bet · G401SoU38 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:38 om barn i häkte I motion 1980/81:430 av MargaretaAndrén (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag om annanplacering för barn och ungdomar som av olika omständigheter hitintills fåttvistas i häkte. I motionen framhålls att enligt kriminalvårdsstyrelsensberäkningar ett hundratal barn får vistas i häkte på grund av attföräldrarna är häktade eller förpassningshotade och att situationen är värst iStockholm, och . Dessutom påpekas att det förekommer att 10-15-årigaungdomar sitter i häkte i väntan pä plats i fosterhem eller ungdomsvårdsskola. Motionären menar att antingen borde barnen och ungdomarnafå helt annan placering, eller också måste åtminstone några celler görasbarnvänliga-Nuvarande förhållanden De barn som kan bli aktuella förförvaring i häkte eller arrestlokal kan indelas i följande tre grupper. Barn som förvaras med stöd avbarnavårdslagen. Barn somensamma eller tillsammans med föräldrarna tagits i förvar med stöd avutlänningslagen. Anhållen ellerhäktad kvinnas spädbarn. Barn som förvaras i häkte eller polisarrest med stöd avbarnavårdslagen Tre paragrafer i barnavårdslagen(BvL) är främst aktuella när det gäller barn i häkte. Bestämmelserna i deåsyftade paragraferna har i huvudsak följande innehåll. Enligt 33 § BvL fårpolismyndighet ta underårig i förvar om den underäriges uppträdande ellerlevnadssätt innebär fara för allmän ordning eller säkerhet och det föreliggersannolika skäl för att ingripande med stöd av 25 § BvL är påkallat. Enligt 37 §BvL ankommer det på polismyndighet att under vissa förutsättningar efterframställning av förvara den som är omhändertagen församhällsvård bl. a. i avvaktan på annan placering. Dessa båda paragrafer harinte någon motsvarighet i socialtjänstlagen (1980:620) eller lagen (1980:621)med särskilda bestämmelser om vård av unga. De angivna möjligheterna tillförvarstagande kommer alltså inte att finnas utgång. 1 1980/81. SoU 1980/81:38 2 BvLär polismyndighet skyldig att lämna handräckning för att verkställa ett beslutom omhändertagande och efterforska och återhämta ett omhändertaget barn somavvikit från hem eller anstalt. Detsamma gäller elev som avvikit frånungdomsvårdsskola. I dessa fall sker ofta placering i häkte i avvaktan påtransportmöjlighet fill den insfitution eller det fosterhem som barnet avvikitfrån. 94 § BvL kommer fr. o. m. att ersättas av 18 § lagenmed särskilda bestämmelser om vård av unga. Debarn som är aktuella för handräckning kan vara omhändertagna med stöd av såväl25 § a och 29 § som 25 § b och 29 § BvL. Det har i ett antal fall inträffat attbarn som varit omhändertagna pä grund av otillfredsställandehemförhållanden - sedan de rymt från fosterhem -efterlysts och påträffats avpolis därefter har fått vänta i häkte på transport till fosterhemmet.Transporterna ombesörjs av transportorganisation. 1en inom upprättad promemoria, som dagtecknats den 29augusti 1980, redovisas en sammanfattning av resultaten av en undersökningrörande barn som vistats i häkte eller som direkt från polisarresttransporterats genom kriminalvårdens försorg. Undersökningen omfattade ensexmånadersperiod. I promemorian redovisas de häkten i vilka flest barn vistas,nämhgen häktena i , och . De siffror som använts somunderlag för undersökningen är dock inte helt tillförlitliga då det för deolika häktena inte förts statistik på samma sätt. Dettotala antalet vistelsetillfällen anges till 464 stycken. Förvaring grundad påBvL utgjorde 432 fall eller medan förvaring grundad på utlänningslagenutgjorde 32 vistelsetillfällen och motsvarade av antalet. Av dem somförvarades med stöd av BvL var 54 stycken under . Fem barn under 15 årförvarades med stöd av utlänningslagen. I övervägande antalet förvaringar somskedde med stöd av BvL förelåg ingen brottsmisstanke vid tillfället. Det rördesig om förpassningsuppdrag enligt 94 § BvL eller förvaring med stöd av 37 §BvL. Barnen befann sig i genomsnitt i häkte i . I de enskilda fallenvarierade