bet · G401KU3 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottet har inte funnit anledning att frångå den ståndpunktangående statsformen som intogs i samband med antagandet av 1974 årsförfattningsreform och som sedan upprepats av efterföljande riksdagar ianslutning till behandlingen av motioner med krav på införande av republik.Utskottet avstyrker motionsyrkandena, Folkomröstningsinstitutetsutformning tas upp i motionen 1979/80:1041 av m, fl, (c).Enligt motionärerna bör en parlamentarisk utredning tillsättas med uppgift delsatt utvärdera erfarenheterna av kärnkraftsomröstningen , dels attöverväga behovet av ändrade regler för folkomröstningen i andra ärenden ängrundlagsfrågor, I motionen anförs att vid översynen särskilt bör beaktas omfolkomröstningar skall vara beslutande, om vilka regler som skallgälla för rätten att ta initiativ till folkomröstningar samt hur informationeninför folkomröstningar skall organiseras och finansieras. En motion med motsvarande syfte som den förevarandebehandlades men avvisades av (KU 1979/80:34), Utskottet,som inte funnit anledning att nu inta annan ståndpunkt till frågan, vill isammanhanget erinra om att kommunaldemokratiska kommittén bl. a. har attbehandla förfarandet vid kommunala folkomröstningar. 3 Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare Genom beslut av hösten1975 har utländska medborgare som är varaktigt bosatta i rösträtt vidde kommunala valen. En förutsättning för rösträtten är att den utländskamedborgaren varit kyrkobokförd i de tre åren närmastföre valåret. I motionen 1979/80:151 av m. fl. (vpk) begärsatt rösträtten för utländska medborgare skall utsträckas till att omfatta ävenriksdagsvalen. I motionen 1979/80:459 av m. fl. (s) föreslås att ensärskild parlamentarisk utredning skall tillsättas för att studera invandrarnasdeltagande i 1976 och kommunalval och i folkomröstningen ikårnkraftsfrågan. Utredningen skall också enligt förslaget i motionen ges iuppdrag att utreda frågan om rösträtt för invandrare utan svenskt medborgarskapoch andra åtgärder för att underlätta deras deltagande i de politiskabeslutsprocesserna. Utskottet har /vid flera tillfällenhaft att ta ställning till motionskrav av i princip samma innebörd som de nuföreliggande. Utskottet har därvid avstyrkt yrkanden om rösträtt vidriksdagsvalen för utlandska medborgare med hänvisning bl. a. till att ettbrytande av sambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulle leda till att KU1980/81:3 21 innehållet i medborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad.Utskottet har i dessa sammanhang också erinrat om att kvalifikationstiden föratt erhålla svenskt medborgarskap avkortats från tre till tvåår för medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom krav somdirekt syftar till att bryta sambandet mellan medborgarskap och rösträtt på dennationella nivån. Vad gäller den andra delen av utredningsyrkandet imotionen 459 som syftar till åtgärder för att underlätta invandrarnasdeltagande i de politiska beslutsprocesserna vill utskottet erinra om attinvandrarverket, samt expertgruppen (A 1975:05) förinvandringsforskning publicerat resp. kominer att publicera ett flertalrapporter angående invandrarnas information och valdeltagande vid 1979 årskommunalval samt folkomröstningen. (Kn 1977:07)har också enligt sina tilläggsdirektiv att särskilt uppmärksamma vissa underrepresenteradegruppers, bl. a. invandrarnas, möjligheter att aktivt delta i detkommunalpolitiska arbetet. Slutligen bör nämnas att den nya utredning som skallse över frågan om invandringen och invandrarnas situation i enligt sinadirektiv skall utvärdera effekten av de reformer som genomförts under1970-talet, bl. a. i syfte att vidga invandrarnas möjligheter till politisktinflytande. Av det ovan anförda framgår att studier och utredningarrörande olika invandrargruppers deltagande i det politiska livet redan pågår iflera olika sammanhang. Något ytterligare initiativ från sida i denfrågan är sålunda inte nu erforderligt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetifrågavarande motionsyrkanden. 