bet · G401SkU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Genom riksdagsbeslut under våren1979 fick fysisk person med inkomst av jordbruksfastighet eller av rörelse rätttill avdrag för belopp som avsätts till allmän investeringsreserv. Avdragmedges med lägst . och högst av nettointäkten av förvärvskällanföre avsättningen. m. fl. (s) yrkar i motion 1979/80:1104 attlagstiftningen om allmän investeringsreserv upphör att gälla fr. o. m. 1981 ochatt regeringen begär utredning angående möjligheterna att låta del vanligainvesteringsfondssystemet omfatta även egenföretagare. I motion 1979/80:1017av förste vice talmannen behandlas investeringsavdraget frånandra utgångspunkter. Motionären yrkar, med hänvisning till motivering iniotion 1979/80:1016 alt reglerna om allmänt investeringsavdrag ändras så attmöjligheterna att avsätta medel till sådan reserv inte beskärs av förlustavdragsom övertagits från aktiebolag i samband med övergång till annan företagsform.Motionären pekar i sammanhanget på att avdragets storlek är begränsad tillinkomsten av den förvärvskälla vari den från aktiebolaget övertagnaverksamheten ingår. gör i motion 1979/ 80:1108 gällande altden som vill övergå från aktiebolag till annan verksamhetsform bör ha möjlighetatt göra det utan att upplösa eventuell investeringsfond. Den skattskyldigebör, menar motionären, kunna överföra investeringsfonden till investeringsreservsystemet. I anslutning till proposition 1978/79:210. som innehöllförslaget till bl. a. lag om allmän investeringsreserv, väcktes en motion avsamma innehåll som motion 1979/80:1104. Den avstyrktes, med riksdagensgodkännande, av skatteutskottet, som hänvisade till de positiva effekter somsystemet kunde väntas få för tillväxt, effektivitet och konkurrensförmåga hosföretagen och för sysselsättningen. Utskottet gav också uttryck för denmeningen att ett fondsystem för egenföretagare borde tas in i en friståendeförfattning och inte arbetas in i de fondbestämmelser som gällde för juridiskapersoner. Utskottet, som vidhåller sin uppfattning i denna fråga, vill erinraom att SkU1980/81:25 128 invesleringsreservslagen tillämpades första gången vid1980 års taxering. Det kan enligt utskottets mening inte anses motiverat attändra en lagstiftning av vilken man ännu har mycket begränsad praktiskerfarenhet. Vad härefter angår yrkandet i motion 1979/80:1017 villutskottet erinra om att ett av huvudsyftena med investeringsreserven är dessinkomstutjämnande funktion. En skattskyldig skall med goda inkomsterha möjlighet att avsätta en del av dem till investeringsreserv. Har denskattskyldige däremot möjlighet att minska inkomsten med ett förlustavdrag ärbehovet av avsättning till investeringsreserv inte detsamma. I motsats tillmotionären finner således utskottet det inte orimligt att värdet av enavsättning till investeringsreserv minskas genom förlustavdraget, och utskottetavstyrker därför bifall till motionen. Den av aktualiserade frågan skall sesmot bakgrund av att minimibeloppet för bolags aktiekapital den 1 januari 1982höjs . Motionären anser det troligt att en hel delsmåföretagare som driver sin verksamhet i aktiebolagsform då kommer att väljaatt övergå till annan verksamhetsform. Utskottet finner det, i motsats till motionären,intesannolikt att aktiebolag som verksamhetsform kommer att upphöra i någonmärkbar omfattning av sådana skäl som motionären åberopar. Aktiebolag medinvesteringsfonder torde i del hell övervägande antalet fall ha ettaktiekapital om . eller komma att öka sitt aktiekapital. Den frågamotionären aktualiserat torde därför beröra ett mycket ringa antal företag. Med hänsyn till att reglerna om allmän investeringsfondoch allmän investeringsreserv i tekniskt hänseende är olika kan det enligtutskottets mening inte anses lämpligt att utan vidare överföra fondmedel fråndet ena systemet till det andra. Utskottetavstyrker med det anförda bifall till motion 1979/80:1108. Allmän investeringsfond får endastanvändas i förvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse. () anser att investeringsfond bör fåanvändas också i förvärvskällan annan fastighet och begär i motion 1980/81:669förslag om sådan ändring av investeringsfondslagen. Som framhålls i motionen har regeringen möjlighet attmedge dispens från förbudet mot användning av investeringsfond i förvärvskällanannan fastighet. 