förvaringstiderna från omkring fill drygt 10 dagar.Transport från häktet skedde vanligen senast dagen efter placeringen där ochtransporterna ägde rum med förtur. De undantag som fanns var enligt promemorianföljande. Åklagaren anhåller på grund av utredning om brott. Förvaring grundad på 37 § BvL i avvaktan på att desociala myndigheterna ger besked om vart barnet skall transporteras. Mottagande institution meddelar att man t. ex. pågrund av helg inte kan emotta barnet förrän . Enhgt promemorian berodde det endast undantagsvispå kriminalvårdens transportorganisation när långa förvaringsfider förekommit.Av promemorian framgår vidare bl. a. följande. Barnen och ungdomarnaförvaras i häktena under i stort sett samma SoU1980/81:38 3 betingelser som det vuxna normalklientelet. Någrasärskilda barn- eller familjerum finns inte. Barnen får inte någon särskildutrustning i cellen. I viss utsträckning tillåts att dörren låses i ett läge,så att den kan ställas på glänt. Några särskilda aktivitetersom tar sikte på intagna barn förekommer inte. Av de barn som förvarades med stöd av BvL domineradeungdomsvårdsskoleärendena. Utskottethar från inhämtat följande. På initiativ har behovet av kommunalaoch landstingskommunala insfitutionsresurser, bl. a. i form av jourplatser,för ungdomar som med stöd av BvL placeras i häkte, tagits upp vid denyligen avslutade förhandlingarna om statsbidrag vid ändrat huvudmannaskap förungdomsvårdsskolorna. I en protokollsanteckning i överenskommelsen omstatsbidrag har parterna enats om att gemensamt verka för en lösning avproblemen med dessa barns och ungdomars vistelse i häkte. Överenskommelsenkommer att följas upp genom en särskild överläggning mellansocialdepartementet och . Utskottet har vidare inhämtat att iskrivelse till ungdomsvårdsskolorna har uppmanat dessa att ha en sådanberedskap att elever kan tas emot och kvällar. Barn som förvaras med stöd av utlänningslagen I detta avsnitt lämnas - utöver enredovisning för vissa bestämmelser i bl. a. utlänningslagen - en redogörelseför vissa uppgifter som grundar sig pä en inom upprättadpromemoria, dagtecknad . Enligt 50 § utlänningslagen (UtL) får en utlänning tas iförvar om det föreligger sannolika skäl för avvisning eller utvisning eller omdet uppkommer fråga om verkställighet av en sådan åtgärd. Förvar beslutas avden myndighet som handlägger avvisnings- eller utvisningsärendet eller verkställighetsärendet.Beslut om förvar får dock meddelas endast om det med hänsyn till utlänningenspersonliga förhållanden eller övriga omständigheter skäligen kan befaras att hankommer att hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet här eller omutlänningens identitet är oklar. Tagande i förvar enligt UtL förekommer i praktiken ofta iföljande fall, nämligen dels i fråga om utlänningar som vid inresekontrollsaknar visering eller uppehållstillstånd men som inte kan avvisas genom beslutav polismyndigheten utan ärendet skall överlämnas till statens invandrarverk(), dels när regeringen vid besvär ej ändrat på SIV:s beslut i fråga omutvisning och det kan befaras att utlänningen skall hålla sig undan;utlänningen tas i sistnämnda fall i förvar i avvaktan pä att utvisningsbeslutetskall kunna verkställas. r 1980/81. SoU1980/81:38 4 En utlänning som tagits i förvarskall enligt 81 § första stycket utlänningsförordningen tas in ikriminalvårdsanstalt, allmänt häkte eller polisarrest eller omhändertas påannat sätt. Har en utlänning omhändertagits på annat sätt än genom intagning ikriminalvårdsanstalt skall han enligt 81 § andra stycket samma förordning såsnart förhållandena medger det förflyttas till en sådan anstalt, om inteförvarstiden kan antas bli mycket kortvarig eller andra särskildaomständigheter föreligger. verkställer' beslut om att utlänningskall tas i förvar. De nu nämnda bestämmelserna är tillämpliga också på barnoch ungdomar. Det förekommer att ungdomar i tonåren självständigt tas i förvarmed stöd av UtL. Det vanliga är emellertid att barnen i ett utvisningsärendeomhändertas