4-6 Övriga frågor tned anknytning till valsystemet I motionerna 1979/80:203 av LarsWerner m. fl. (vpk), 1979/80:588 av och (båda fp)och 1979/80:1567 av och (båda s) tas upp olika frågormed anknytning till valsystemet. I motionen 203 begärs en utredning rörandeslopande av småpartispärr vid riksdagsvalet. I motionen 588 hemställs attriksdagen skall begära förslag från regeringen om ett system med personval ienlighet med personvals- och valkretsutredningens förslag. I motionen 1567slutligen föreslås att de studier angående majoritetsval som genomförts avförfattningsutredningen och personvalsutredningen skall fullföljas genom attden beslutade författningsutredningen får i uppdrag attstudera hur ett sådant valsystem skulle ha fungerat med 1976 och 1979 årsvalsiffror. De frågor som tas upp i motionerna har samtligaaktualiserats vid olika tillfällen . KU 1980/81:3 22 4 Spärreglerna vid riksdagsval Vad gäller frågan om spärregler ivalsystemet anförde utskottet senast vid föregående (KU 1979/80:32)att småpartispärren ansetts nödvändig för att förhindra en för detparlamentariska arbetet besvärande partisplittring. Utskottet har vid fleratillfällen avvisat tanken på att avskaffa spärregler och harinte funnit anledning att nu frångå denna ståndpunkt. Utskottet avstyrkersåledes inotionen 203. Frågan om ett ökat inslag avpersonval i valsystemet har utretts av personvals- och valkretsutredningen somredovisat sitt arbete i betänkandet Personvals- och valkretsindelning (SOU1977:94). Utredningens förslag mot vilket tre av ledamöterna avlämnatreservation har remissbehandlats. Av remissvaren framgår att utredningensförslag föranlett olika bedömningar. Remissopinionen är enligt utskottetsmening sådan att förslaget inte utan vidare bearbetning kan läggas till grundför ett nytt valsystem. Utskottet, som vill erinra om att frågan är underregeringens prövning, anser att frågor som rör valsystemet bör beslutas understörsta möjliga enighet och avstyrker med hänvisning till det anförda även motionen588. Utskottet avstyrker också yrkandeti motionen 1567 om ytterligare studier av majoritetsvalsystemet. Genom destudier av val som genomförts senast av personvals- ochvalkretsutredningen är det väl kartlagt vilket resultat ett sådant valsystemskulle ha givit i vårt land även vid andra valsiffror än de som då gällde.Intresset för majoritetsvalsystemet kan i vårt land endast motiveras påstatsvetenskapliga grunder. Det bör enligt utskottets mening vara en uppgift förde statsvetenskapliga institutionerna att. i den utsträckning det avvetenskapliga skäl kan vara motiverat, genomföra sådana studier som begärs imotionen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1567. I motionen 1979/80:1564 av JoakimOllen (m) framhålls att utvecklingen mot en alltmer komplicerad och omfattandelagstiftning har medfört att det blivit svårare för att i detaljutforma alla regler. Regeringen eller någon myndighet har då fått i uppdrag attutforma tillämpningsföreskrifter. Motionären begär att effekterna avmyndigheternas normgivning utreds och att förslag som syftar till att ökariksdagens kontroll över denna normgivning framläggs. KU1980/81:3 23 Enligt regeringsformen kan enmyndighet som lyder under regeringen erhålla kompetens att besluta omföreskrifter på två sätt. dels genom delegation från till regeringensom i sin tur delegerar vidare till myndigheten (8 kap. 11 §), dels genomdelegation från regeringen av den direkt på regeringsformen grundadenormgivningsmakt som tillkommer regeringen (8 kap. 13 §). kan alltsåi princip inte överlämna befogenhet att besluta om föreskrifter direkt till enmyndighet under regeringen. Å andra sidan krävs uttryckligamedgivande för att regeringen skall kunna delegera vidare till myndighet ennormgivningsbefogenhet som grundar sig på delegation från . Riksdagenkan därvid föreskriva att vidaredelegationen endast kan ske till