1 motsats till motionären anser utskottet inte attdispensgivningen är för restriktiv. Ett fastighetsförvaltande bolag fårexempelvis enligt vad utskottet erfarit alltid använda sin investeringsfond försådant ändamål om det föreligger intressegemenskap mellan fastighetsbolaget ochden som driver verksamhet i fastigheten. Om fastigheten innehas som renkapitalplacering medges däremot inte dispens. SkU 1980/81:25 129 På grund av det nu anförda och dådel skulle strida mot investeringsfondernas ändamål att generellt få la dem ianspråk i inkomstslaget annan fastighet avstyrker utskottet bifall lill motion1980/81:669. Medel insatta på skogskonto skallenligt gällande beslämmelser las ut och beskattas senast . och (båda c) begär imotion 1980/81:1536 en skyndsam prövning av lämpligheten av en till 30 årförlängd insättning på skogskonto i de fall skogen angripits eller hotats avskadeinsekter. Frågan om behovet av bl. a. ändringar ibeskattningsreglerna för att påverka utbudet av virkesråvara prövas f. n. avvirkesförsörjningsulredning-en. I dess uppdrag ingår alt få fram ett bättreunderlag för atl bedöma den roll som den skattemässiga behandlingen avskogsinkomster (avdragsreglerna, skogskontoreglerna etc.) spelar förvirkesutbudel för främst olika kategorier av enskilda skogsägare. Vid dennaprövning kommer uppenbarligen också frågor avseende skogskontonas löptid attberöras. Något skäl för atl nu la ställning till utredningsyrkandet imotionen föreligger därför inte, och utskottet avstyrker följaktligen bifalltill motion 1980/81:1536. I motion 1980/81:506 av () begärs utredning av frågan om rätt för grönsaksodlare alt undergoda skördeår skattefritt avsätta en viss del av produktionslikviderna lill ettsärskilt odlingskonlo. En annan kontofråga tas upp av m. fl. (c)i motion 1980/81:242. Med hänvisning till att del i finns möjlighet förlöntagare som siktar på att bli egenföretagare att avsätta viss del av lönentill ett särskilt etableringskonto begär motionärerna attföretagsskaltekommillén genom särskilda tilläggsdirektiv ges i uppdrag atlpröva frågan om införande av ett sådant konto även i . Utredningen om skördeskadeskyddel lade i ett i maj 1979avlämnat betänkande (Nytt skördeskadeskydd, SOU 1979:53) fram två alternativaförslag till ett framlida system för skördeskadeskyddel, ett beslående avnuvarande områdesskydd med individuella kompletteringar i form av bl. a. lånoch bidrag och del andra ett låne- och bidragssystem grundat på individuellskadebedömning. Sedan betänkandet remissbehandlals har chefen förjordbruksdepartementet i ett interpellationssvar i förraåret framhållit alt han efter viss kompletterande utredning i ärendet räknarmed atl arbetet med en proposition om skördeskadeskyddel bör kunna slutförasunder . Mot bakgrund av det anförda och då utskottet i avvaktan påresultatet av skördeskadeskyddsulredningens arbete inte är berett medverka tillinföran-9Riksdagen 1980/81. SkU1980/81:25 130 de av en särskild möjlighet till kontoavsätlning förgrönsaksodlare avstyrker utskottet motion 1980/81:506. Utskottet vill isammanhanget erinra om att statsbidrag i extraordinära fall kan utgå till följdav trädgårdsskador. Sålunda har på regeringens förslaganslagit 8 milj. kr. för trädgårdsskador i nordvästra (JoU1980/81:15). Påpekas bör också att de allmänna investeringsreserverna ger godamöjligheler atl utjämna inkomster mellan goda och dåliga år. Den i motion 1980/81:242 aktualiserade frågan ometableringskonto för blivande egenföretagare kan - med hänsyn lill alt sådanakonton kan tänkas underlätta en strukturomvandling i näringslivet ochåstadkomma attitydförändringar till företagandel - enligt utskottets meningvara värd att övervägas. Utskottet är medvetet om de