bet · G401AU9 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:9 omjämställdhetsfrågor (skr. 1979/80:168) I detta betänkande behandlar utskottet delsregeringens skrivelse 1979/ 80:168 om riktlinjer för det fortsattajämställdhetsarbetet, dels fem fristående motioner som tar upp olika frågor medanknytning till jämställdheten mellan könen. Iskrivelsen anges riktlinjer och organisationsformer för regeringens fortsattaarbete för ökad jämställdhet på olika samhällsområden. Dessutom redovisasöversiktligt de senaste årens reformer på jämställdhetsområdet. I skrivelsentar man vidare upp de praktiska hinder som fortfarande finns för att kvinnoroch män skall kunna förvärvsarbeta på lika villkor och diskuterar hur en del avde prakfiska problemen skall kunna lösas samt hur jämställdhetsfrågorna kanlyftas fram i bl. a. utbildning och arbetsliv. Utskottetanser det värdefullt att regeringen anger riktlinjerna för sitt arbete medjämställdhetsfrågorna. Dessutom betonar utskottet vikten av att regeringenföljer upp de allmänt hållna riktlinjerna med konkreta förslag. Någon särskildåtgärd från sida med anledning av skrivelsen påkallas inte. Iett särskilt yttrande krifiserar socialdemokraterna regeringen för att den istället för i propositionens form valt att lämna redovisningen såsom enskrivelse till . Därigenom har motionsrätten avskurits för riksdagensledamöter. Enfråga som varit aktuell i flera olika sammanhang är den markantaunderrepresentationen för kvinnor i det offentliga utredningsväsendet. Ianslutning till en motion, 1979/80:440, "av () ochMarianne (), som vill råda bot på detta förhållande, uttalar sigutskottet för en jämnare könsfördelning och hänvisar till att frågan skall tasupp vid utformningen av ett handlingsprogram för jämställdhet inomstatsförvaltningen. socialdemokratiska parfimofionen 1979/80:994 och i en motion, 1979/80:571,av m. fl. (s) finns förslag om olika försök för att främjajämställdhetssträvandena på arbetsmarknaden. Det gäller försök i länmed att bl. a. bryta traditionella rekryteringsmönster inom verkstadsindustrin,könskvotering i samband med arbetsmarknadspolifiska åtgärder och särskildainsatser för medelålders kvinnor. 1Riksdagen 1980/81. AU1980/81:9 2 har en positiv inställning till yrkandena men anser inteatt det finns skäl för någon särskild framställning till regeringen utanhänvisar till de möjligheter som finns att angripa problemen. När detgäller kvoteringsfrågan hänvisas till det pågående arbetet med ensysselsättningspolitisk proposition. Socialdemokraterna reserverar sig och yrkar att riksdagensåsom begärs i partimotionen i skrivelse till regeringen skall uttala sig tillförmån för könskvotering och särskilda insatser för medelålders kvinnor. m. fl. (c) har väckt en motion,1979/80:1796, med förslag om utredning av det sociala skyddet viddeltidsarbete. Motionen avstyrks med hänvisning bl. a. till en utredning sompågår inom Arbelslivscenlrum. Slutligen behandlas en motion, 1979/80:253, av HansPetersson i (fp). I motionen yrkas att vid fartygsarbete skall förflickor gälla samma minimiålder som för pojkar, dvs. Motionen avstyrksmed hänvisning till att fartygsmiljöutredningen väntas lägga fram ettbetänkande där frågan behandlas. Regeringens skrivelse 1979/80:168 Regeringen bereder i skrivelsenriksdagen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört om riktlinjerna och organisationsformerna för regeringens fortsattajämställdhetsarbete. I skrivelsen anförs inledningsvis att FN:s kvinnokonferensi antog en världsaktionsplan för jämställdhet mellan män ochkvinnor. 