viss angivenmyndighet och begränsas till vissa särskilda frågor. Kontrollen av att myndigheternas normgivning håller siginom ramen för givna delegationsbestämmelser åvilar i första hand regeringen iegenskap av den myndighet som meddelar dessa bemyndiganden. Kontroll påriksdagens vägnar kan utövas av justitieombudsmännen. Även revisorerkan i sin granskning komma in på dessa frågor. Vidare harkonstitutionsutskottet möjlighet att granska hur regeringen utövar sin kontrollav myndigheternas normgivningsmakt. kan givetvis också begära hosregeringen att viss kontroll utförs. Även den kontroll av myndigheternasnormgivning som initieras av medborgare är av stor betydelse. Den kan ha formenav att normbeslut överklagas till regeringen eller anmäls till granskning hosJO eller JK. Enligt utskottet är det väsentligt att det sker enkontroll av att myndigheternas norfngivning inte går utöver de ramar somangetts i delegationsbesluten. Utskottet har i det föregående redovisat en radmöjliga kontrollvägar. Det är angeläget att dessa vägar utnyttjas inte bara dåmisstanke om missbruk föreligger utan också för en mer fortlöpande kontroll.Utskottet anser att, för att underlätta kontrollen, bör det klart framgå avvarje författning, som beslutas av en myndighet, vilken rättslig grund sommyndigheten har haft för sitt beslut. Med anledning av motionens krav på utredning villutskottet framhålla att en analys av nu rådande förhållanden och problem irelationerna mellan regering, riksdag och förvaltningsmyndigheter f. n. görs avförvaltningsutredningen på begäran av (KU 1977/78:38). Resultaten avdenna utredning bör enligt utskottets mening avvaktas innan tarinitiativ till ytterligare utredningar på detta område. Utskottet avstyrkerdärför motionen. 8 Valbarhet till revisorer I motionen 1979/80:177 av DanielTarschys och (båda fp) föreslås att möjlighet införs att tillriksdagsrevisor även skall kunna utses tidigare ledamot av . KU 1980/81:3 24 Utskottet vill erinra om att fråganom revisorers organisation och verksamhetsformer ganska nyligenvarit föremål för översyn av en inom tillsatt utredning (FiU1978/79:20). Ett resultat av denna översyn är att granskningsverksamheten skallbedrivas i nära anslutning till arbetet i utskott. Riksdagensrevisorer har avstyrkt bifall till motionen (se bilaga till detta betänkande)och därvid hänvisat till nämnda översyn samt framhållit värdet av attrevisorerna genom att tillhöra får information och uppslag av storbetydelse för revisionen. Med hänvisning till revisorernas bedömning avstyrkerutskottet motionen. 9 Kollektivanslutning till politiskt parti m. m. Frågan om kollektivanslutning tillpolitiskt parti tas upp i en rad motioner. I motionen 1978/79:574 av SixtenPettersson (m) begärs utredning av frågan huruvida offentliga myndigheter för registersom i lagens mening utgör s. k. åsiktsregister på grund av uppgifter omkollektivanslutning m. m. I motionen 1979/80:261 av () ochBertil Fiskesjö (c) hemställs att åter uttalar sin principiellainställning mot politisk kollektivanslutning. Lagstiftningsåtgärder för attlösa frågan begärs i motionerna 1979/ 80:464 och 1569 av m. (m) samt i motionen 1979/80:1566 av m. fl. (m). Vid utfrågningar inför utskottet har synpunkter lämnats avsocialdemokratiska partiets partisekreterare och professorn istatskunskap vid . Enligt utskottet måste det tillkomma fackligaorganisationer att fatta beslut i egna angelägenheter. Av principiella skälavstyrker därför utskottet bifall till samtliga motioner. 10 Hotet mot människovärdet Beträffande motionen 1979/80:259 avSven () och () rörande hotet mot människovärdet m. m.får utskottet, under hänvisning till ställningstagandet under föregåendelagtima till motion med i huvudsak likartad motivering och hemställan,avstyrka förevarande motion. 