svårigheter från bl. a.konlrollsynpunkt som ett kontosystem av den art motionären avser måste varaförenat med men anser att motionen bör överlämnas lill förelagsskatlekommitlénför en allsidig och förutsättningslös prövning. I motion 1979/80:334 yrkarMargaretha () ändringar i skattelagstiftningen i syfte altunderlätta bildandet av lokala och regionala investmentbolag. Yrkandetmotiverar hon i motion 1979/80:333 med att flera familjeförelag genom altöverlåta äganderätten till företagen lill ett av dem gemensamt grundatinvestmentbolag skulle kunna uppnå såväl ökad riskspridning som förbättrademöjligheter lill kapitalförsörjning. Skattelagstiftningen lägger emellertid -menar hon - hinder i vägen för samgående av detla slag. har större industriföretag bildalsärskilda bolag för alt stimulera den ekonomiska utvecklingen inom viss region.Dessa utveckhngs-bolag skall genom bidragsgivning och liknande åtgärder främjatillkomsten av nya förelag inom regionen och underlätta för befintliga förelagatt utveckla nya produkler m. m. Verksamheten finansieras hell eller tillhuvudsaklig del genom anslag från det eller de företag som bildatutvecklingsbolaget. I direktiven för den tillkalladeslatsbidragskommittén ingår atl föreslå de ändringar eller kompletteringar avskattereglerna som är nödvändiga för all bringa klarhet i utvecklingsbolagensskalleförhållanden. Av del anförda framgår alt frågor av den art som tagilsupp i motion 1979/80:333 av f. n. prövas avslatsbidragskommittén. Enligt utskottets mening saknas därför anledning attbiträda yrkandet i motion 1979/80:334. SkU1980/81:25 131 m.fl. (c) framhålleri motion 1979/80:1092 atl en arbetsgivare får göra avdrag för kostnad förhälsovård för sina anställda, medan en egenföretagare däremot inte synes harätt till avdrag för egen hälsovård. Motionärerna yrkar alt egenföretagareskostnad för egen hälsovård skall vara avdragsgill i samma omfattning som gälleri fråga om anställda. Utskottet delar motionärernas uppfattning. Det kan frånrättvisesynpunkt inte anses tillfredsställande alt den som driver rörelse iaktiebolagsform och som följaktligen är anställd i företaget skall ha rätt tillavdrag för egen hälsovård, medan egenförelagaren inte har någon sådanavdragsrätl. Utskottet tillstyrker därför bifall till motionen. Sommotionärerna framhåller bör avdragsrälten gälla för egenföretagare som äransluten till förelagshälsovård. Utskollels ställningstagande föranledertillägg till 22 och 29 §§ KL. Kapitalbeskattningen avfamiljeföretagen och de problem denna beskattning innebär bl. a. i samband medgenerationsskiften i förelagen är ett genomgående tema i motionerna 1979/80:180och 1980/81:672 båda av () saml 1980/81:667 av m.fl. (m). Yrkandena i motionerna går ut på all beskattningen av del i förelagenarbetande kapitalet antingen slopas helt eller avsevärt reduceras. En av huvuduppgifterna företagsskattekommitté(Dir 1979:106) är atl se över kapilalbeskatlningsreglerna för familjeförelag.Denna utredning bör vara förutsättningslös. Del kan enligt utskottets meningförutsättas alt utredningen arbetar med den skyndsamhet som med hänsyn lillfrågornas art och omfattning är möjlig. Någon anledning atl särskilt påskyndautredningsarbetet föreligger enligt utskottets mening inte. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till alla i detta avsnitt behandlade motioner. m. fl. (m) framhåller imotion 1980/81:1541 all regler i skattelagstiftningen med samma eller likartatsyfte - i de fall del är möjligt -borde utformas på ett likarlat sätt.Därigenom skulle man enligl motionärernas mening få en bättre överskådlighetöver lagstiftningen och en mindre kostnadskrävande och effektivare taxering.Motionärerna begär en översyn av skattelagstiftningen i delta syfte. Utskottet delar motionärernas uppfattning attskattelagstiftningen bör vara så enhetlig och överskådlig som möjligt. Dettatorde f. ö. vara en SkU1980/81:25 132 förulsättning för att beskattningen skall bli rättvis ochlikformig. Motionärerna har som exempel på fall av bristande överensstämmelsei skattelagstiftningen pekat på beslämmelser i fond- och kontolagstiftningen.