1 denna rekommenderades varje land att fastställa sitt eget nationellahandlingsprogram och ange sina egna mål och prioriteringar i anslutning tillvärldsaktionsplanen. En svensk handlingsplan, som utarbetades av jämställdhetskommitténoch redovisades i betänkandet Steg på väg (SOU 1979:56), svarar motdenna rekommendation. I regeringens skrivelse 1979/80:168, som bygger påjämställdhetskommitténs betänkande, redovisar föredragande statsrådet riktlinjerna och organisationsformerna för regeringens fortsattajämställdhetsarbete på följande områden: - Hälsa ochsociala problem - Representationi beslutande församlingar AU1980/81:9 3 I skrivelsen redovisas vidareöversiktligt de senaste årens reformer på jämställdhetsområdel. I ett avsnittgår man in på de praktiska hinder som fortfarande finns inom olikasamhällsområden för att män och kvinnor skall kunna förvärvsarbeta på lika villkor.Statsrådet framhåller därvid vikten av att män tar ett ökat ansvarför hem och barn samt att arbetslivet anpassas till förvärvsarbetandesmåbarnsföräldrar. I skrivelsen berörs också hur en del av dessa praktiskaproblem skall kunna lösas samt hur jämställdhetsfrågorna kan lyftas fram i bl.a. utbildning och arbetsliv. Bland de allmänna utgångspunkterna i skrivelsen sägs attjämställdhet mellan kvinnor och män ytterst handlar om varje människas rätttill utveckling, utbildning och arbete efter sin läggning och sinaförutsättningar. Det är också en fråga om rättvisa och demokrati. En jämnarefördelning av kvinnor och män bland politiker och andra beslutsfattare medfören mer rättvisande representation, vilket i sin tur är förutsättningen för verkligdemokrati. Den viktigaste förutsättningen för jämställdhet är enligtföredragandens mening ekonomisk självständighet byggd på eget förvärvsarbete.Att trygga rätten till arbete för både kvinnor och män är därför viktigt. Mendet gäller också att undanröja de specifika förvärvshinder som finns förkvinnor. Det innebär i sin tur att männens traditionella roll måste förändras. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget konstaterarstatsrådet att det inte finns något utrymme för kostnadskrävande förslag.Hon finner det emellertid angeläget att regeringen med jämställdhetskommitténsförslag som bakgrund ger sin principiella syn på det fortsatta jämställdhetsarbetet. 1979/80:253 av i (fp) I motionen yrkas att beslutar att 45 §sjömanslagen ändras så att anställningsåldern för arbete ombord på fartyg ärlika för män och kvinnor. 1979/80:440 av () och () 1 motionen yrkas att beslutar anhålla hosregeringen att regler utfärdas för nominering av ledamöter och tillsättning avsakkunniga och experter i utredningar och kommittéer så att en starkarerepresentation av kvinnor säkras och bättre jämställdhet därmed uppnås. 1979/80:571 av m. fl. 1 motionen yrkas att anhåller hos regeringen attJönköpings län blir försökslän när det gäller åtgärder för ökad jämställdhetmellan män och kvinnor på arbetsmarknaden på så sätt AU 1980/81:9 4 1. att uppsökande verksamhet och en speciellinformationskampanj bland kvinnor startas för rekrytering till arbete inom verkstadsindustrin, 2. att särskilda utbildningsinsatser inom AMUpåbörjas, 3. att jämställdhetsbidrag till arbetsgivare skallutgå. 1979/80:994 av m. fl. (s) I motionenyrkas bl. 10. som sin mening ger regeringen till känna vad imofionen anförts om vidgning av verksamheten med könskvotering iregionalpolitiken till att omfatta andra former för statligt stöd till företag, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vidgade försök att stimulera äldre arbetssökande att bl. Motionen behandlas iövrigt i betänkandena AU 1979/80:21, 23 och 25. 1979/80:1796av m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer om en översyn av dedeltidsarbetandes villkor, i första hand på den statliga arbetsmarknaden. Sjömanslagensbestämmelser om minimiåldern för ombordanställda i (fp) begär i sin motion253 att 45 § sjömanslagen skall ändras så att ahställningsåldern för arbeteombord på fartyg är lika för män och kvinnor. Enligt 45 § sjömanslagen gäller en minimiålder av16 år för pojkar och för flickor som villkor för anställning ifartygsarbete. kan meddela dispens så att även flickor kansysselsättas i fartygsarbete , dock endast under förutsättningatt de har påbörjat eller genomgått yrkesutbildning för fartygsarbete. (K 1973:04) skall enligtsina direktiv pröva om särbestämmelser för kvinnliga