11 Om rätt till trådradiosändningar I motionen 1979/80:589 av TorkelLindahl och i (båda fp) begärs att avskaffarde begränsningar i sändningsrätten som gäller för trådradio i radiolagen. Den i motionen upptagna frågan kommer att behandlas av bl.a. utredningen (U 1979:05) om översyn av vissa radiorättsliga frågor. Utskottetanser att detta utredningsarbete bör avvaktas innan ställning tas från KU1980/81:3 25 sida i fråga om ändring av radiolagen i detavseende som föreslås i motionen. attriksdagen avslår motion 1979/80:263, attriksdagen avslår motion 1979/80:1041, 3. beträffande vidgad rösträtt förInvandrare som inte är svenska medborgare attriksdagen avslår motionerna 1979/80:151 och 1979/80:459, 4. beträffandespärreglerna vid riksdagsval att avslår motionen 1979/80:203, attriksdagen avslår motion 1979/80:588, 6. beträffandestudier av majoritetsval attriksdagen avslår motion 1979/80:1567, 7. beträffandemyndigheternas tillämpningsföreskrifter att avslår motion1979/80:1564, 8. beträffandevalbarhet till revisorer att avslår motion 1979/80:177, 9. beträffandekollektivanslutning till politiskt parti m. m. att avslår motionerna 1978/79:574, 1979/80:261, 1979/80:464,1979/80:1566 och 1979/80:1569, 10, beträffandehotet mot människovärdet attriksdagen avslår motion 1979/80:259 samt 11, beträffande rätt tilltrådradiosändning av radio- och TV- prograiyj attriksdagen avslår motion 1979/80:589. Närvarande: (), (),(), (), Per (), (),(),(), i (m). KurtOve (), (), (). (), () och (). KU 1980/81:3 26 mom. 1-5har () ersatt mom. 6 harLahja Exner (s) ersatt mom. 6,9har () ersatt och Sandborg(fp) ersatt mom. 9 harAllan () ersatt i . (mom. 2) (), (), iVärmdö (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "En motion" och slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: I motionen begärs att en parlamentarisk utredning skalltillsättas för behandling av folkomröstningsinstitutet. Enligt utskottet talar många skäl för attfolkomröstningsinstitutet tas upp till förnyat övervägande. Folkomröstningar är ett värdefullt komplement till denindirekta, parlamentariska beslutsformen. Det finns enligt utskottet en radfrågor som är av sådan karaktär att det finns goda skäl att låta väljarna taställning direkt i en omröstning. Den inriktning på en särskild sakfråga som enfolkomröstning innebär medför också en omfattande redovisning av argument ochfaktamaterial. Genom detta och den allmänna debatten inför en folkomröstningbefrämjas samhällsengagemanget hos gemene man, och insikterna i viktigasamhällsfrågor vidgas. Utskottet vill erinra om att det numera finns möjlighetatt anordna beslutande folkomröstningar i grundlagsfrågor. I andra frågor kanriksdagen besluta om rådgivande folkomröstning. De bestämmelser i författningensom gäller för dessa folkomröstningar är emellertid mycket kortfattade och geringa särskilda regler för beslut utöver att föreskrifter om rådgivandefolkomröstning skall meddelas genom lag. Det innebär att det formellt är riksdagensom med vanlig majoritet bestämmer om folkomröstning skall komma till ståndsamt hur de frågor skall vara utformade som de röstande skall ta ställningtill. Häri ligger enligt utskottet en väsentlig brist. Det skulle betraktas somallvarliga övergrepp om inte de minoriteter som kan finnas i i enaktuell folkomröstningsfråga gavs ett avgörande inflytande över hur derasalternativ skall vara utformade. Enligt utskottet bör den folkomröstning som ägde rum ivåras i atomkraftsfrågan ha gett omfattande erfarenhet om hur det nuvarandefolkomröstningsinstitutet fungerar utöver de erfarenheter som finns fräntidigare omröstningar. Det är enligt utskottets mening angeläget att dessaerfarenheter sammanställs och utvärderas. En sådan utvärdering bör såledeskomma till stånd. Men det är också påkallat att på grundval av denna KU1980/81:3 27 utvärdering ånyo se över utformningen avfolkomröstningsinstitutet som sådant. Denna översyn bör ha som syfte att fåfram förslag till en mer ingående reglering av folkomröstningsinstitutet så attbl. a. brister som ovan påtalats kan undanröjas. Bland de frågor som särskiltbör beaktas i en sådan översyn är om folkomröstningarna även formellt skallgöras beslutande, vilka regler som skall gälla för rätten att ta initiativ tillfolkomröstningar samt hur informationen inför folkomröstningar skallorganiseras och finansieras. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande foikomröstningsinstitutet attriksdagen med bifall till motionen 1979/80:1041 ger regeringen till känna vadutskottet anfört om folkomröstningsinstitutet, m. m. Vidgad rösträtt för invandrare (mom. 3) , ,, , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 20 med "Utskottet har" och slutar på s. 21med "ifrågavarande motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet kan många skäl anföras för att ytterligarestärka invandrarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen i vårt land.Erfarenheter finns nu från två kommunalval och en folkomröstning, i vilka de1975 införda rösträttsbestämmelserna tillämpats. Ett flertal studier hargenomförts och redovisats av olika forskare och statliga myndigheter. Det finnsdärför ett utförligt underlag för en sammanfattande utvärdering av deinsatser som gjorts på detta område och för en bedömning av vilkaytterligare åtgärder t. ex. rörande information från samhällets sida som börvidtas för att underlätta för invandrarna att utnyttja sin rösträtt. Utskottet delar den bedömning som görs i motion1979/80:459 att en särskild parlamentarisk utredning nu bör tillsättas medsärskild inriktning på att sammanfatta och bedöma olika studier av invandrarnasdeltagande i det politiska arbetet. En sådan utredning bör också studerafrågan, om rösträtten kan utvidgas ytterligare och även omfatta riksdagsvalet.Denna fråga aktualiserar även andra problem än de som är förbundna med denkommunala rösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan fårösträtt och bli valbara både till hemlandets parlament och till den svenskariksdagen. Frågor av detta slag kräver ytterligare överväganden, innan beslutkan fattas om rösträtt för invandrare även i riksdagsval. Utskottet kan sålundainte biträda förslaget i motion 1979/80:151. KU 1980/81:3 28 dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande vidgad rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare attriksdagen bifaller motion 1979/80:459 och avslår motion 1979/80:151. Personval (mom. 5) () och () anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med orden "Frågan om" och slutar medorden "inotionen 588" bort ha följande lydelse: Ett ökat inslag av personval i valsystemet är angeläget.Det föreliggande betänkandet Personval och valkretsindelning (SOU 1977:94) börkunna läggas till grund för en förändring i denna riktning. Regeringen börenligt utskottets mening ta initiativ till överläggningar mellan partierna isyfte att nå enighet om en personvalsreform. dels att utskottet under 5 borthemställa 5. beträffande pe«o/jva/ att med anledning av motion 1979/80:588 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Studier av majoritetsval (mom. 6) , ,, , , ochSture (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med"motionen 1567" bort ha följande lydelse: I motion 1979/80:1567 föreslås att grundlagskommitténskall ges i uppdrag att fullfölja de studier av majoritetsvalsystemet sompåbörjades av författningsutredningen och som sedan fortsatt inom personvals-och valkretsutredningens arbete. härvid två tillfällen- 1969 och1971 -ställt sig bakom initiativ av motsvarande innebörd. I sitt betänkande1969 (KU 1969:7) anförde utskottet att den allmänna debatten borde tillförasmaterial som belyser frågan om valsättets inverkan på mandatfördelningen ochdärmed sammanhängande förhållande. Valsystemet är som framgår av motiveringen i motionen avcentral betydelse för det parlamentariska statsskickets funktionsduglighet. Detär därför en naturlig uppgift för statsmakterna att främja en saklig ochfortlöpande debatt om olika mandatfördelningsmetoder och andra förhållanden avbetydelse för sammansättning och arbetsförutsättningar. Utskottetanser därför att det , liksom 1969 och 1971, är väl motiverat KU1980/81:3 29 med en