Ändå torde denna lagstiftning kunna sägas vara enhetligare och likformigare än mångaandra bestämmelser i skattelagstiftningen. Utskottet förutsätter att regeringenhar sin uppmärksamhet riktad på det av motionärerna aktualiserade problemet.Någon särskild åtgärd med anledning av motionen torde därför inle varapåkallad, och utskottet avstyrker därför bifall till den. Mol de delar av propositionen somutskottet inle tagit upp till särskild behandling har utskottet inte funnitanledning till erinran. Av lagtekniska skäl föreslår dock utskottet att delformella ikraftträdandet av ändringarna i kommunalskaltelagen fastställs lillden . I propositionen föreslås ändringar i punkl 2 a avanvisningarna lill 36 § kommunalskatielagen. I proposition 1980/81:104 angåendebeskattning av realisationsvinst vid avyttring av del av fastighet ochberäkning av subslansminskningsavdrag föreslås ändringar i sammaförfattningsrum. Med hänsyn härtill anser utskottet att den författningsmässigaregleringen av sistnämnda lagrum bör anstå till riksdagsbehandlingen avproposition 104. attriksdagen med anledning av proposition 1980/81:68 ger regeringen till känna vadutskottet anfört, atlriksdagen med anledning av motionerna 1980/81:676 och 1980/81:1147 gerregeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen med bifall till motion 1980/81:1171 och med anledning avpropositionen beslutar att avdrag för resullatlösaprojekleringsutgifier skall kunna erhållas även i inkomstkällan annanfastighet, 4. beträffande inkomslredovisningav pågående arbeten på löpande räkning altriksdagen bifaller propositionen och avslår motion 1980/ 81:1177 yrkande 1, 5. beträffande aktivering avdirekta kostnader för pågående arbeten till fast pris i hantverks- och konsultföretag altriksdagen bifaller propositionen och avslår motion 1980/ 81:1160, 6. beträffandeövergångsbestämmelser i fråga om äldre lager av fastigheter SkU 1980/81:25 133 atl bifaller propositionen och avslår motion1980/ 81:1177 yrkande 2, 7. beträffanderepresentationskostnader att avslår a. motion1979/80:1075, b. motion1979/80:1576, c. motion1979/80:1894, 8. beträffandeavgifter till studieförbund att avslår motion 1979/80:228, 9. beträffandeinvesleringsavdrag för släp fordon atlriksdagen med anledning av motion 1980/81:1144 beslutar att förvärv avsläpvagn, som dras av traktor eller motorredskap och som används endast på sättsom anges i vägtraflkskallela-gen i fråga om traktor klass II, skall berättiga till invesleringsavdrag, 10. beträffande invesleringsavdragi samband med skogsavverk ning attriksdagen avslår motion 1980/81:1539, 11. beträffandeforskning och utveckhng m. m. atlriksdagen avslår motion 1979/80:1023 yrkandena 11 och 12 samt motion1979/80:1024, 12. beträffandepensionssparande i stiftelse att avslår motion 1980/81:411, 13. beträffandeslopande av investeringsreservsystemet m. m. atlriksdagen avslår motion 1979/80:1104 yrkandena 5 och 6, 14. beträffande avsättning tillinvesleringsreserv i samband med överlagande av förlustavdrag attriksdagen avslår motion 1979/80:1017, 15. beträffande överföring avinvesteringsfond tid investeringsre serv altriksdagen avslår motion 1979/80:1108, 16. beträffande investeringsfonds användning i förvärvskällan annan fastighet altriksdagen avslår motion 1980/81:669, attriksdagen avslår motion 1980/81:1536, attriksdagen avslår motion 1980/81:506, attriksdagen med anledning av motion 1980/81:242 hos regeringen begär alt motionenöverlämnas till företagsskaltekommitlé, attriksdagen avslår motion 1979/80:334, 21. beträffande hälsovård attriksdagen med bifall till motion 1979/80:1092 beslutar att egenföretagareskostnader för egen hälsovård skall vara avdragsgilla vid inkomsttaxeringen ienlighet med vad utskottet anförl, 22. beträffandekapitalbeskattningen av familjeföretag alt avslår a. motion1979/80:180, b. motion1980/81:667, c. motion1980/81:672, 23. beträffandeenhetligare skattelagstiftning all avslår motion 