arbetstagare är motiveradefrån arbetarskyddssynpunkt. Utredningen kommer därvid att behandla den imotionen aktualiserade frågan. Resultatet av utredningens arbete kommer inomkort att presenteras i ett betänkande. AU1980/81:9 5 Fler kvinnor i statliga utredningar () och MarianneWahlberg (fp) begär i sin mofion 440 att regler skall utfärdas så att kvinnor istörre omfattning blir representerade i offentliga kommittéer och utredningar isyfte att förbättra jämställdheten. Motionärerna noterar att den kvinnligarepresentationen i utrednings- och kommittéväsendet är alltför liten. Dåkvinnors erfarenheter och kunskaper obestridligen behöver tas fill vara iutredningsarbetet kan det därför närmast uppfattas som diskriminerande alt detstatliga kommittéväsendet har en så sned sammansättning. Mofionärerna hänvisarfill det system som tillämpas i och som innebär att organisationer ochmyndigheter skall föreslå två namn, en man och en kvinna, fill alla uppdrag somfilisätts av regeringen. Motionärerna hävdar att man genom att följa den norskamodellen snabbare skulle nå jämställdhet på detta område även i . Könsfördelningen i kommittéer 1972-1979 Ledamöter, sakkunniga och 1979 2:a kvart. 1979 2:a kvart. Sekreterare och biir. 1979 2:a kvart. Källa: SOU 1980:20 Sammanställningen visar att andelenkvinnor bland kommittéernas ledamöter, sakkunniga och experter har ökat från fill 1979 (). Däremot är andelen kvinnor somutsetts fill ordförande eller utredare oförändrat låg. Andelen kvinnligakommittéanställda, dvs. utredningssekreterare och biträdandeutredningssekreterare, har ökat från till . 1 * 1980/81. AU1980/81:9 6 I 5 § förordningen (1980:540) omjämställdhet mellan kvinnor och män i statlig anställning föreskrivs att när enmyndighet skall lämna någon ett uppdrag eller föreslå någon till ett uppdrag,skall myndigheten anstränga sig för alt kunna välja mellan personer av bådakönen samt inom ramen för sedvanliga urvalsgrunder söka se till att andelenpersoner av det kön som är underrepresenterat ökar i fråga om uppdrag av liknandeslag inom myndighetens verksamhetsområde. infördes vissa regleri för att öka kvinnorepresentationen i offentliga utredningar, styrelseroch råd. Bestämmelserna skärptes 1976 och 1978. Alla organisationer och myndigheterskall numera föreslå två namn, en man och en kvinna, till alla uppdrag somtillsätts av regeringen. Forbruker- och administrasjonsdepartementet skallföreläggas alla utnämningar av detta slag. Någon minimikvot för den kvinnligarepresentationen har dock inte angetts. Praxis har utvecklat sig så att om denföreslagna kvinnorepresentationen vid tillsättningen är rimlig förklarardepartementet att man inte har någon invändning mot förslaget. I motsatt falluttalas att förslaget inte står i överensstämmelse med regeringens mål om enjämnare könsfördelning. Frågan föreläggs därefter regeringen. Av allt att döma har reglerna medfört en ökning avkvinnorepresentationen. Kvinnornas andel har således ökat från år 1973lill . Andelen kvinnor i nytillsatla utredningar, styrelser och rådvar och . I rapporten istatsförvaltningen (SOU 1980:20) lämnas en samlad redovisning och bedömning avde olika jämställdhetsåtgärder som vidtagits inom statsförvaltningen under åren1976-1979. Syftet är att ge ett underlag för jämställdhetsarbetet. På grundvalav rapporten arbetar man nu inom budgetdepartemenlel med att ta fram etthandlingsprogram för jämställdhet inom statsförvaltningen inför 1980-talet.Detta arbete kommer enligt uppgift att bl. a. beröra kvinnorepresentationeninom kommittéväsendet. AU1980/81:9 7 Försök i med att förbättra kvinnornasförutsättningar på arbetsmarknaden m. fl. (s) begär imotion 571 att skall bli försökslän när det gäller åtgärder förökad jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. Motionärernahänvisar till att sådan försöksverksamhet har pågått i ett antal län, bl. a.Kristianstads, och , för att motivera, utbilda ochanställa kvinnor på arbetsområden som av tradition förbehållits män. Inomramen