tillsammans med någon av föräldrarna. Det rör sig omsmå barn och det är särskilt placeringen av dessa i häkte som väcktuppmärksamhet. Förvar enligt UtL förekommer främst i storstadsområdenaoch på vissa gränsorter. Vanligen blir det fråga om placering i häkte. IStockholm placeras de flesta barnen tillsammans med modern på kvinnoavdelningenvid allmänna häktet. Där vistas också kvinnor som är häktade eller anhållna förbrott. Miljön är, framhålls det i den inledningsvis nämnda promemorian, mycketolämplig och vistelsen kan ibland bli . I det senaste uppmärksammadefallet var vistelsetiden , vilket är den längsta . I vissa polisdistrikt placeras barnfamiljer på annat hållän i häkte. I har polisen hyrt en halvöppen avdelning i anslutningtill kriminalvärdsanstalten . Vid avdelningen finns ständig tillsyn ochbevakning. På avdelningen, som är fristående från , finns inte någrahäktade personer, varför problemet med blandningen mellan barnfamiljer ochpersoner som häktats på grund av brott undviks. På vissa andra håll harplacering skett på hotell eller i storfosterhem, men med tillsyn och bevakning. Från kriminalvård och polis har, anförs det i promemorian,hävdatsatt det är en uppgift för de sociala myndigheterna att ta hand om debarnfamiljer som tagits i förvar. Omhändertagande enligt UtL faller emellertidutanför landstingens och kommunernas ansvarsområden. Problemen med barn i häkte i utvisningsärenden behandlasf. n. av utlänningslagkommittén (ULK). I ULK:s direktiv ingår allmänt attöverväga om utvisningarna kan ske mer humant än . ULK kommer att lämnasitt slutbetänkande i slutet av innevarande månad. Utskottet har inhämtat att kommittén torde komma attföreslå att polisdistrikten får särskilda, avskilda lokaler förutlänningar som tas i förvar. F. n. har ansvaret förlokalerna där utlänningar tas i förvar, och ULK torde mot den bakgrunden ocksåkomma att föreslå att regeringen ger i uppdrag att - isamråd med och statens invandrarverk - göra en inventeringav vilka SoU1980/81:38 5 lokaler som i avvaktan på att helt andra lokaler byggs kananvändas för placering av barn och barnfamiljer som tas i förvar. Kommitténkommer, beträffande barn som tas i förvar utan att detta sker tillsammans medföräldrarna, att föreslå att dessa barn inte får förvaras i häkte. Anhållen eller häktad kvinnas spädbarn i häkte I 14 § lagen (1976:371) ombehandlingen av häktade och anhållna m. fl. stadgas att om häktad kvinna medförspädbarn vid intagningen eller därefter föder barn, kan tillstånd ges henne attha barnet hos sig. Iförordningen (1976:376) om behandlingen av häktade ochanhållna m. fl. sägs i 9 § att frågan om sådant tillstånd prövas avföreståndaren för häktet efter samråd med läkare. Föreståndaren skall se tillatt underrättas om sådant beslut. - som genom bl. a.företrädare för de olika häktena och genom ärenden aktuella hos riksdagensombudsmän uppmärksammats på missförhållanden i samband med att barn och ungdomomhändertas av polismyndighet och placeras i häkte eller polisarrest - harvidtagit följande åtgärder. har tagit inifiativ fill överläggningarrörande problemen med barns förvaring i häkte med representanter förLandstingsförbundet, , , invandrarverket,utlänningslagkommittén och . Därefter har i skrivelse fillLandstingsförbundet, , , och Malmökommuner anfört bl. a. följande. anser attomhändertagande och placering av barn och ungdom i häkte eller polisarrestmåste ske på ett mer humanitärt och ändamålsenligt sätt. Enligt styrelsensmening är det angeläget att påtalade problem beaktas i den pågåendevårdresursplaneringen. Vidare bör den akuta situafion som råder i vissakommuner och landsting uppmärksammas. bedömerförhållandena så allvarliga att tillfälliga lösningar bör övervägas i avvaktanpå att vårdresursplaneringen utmynnar i mer permanenta lösningar av problemen. I skrivelse till regeringen() likaledes har redovisatvad som anförts i ovannämnda skrivelse och vidare anfört. har i skrivelsefill och påtalat missförhållandenai samband med att barn och ungdom placeras i