uppföljning av tidigare undersökningar rörandemajoritetsvalsyste-met. Genom det arbete som personvals- ochvalkretsutredningen lagt ner på att utarbeta en valkretsindelning för fingeradeval med enmansvalkretsar krävs nu endast begränsade arbetsinsatser för attaktualisera dessa studier på grundval av 1976 och valsiffror. Utskottet tillstyrker sålunda motionens förslag attstudierna rörande majoritetsval skall fullföljas. Det bör dock ankomma på regeringen att bedöma vem somskall ges ansvaret för arbetet. räknar enligt vad utskotteterfarit med att avsluta sitt arbete varför det kan varlämpligare att den nu aktuella utredningsuf)pgiften uppdras åt annat organ. dels att utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande studier av majoritetsval attriksdagen med anledning av motion 1979/80:1567 ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående fullföljande av de studier rörande majoritetsval somgenomförts av författningsutredningen och personvals- och valkretsutredningen. Kollektivanslutning till politiskt parti m.m.-lagstiftningsåtgärder (mom. AndersBjörck, Per och (alla m) anser dels att utskottets yttrande på s.24 som börjar med "Enligt utskottet" och slutar med "samtligamotioner" bort ha följande lydelse: En grundläggande princip för vårt demokratiskasamhällssystem är att var och en har rätt att fritt och självständigt väljaåskådning och därmed politisk partitillhörighet. Trots detta tillämparemellertid det socialdemokratiska partiet ett system som klartstrider mot denna princip genom att partiet erhåller övervägande delen av sinamedlemmar genom kollektiv anslutning. Befrielse från medlemskapet kanvisserligen vinnas genom reservationsrätten. Utnyttjande av denna innebär dockatt vederbörande tvingas röja sin politiska uppfattning. Detta strider motgrundlagens regler om de medborgerliga fri- och rättigheterna, som vilar pä denuttryckliga förutsättningen att åsiktsfriheten skall respekteras och värnas. Utskottet vill erinra om att vid sex tillfällenbestämt tagit avstånd från systemet med kollektivanslutning. Socialdemokraternas partisekreterare harföreträtt inför utskottet i samband med behandlingen av detta ärende. Av hansuttalanden framgick klart att man inom det socialdemokratiska partiet inteövrväger några förändringar som tillgodoser de demokratiska krav påanslutningen till politiska partier som utskottet anser vara självklara. Då upprepade uttalanden motkollektivanslutningen inte respekterats eller kommer att respekteras av detsocialdemokratiska partiet KU1980/81:3 30 måste frågan lösas genom lagstiftning utformad på ettsådant sätt att kollektivanslutning såväl direkt som indirekt omöjliggörs. Moten sådan åtgärd har riktats den invändningen att ett förbud i lag motkollektivanslutning skulle utgöra ett ingrepp i föreningsfriheten. Utskottetanser denna invändning ohållbar, då denna frihet ej kan innebära rätt attansluta någon till ett politiskt parti utan vederbörandes samtycke. Medhänvisning till det anförda bör hos regeringen hemställa om förslagtill lagstiftning i ämnet. dels att utskottet under 9. bort hemställa 9. beträffande lagstiftningsåtgärder mot kollektivanslutning till politiskt parti attriksdagen med bifall till motionerna 1979/80:464. 1979/ 80:1566 och1979/80:1569 och med avslag på motionerna 1978/79:574 och 1979/80:261 hosregeringen begär förslag till lagstiftning mot kollektivanslutning tillpolitiskt parti. Kollektivanslutning till politiskt parti m. m, -riksdagsuttalande (mom. 9) (), (), (), () och () anser dels att utskottets yttrande på s,24 som börjar med "Enligt utskottet" och slutar med "samtligamotioner" bort ha följande lydelse: Individens rätt att fritt och självständigt väljapolitiskt parti är grundläggande för demokratin. Utskottet kan därför avprincipiella skäl inte acceptera kollektiv anslutning av människor till politisktparti. Ett sådant system strider mot den åsiktsfrihet som gällande grundlagutgår från såvitt gäller de medborgerliga fri- och rättigheterna.