1980/81:1548, A. attriksdagen med bifall till motion 1980/81:1171 och med anledning avpropositionen (mom. 3), samt med bifall till motion 1979/80:1092 (mom. 21)antar det i propositionen framlagda förslaget lill lag om ändring ikommunalskattelagen med de ändringar att dels ingressen erhåller följande såsom utskottets förslagbetecknade lydelse: Härigenom föreskrivs i fråga omkommunalskattelagen (1928:370) dels atl 28 § 2 mom., punkl 10 av anvisningarna till 22 §,punkt 9 av anvisningarna lill 25 § saml punkterna 3 b-3 d, 6 och 10 avanvisningarna lill 29 § skall upphöra att gälla, dels att den i punkt 4 av anvisningarna lill 41 § gjordahänvisningen till punkt 7 av anvisningarna till 25 § skall bytas ut mot punkt 8av anvisningarna till 25 §. dels alt nuvarande punkterna 3-8 av anvisningarna lill 25§ skall betecknas punkterna 4-9, nuvarande punkl 3 av anvisningarna till 27 §skall betecknas punkt 5 och nuvarande punkterna 3 a och 5 av anvisningarnatill 29 § skall betecknas punkterna 3 och 6, Härigenom föreskrivs i fråga omkommunalskattelagen (1928:370) dels alt 28 § 2 mom., punkl 10 av anvisningarna lill 22 §,punkt 9 av anvisningarna till 25 § saml punkterna 3 b-3 d, 6 och 10 avanvisningarna till 29 § skall upphöra all gälla, dels all den i punkl 4 av anvisningarna till 41 § gjordahänvisningen till punkl 7 av anvisningarna till 25 § skall bytas ut mot punkl 8av anvisningarna till 25 §. dels all nuvarande punkterna 3-8 av anvisningarna lill 25§ skall betecknas punkterna 4-9, nuvarande punkt 3 av anvisningarna till 27 §skall betecknas punkt 5 och nuvarande punkterna 3 a och 5 av anvisningarnalill 29 § skall betecknas punkterna 3 och 6, dels att 19 och 20 §§, 25 § 1 mom.,29 § 1 mom., 41 d §, punkt 5 av anvisningarna till 20 §, punkterna 4 och 10 avanvisningarna till 21 §, punkterna 1 och 3-6 av anvisningarna till 22 §, punkt4 av anvisningarna till 24 §, punkterna 2 a och 2 b samt den nya punkt 4 avanvisningarna till 25 §, punkl 2 av anvisningarna till 27 §, punkt 1 av anvisningarna lill 28 §, punkl 1, den nya punkl 3, punkt4, den nya punkt 6 samt punkterna 7,11 och 16 av anvisningarna till 29 §,punkt 1 av anvisningarna lill 30 §, punkt 1 av anvisningarna lill 35 §pimklerna 2 a och le av anvisningarna till 36 § samt punkterna 1, 2 och 3 avanvisningarna till 41 § skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i anvisningarna till 25 § skall införas en nypunkt, 3, i anvisningarna till 27 § två nya punkter, 3 och 4, i anvisningarnalill 29 § en ny punkl, 5, samt i anvisningarna till 41 § en ny punkt, 3 a, avnedan angivna lydelse. rfe/.5attl9och20§§,25§ 1 mom., 29 §1 mom., 41 d §, punkl 5 av anvisningarna lill 20 §, punkterna 4 och 10 avanvisningarna till 21 §, punkterna 1-6 av anvisningarna till 22 §, punkt 4 avanvisningarna till 24 §, punkterna 2 a och 2 b saml dennya punkl 4 av anvisningarna till 25 §, punkt 2 av anvisningarna till 27 §, punkl 1 av anvisningarna till 28 §, punkl 1, den nya punkt 3, punkt4, den nya punkt 6 saml punkterna 7, 9, 11 och 16 av anvisningarna till 29 §,punkt 1 av anvisningarna till 30 §, punkt 1 av anvisningarna lill 35 , punkt2 c av anvisningarna till 36 § saml punkterna 1,2 och 3 av anvisningarna till41 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i anvisningarna till 25 §skall införas en ny punkt, 3, i anvisningarna till 27 § två nya punkter, 3 och4, i anvisningarna till 29 § en ny punkl, 5, samt i anvisningarna till 41 § enny punkl, 3 a, av nedan angivna lydelse. dels punkl 2 a av anvisningarna till 36 § utgår urförfattningsförslaget, dels punkt 2 av anvisningarna till 22 §, punkl 5 avanvisningarna lill 20 § och punkl 9 avanvisningarna till 29 § erhåller följande såsom utskottets förslag e) utgifter för projektering av byggnader ochmarkanläggningar, avsedda för stadigvarande bruk i jordbruk, skogsbruk ellerrörelse, även om byggnads- eller anläggningsarbetet inte genomförs. e) utgifter för projektering av byggnader ochmarkanläggningar, avsedda för stadigvarande bruk i näringsverksamhet, även ombyggnads- eller anläggningsarbetet