häkte eller polisarrest. Styrelsenhar framhållit att omhändertaganden måste ske på ett mer humanitärt ochändamålsenligt sätt. SoU1980/81:38 6 Det är enligt mening angeläget att nämndaproblem beaktas av kommuner och landsting i den vårdresursplanering som f. n.pågår. bedömer emellertid förhållandena i vissa kommuner ochlandstingsområden så pass allvarliga att tillfälliga lösningar bör övervägas iavvaktan på att vårdresursplaneringen kan anvisa mer permanenta lösningar. Omhändertaganden enligt utlänningslagen faller emellertidutanför landstingens och kommunernas ansvarsområden. villdärför särskilt uppmärksamma regeringen på behovet av att separata praktiskaeller juridiska åtgärder kan vara påkallade för att komma till rätta medmissförhållanden i samband med handläggningen av utvisningsärenden. 1 sitt gemensamma svar anfört bl. a. följande. ' Liksom är förbundenav den uppfattningen att det ur många synpunkter är olämpligt att för längreeller ha barn och ungdomar placerade i arrestlokaler och häkten. De här aktuella problemen har en nära anknytning tillungdomsvårdsskolorna. Av redovisning framgår att dessaärenden dominerar. Inte av dem som vistats i häkte hade förtstill ungdomsvårdsskolor. I de flesta fallen rörde det sig om rymda och efterlystabarn och ungdomar. Detta kan tala för att det i första hand är genom attutnyttja ungdomsvårdsskolornas resurser som förvaring i häkte eller polisarrestkan minska i omfattning. Landstingens och kommunernas nuvarande institutioner förbarn och ungdom har däremot inte en sådan organisafion och verksamhet att de istörre utsträckning kan ta emot de barn och ungdomar skrivelsen åsyftar. och landsfingsförbundet utgår ifrån attsocialstyrelsen, bl. a. som huvudman för ungdomsvårdsskolorna, pä olika sättsökt angripa de i skrivelsen aktualiserade problemen-. De erfarenheterstyrelsen därvid samlat och systematiserat bör kunna utgöra ett av underlagenför den institutionsplanering som pågår. Om förbundskanslierna på lämpligtsätt kan få del av detta material är vi beredda delge kommunerna ochlandstingen detta. i Stockholmskommun har i skrivelse till påtalat att under år 1980sammanlagt fio'tonårsflickor, som påträffats av socialförvaltningsprostitutionsgrupp fått föras till häkte för förvaring då ingainstitutionsplatser stått att uppbringa. Den tidrymd de förvarats i häkte harvarierat och vanligtvis uppgått till men i vissa fall i samband medhelg uppgått . Överläggningar mellan socialborgarrådet ochansvarigt landstingsråd i anledning av skrivelsen har ägt rum. Därvid harmeddelats att beslutade inrättaytterligare ett upptagningshem med 16 platser för barn i åldern ochatt man beräknar att detta skall kunna starta sin verksamhet senast hösten1981. Landsfinget avser dessutom att göra en kartläggning för att närmareutröna behovet av akutplatser. SoU1980/81:38 7 Problemen med placering av barn ihäkte berör flera departement. Barnavärdslagen ligger inom socialdepartementetsansvarsområde och utlänningslagen inom arbetsmarknadsdepartementets.Häktesorganisationen ligger inom område. Som ovan nämnts avlät i december månad1980 en skrivelse fill rörande de otillfredsställandeförhållanden varunder barn vistas i häkte. För att diskutera rådande problem med barn i häkte och hurarbetet med att lösa dessa problem bör bedrivas kallade socialdepartementetrepresentanter från andra berörda departement och myndigheter till eninformell överläggning . Vid överläggningen deltogrepresentanter från social-, justitie- och arbetsmarknadsdepartementen,, , ombudsmän ochutlänningslagkommittén. Ytterligare en överläggning har hållits den 24 aprilvarvid även en representant för deltog. Utskottet harinhämtat följande. Vid överläggningarna rådde enighet om att nuvarande formerför omhändertagande av barn i häkten är otillfredsställande och att åtgärdersnarast måste vidtas. Man konstaterade att problemen med barn i häkte uppmärksammatsav ansvariga myndigheter och också är föremål för överväganden inomutlänningslagkommittén. Det konstaterades också, som