotokollet avslår departementschefen från alt lägga framnågot förslag på denna punkl, som han konstaterar atl del finnsanledning alt återkomma lill frågan . I likhet med vad som anförs i motionerna 156 och 2016anser utskottet alt det på grund av flera omständigheter kan vara lämpligt allytteriigare överväganden kommer till stånd när del gäller frågan om en skillnadmellan de regler som skall gälla för de största aktiebolagen och de som skallreglera de något mindre företagens verksamhet. En sådan omständighet ärönskemålet atl underlätta nyetablering och stödja de mindre företagen. En annanär behovet av regler som gör det möjligt för delägarna i ett mindre aktiebolagalt kunna kontrollera delägarkrelsen. Utskottet vill vidare peka på atlsärskilda problem kan uppslå när en eller flera delägare i ett förelag med ettbegränsat antal aktieägare önskar avsluta sill engagemang i företagel och altbestämmelser om t. ex. rätt för sådan aktieägare alt härvid begära inlösen avaktierna kan bli erforderliga. Även när del gäller de största aktiebolagen uppslå behov av särbestämmelser, som inle rimligen bör gälla allaaktiebolag. Nära anknytning lill frågan om olika regler för större och mindreaktiebolag har spörsmålet om en höjning av gränsen för aktiekapitalet, vilketutskottet behandlar nedan. Också europeiska harmoniseringssträvanden påakliebolagsrätlens område kan motivera en förnyad översyn. Utskollel vill idetta sammanhang peka på all etl flertal länder i har lagstiftning sommedger atl näringsverksamhet bedrivs utan personlig ansvarighet för delägarna iannan form än aktiebolaget. Av betydelse kan vidare bli etl framtidaställningstagande till den av utskottet i tidigare avsnitt behandlade frågan omen begränsning av möjligheterna atl driva större förelag i handelsbolagsform.Även andra faktorer kan göra del lämpligt alt aktiebolagslagen ses över. Enligt utskottets mening är det emellertid inlemeningsfullt all redan nu begära en förnyad översyn av frågan om särskildabolagsregler för mindre företag. Som konstaterats vid de ingående övervägandenav spörsmålet som föregått pr"oposilion 143 passar aktiebolagslagensregler i allt väsentligt även de mindre företagen. Utskottet vill isammanhanget också peka på atl utvecklingen inle ger slöd föranlagande all nuvarande regler i någon mer betydande utsträckning läggerhinder i vägen för nyetableringar. Exempelvis har under periodenjanuari-september i är 3 845 nya aktiebolag inregistrerats. 1978 och 1979 inregistrer-ades 1 869 resp. 2581 nya bolag. Med hänsyn lill de uttalanden som departementschefen gör ipropositionen utgår utskottet från atl regerii-rgen följer utvecklingen påbolagsrällens område och tar upp frågan om en skillnad mellan de regler somskall gälla för de största bolagen och de som skall reglera de mindreförelagens LU1980/81:4 43 verksamhet till förnyad prövning då så visar sig påkallat.Utskottet vill härvid särskilt stryka under vad departementschefen uttalar islutprotokollet (s. 212) om alt frågan om hur delägarkrelsen i mindreaktiebolag skall kunna kontrolleras är viktig.