inle genomförs. Anvisningar till 22 § Till driftkostnad hänföres även speciella skatter ochavgifter till det allmänna, såsom till exempel skogsvårdsavgift. Svenskaallmänna skatter få icke dragas av (se 20 §). Avdrag medges för påförda egenavgifter i den omfattningsom anges i anvisningarna till 41 b §. Bestämmelserna i punkt 9 av anvisningarna till 29 § omavdrag för premie för grupplivförsäkring och i punkt 6 av anvisningarna till 33§ om avdrag för avgift till erkänd arbetslöshetskassa gäller också beträffandeinkomst av jordbruksfastighet. Till driftkostnad hänföres även speciella skatter ochavgifter till det allmänna, såsom till exempel skogs-vårdsavgifl. Svenskaallmänna skatter få icke dragas av (se 20 §). Avdrag medges för påförda egenavgifter i den omfattningsom anges i anvisningarna till 41 b §. Bestämmelserna i punkt 9 av anvisningarna till 29 § omavdrag för premie för grupplivförsäkring och för kostnader för egen hälsovårdsamt i punkt 6 av anvisningarna till 33 § om avdrag för avgift till erkändarbetslöshetskassa gäller också beträffande inkomst av jordbruksfastighet. Anvisningar till 29 § Såsom speciella för rörelse utgående skatter elleravgifter lill det allmänna må nämnas vissa lillverk-ningsskatter,stämpelavgifter, tull-och hamnumgälder m. m. dyl. Däremot få svenska allmännaskatter icke avdragas (se 20 §). Avdrag medges för påförda egenavgifter i den omfattningsom anges i anvisningarna lill 41 b §. Premie för grupplivförsäkring, som tecknats av fysiskperson i hans egenskap av utövare av viss rörelse, utgör avdragsgill omkostnadi rörelsen. Om den ersättning, som kan komma atl utfalla på grund av försäkringen,utgår efter förmånligare grunder än vad som gäller enligl grupplivförsäkringför befattningshavare i statens tjänst, skall dock endast den del av premiensom kan Såsom speciella för rörelse utgående skatter elleravgifter till det allmänna må nämnas vissa tillverkningsskatter,stämpelavgifter, tull-och hamnumgälder m.m. dyl. Däremot få svenska allmännaskatter icke avdragas (se 20 §). Avdrag medges för påförda egenavgifter i den omfattningsom anges i anvisningarna lill 41 b §. Premie för grupplivförsäkring, som tecknats av fysiskperson i hans egenskap av utövare av viss rörelse, utgör avdragsgill omkostnadi rörelsen. Om den ersättning, som kan komma atl utfalla på grund av försäkringen,utgår efter förmånligare grunder än vad som gäller enligt grupplivförsäkringför befattningshavare i statens tjänst, skall dock endast den del av premiensom kan anses motsvara förmåner enligl grupplivförsäkring förnämnda befattningshavare räknas som omkostnad i rörelsen. För den del avpremien som i enlighet härmed icke utgör omkostnad i rörelsen erhålles allmäntavdrag under de förutsättningar som angivas i 46 § 2 mom. anses motsvara förmåner enligt grupplivförsäkring förnämnda befattningshavare räknas som omkostnad i rörelsen. För den del avpremien som i enlighet härmed icke utgör omkostnad i rörelsen erhålles allmäntavdrag under de förutsättningar som angivas i 46 § 2 mom. Avdrag medges för kostnader för egen hälsovård i den mån förmån av fri sådan vård för anställd är skattefri enligt 32 § 3 mom. tredje stycket. -------- av rörelse. dels ikraftträdandebestämmelserna erhåller följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse: Denna lag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft den 1 januari1982 och tillämpas första jtdi 1981 och tillämpas första gången gångenvid taxering om inte vid taxering om inte annat annat följer av punkterna 1-5 följer av punkterna 1-5 nedan, nedan. Den nya----------- kommunalskattelagen(1928:370). B. attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen fill a. lagom eldsvådefonder b. lagom ändring i lagen (1951:763) om beräkning av slatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst c. lagom ändring i lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst d. lagom ändring i lagen (1979:609) om allmän investerings fond e. lagom ändring i lagen (1979:610) om allmän investerings reserv