ovan (s. 3) redovisats,att staten. och enats om attgemensamt verka för en lösning av problemen med vissa barns och ungdomarsvistelse i häkte och att denna överenskommelse kommer att följas upp genom ensärskild överläggning mellan och landstings- ochkommunförbunden. Vid överläggningarna enades man vidare om en rad konkretaåtgärder som bör vidtas. Exempel på sådana åtgärder är att den inventering avlokaler som ufiänningslagkommittén torde komma att föreslå även bör omfattalokaler som kan användas för placering av anhållna och häktade kvinnor medspädbarn, att landsfing och kommuner vid den pågående institufionsplane-ringen,som skall vara avslutad , beaktar behovet av institutionsplatserför de barn och ungdomar som vistas i häkte med stöd av BvL, attsocialstyrelsen som huvudman för ungdomsvårdsskolorna ser till att dessa har beredskapatt och kvällar ta emot elever som återförs efter rymning, att polis-och åklagarmyndigheterna undersöker möjligheterna att ytterligare prioriterabrottsutredningar som rör anhållna ungdomar och att kriminalvårdsstyrelsenundersöker om formerna för transporter av barn och ungdomar fill insfitufioneroch fosterhem kan förändras. avsikt är att ha fortsatta informellaöverläggningar med berörda departement och myndigheter för att bl. a. följa uppatt de åtgärder man enats om kommer till stånd. SoU 1980/81:38 I betänkandet behandlas motion 1980/81:430 avMargareta () som avser åtgärder för att motverka att barn och ungdomarplaceras i häkte. Om annat ej framgår av omständigheterna äger vad utskottetanför i det följande om häkte i allmänhet motsvarande tillämpning påpolisarrest. Motionärennämner att det rör sig om ett hundratal barn under som vistas ihäkte p. g. a. att föräldrarna är häktade eller förpassningshotade och attsituationen är allvarligast i , och . Det påpekasockså att det händer att 10-15-åriga ungdomar sitter i häkte iväntan på plats i fosterhem eller ungdomsvårdsskola. Förvaringi häkte eller polisarrest med stöd av barnavårdslagen (BvL) förekommer iföljande tre grupper av ärenden. får ta underårig i förvar om dennesuppträdande eller levnadssätt innebär fara för allmän ordning eller säkerhetoch det föreligger sannolika skäl för att ingripande med stöd av 25 § BvL ärpåkallat (33 § BvL). Efter framställning av ankommer detpå polismyndighet att förvara den som är omhändertagen för samhällsvård bl. a.i avvaktan på annan placering (37 § BvL). är skyldig att lämna handräckningför att verkställa beslut om omhändertagande och efterforska och återhämta ettomhändertaget barn som avvikit från hem eller anstalt (94 § BvL). Detvå första grupperna av ärenden kommer inte att finnas efter nästa årsskifte,eftersom 33 och 37 §§ BvL inte har någon motsvarighet i den nyasocialtjänstlagstiftningen. Bestämmelserna i 94 § BvL motsvaras av 18 § lagenmed särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Förvaringi häkte eller polisarrest av utländska barn och ungdomar grundar sig på enbestämmelse i utlänningslagen (50 §) vari stadgas att utlänning får tas iförvar om det föreligger sannolika skäl för avvisning eller utvisning eller omdet uppkommer fråga om verkställighet av en sådan åtgärd. Beslut om förvar fårdock meddelas endast om det med hänsyn fill utlänningens personligaförhållanden eller övriga omständigheter skäligen kan befaras att han kommeratt hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet här eller omutlänningens identitet är oklar. Atthäktade och anhållna kvinnors spädbarn finns i häkten och arresUo- kaler beror på att lagen om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. stadgar att häktad eller anhållen kvinna kan få tillstånd att ha spädbarn hos sig. Kriminalvårdsstyrelsenhar genomfört en undersökning om antalet barn som under viss fidsperiod vistatsi häkte i , och . Resultatet av undersökningen harredovisats i ett tidigare avsnitt (s. 2). Ansvaret för problemen medplacering av barn i häkte eller polisarrest är SoU1980/81:38 9 delat mellan flera organ. För barn som är placerade medstöd av BvL har kommuner och landsting det primära ansvaret. Beträffande deungdomar som är intagna i ungdomsvårdsskola har skolan ett ansvar. Staten ärhuvudman för skolorna fram . Det direkta ansvaret förskolorna åvilar . För utlänningar som tas i förvar med stöd avutlänningslagstiftningen är polismyndigheterna verkställande myndigheter,medan resursansvaret ligger på kriminalvården. Polismyndigheterna ochkriminalvården svarar för förvaringen av anhållna och häktade kvinnor och förspädbarn som kvinnorna har med sig i häktet eller polisarresten. Kriminalvårdensvarar för transporttjänst. Såsom tidigare utförligt redovisats har socialstyrelsenuppmärksammat de problem som tas upp i motionen och bl. a. i skrivelser samt till vissa kommuner liksom till regeringen() påtalat problemen. Inom samtliga landsting och kommuner pågår f. n. en s. k.vårdresursplanering som skall vara avslutad . I denna ingårbl. a. att inventera tillgången på och beräkna behovet av institutionsplatser. I sitt svar på ovan nämnda skrivelse förklarat att problemen med barn i häkte har ennära anknytning till ungdomsvårdsskolorna, eftersom det i de flesta fallen rörsig om barn och ungdomar som efter förvaring förts till ungdomsvårdsskolornaoch att landstingens och kommunernas nuvarande institutioner för barn ochungdom inte har en sådan organisation och verksamhet att de i störreutsträckning kan ta emot de barn och ungdomar som skrivelsen åsyftar. Förbundenframhåller vidare att förbunden utgår ifrån att som huvudmanför ungdomsvårdsskolorna på olika sätt sökt angripa problemen och att deerfarenheter styrelsen därvid samlat och systematiserat bör kunna utgöra ett avunderlagen för den institutionsplanering som pågår samt attförbundskanslierna om de på lämpligt sätt kan få del av detta material ärberedda att delge kommunerna och landsfingen detta. i har med Stockholmsläns landsting tagit upp frågan om ytterligare jourplatser vid landsfingetsinsfitufioner, och från sida har meddelats att ytterligare ettupptagningshem med 16 platser för barn i åldern kommer att öppnassenast samt att avser att göra en kartläggning för attnärmare utröna behovet av akutplatser. I anslutning till den överenskommelse om statsbidrag vidändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter, somträffats mellan staten. och harparterna enats om att gemensamt verka för en lösning av problemen för vissabarns och ungdomars vistelse i häkte, dvs. barn som förvaras med stöd av BvL. har i en skrivelse till samtliga rektorerför ungdomsvårdsskolorna erinrat om skolornas skyldighet att ta emot barn ochungdomar som SoU1980/81:38 10 återförs till skolorna även om detta sker utanförordinarie kontorstid. Vad gäller förvaring av utländska barn och ungdomar ihäkte kommer utlänningslagkommittén att framlägga sittslutbetänkande. I detta torde enligt vad utskottet under hand inhämtat bl. a.komma att föreslås att polisdistrikten får särskilda, avskilda lokaler förutlänningar som tas i förvar, att får i uppdrag att isamråd med och statens invandrarverk göra en inventering avvilka lokaler som kan användas för placering av barn och barnfamiljer som tas iförvar samt att barn och ungdomar som tas i förvar utan att detta skertillsammans med föräldrarna inte får förvaras i häkte. Vid två överläggningar där social-, arbetsmarknads- ochjustitiedepartementen, , , representanterfrån ombudsmän och utlänningslagkommittén samt rikspolisstyrelsenvarit närvarande har man enats om en rad konkreta åtgärder som bör vidtas.Såsom exempel på åtgärder bör nämnas följande, nämligen att den inventering av lokaler som utlänningslagkommitténtorde komma att föreslå även bör omfatta lokaler som kan användas för placeringav anhållna och häktade kvinnor med spädbarn, att landsting och kommuner vid den pågåendeinstitutionsplaneringen bör beakta behovet av institutionsplatser för de barnoch ungdomar som vistas i häkte med stöd av BvL, att skall se till att ungdomsvårdsskolornahar beredskap att och kvällar ta emot elever som återförs efterrymning,