för den önskade försöksverksamheten vill motionärerna att en uppsökandeverksamhet och en speciell informationskampanj bland kvinnor för rekryteringtill arbeten inom verkstadsindustrin skall sättas i gång, att särskildaAMU-insatser påbörjas och att jämställdhetsbidrag skall utgå till arbetsgivare.Som motivering för försöket åberopas den stora bristen på arbetskraft i länet,särskilt inom verkstadsindustrin, samt den låga förvärvsintensiteten blandkvinnor i länet. Försök att få kvinnor till typiskt manliga arbeten har isamarbete med företag, fackliga organisationer och kommuner bedrivit försök isex län med att intressera kvinnor för traditionellt manliga yrken inomindustrin. Försöksverksamheten initierades av den dåvarandejämställdhetsdelegationen och startade i inbjöd hemarbetande och arbetssökande kvinnor att delta iinformationsmöten och studiebesök på företagen. Kvinnorna erbjöds sedanytterligare information och praktik genom ALU-kurser (ALU = Arbetsliv ochutbildning). I dessa kurser ingick praktik som i många fall ledde tillanställning i typiskt manliga jobb. I AMSprogram för jämställdhet på arbetsmarknaden sades att det varangeläget att denna modell kom till användning i alla län. AMS påpekar i en promemoriadagtecknad och kallad Platsförmedlingen som instrument ijämställdhetsarbetet ätt det är angeläget att läns- och distriktsnämnderna isina verksamhetsplaner låter jämställd-helsprogrammets mål styraplatsförmedlingens arbete. Olika aktiviteter föreslås som bör syfta till attstimulera arbetssökande till ett otraditionellt tänkande i fråga om yrkes- och utbildningsval att pröva de sökandes arbetsutbud ochsöka uppnå anpassning av de personligaförutsättningarna till arbetsmarknadens krav AU1980/81:9 8 att pröva företagens utbud av lediga platser och medverkalill att arbetsplatserna anpassas lill de sökandes förutsättningar att med stödav tillgängliga arbetsmarknadspolitiska instrument planera och vidta åtgärderinom verksamhetsplaneringens ram för att bereda arbete åt aktuellaarbetssökande. Denna modell används nu ute på arbetsförmedlingarna. Vid trearbetsförmedlingskontor i (, och )har verksamheten särskilt utvärderats . Syftet är attundersöka platsförmedlingens roll när det gäller alt nå ökad jämställdhetmellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. 1 verksamhetsplanen för länsarbetsnämnden i /81 sägs att mot bakgrund av att bl. av dekvarstående arbetslösa arbetssökande i länet är kvinnor och att behovet avarbetskraft inom traditionella arbetsområden för kvinnor avtar måsteförmedlingen aktivt arbeta för att de lediga platserna inomtillverkningsindustrin i ökad utsträckning tillsätts med kvinnor. Förutom dentidigare nämnda försöksverksamheten vid tre arbetsförmedlingskontor planerasdärför följande aktiviteter : Lokalkontoret/sektionenskall träffa överenskommelse med minst två företag omatt anställa kvinnor på de lediga platserna, gärna med hjälp avjämställdhetsbidraget. Vissa företaghar behov av utbildad arbetskraft. I den mån sökande behöver utbildning kandenna förläggas till arbetsplatsen och jämställdhets-bidraget utnyttjas. Förövrigt bör kvinnor stimuleras att söka AMU:s verkstads- och svetsmekaniskautbildningar och prioriteras vid intagning. Inomarbetsmarknadsinstituten () finns möjligheter till s. k. riktadeAMI-insatser. Behov av riktade AMI-insalser aktualiseras hos resp. institut. Jämställdhetsbidraget, som tillkomden , är avsett att stimulera arbetsgivare att anställa och utbildakvinnor i yrken som domineras av män och män i yrken som domineras av kvinnor.Utbildningen bedrivs i form av arbetsmarknadsutbildning i företag. för en utbildning som omfattarhögst 960 undervisningstim-mar. Som villkor för bidraget gäller attfördelningen mellan män och kvinnor är ojämn vid arbetsplatsen i det yrke somutbildningen avser. Riktmärket är att det underrepresenlerade könet inte får hastörre andel än . Det skall också råda en generell ojämn fördelning mellanmän och kvinnor inom ulbildningsyrket. I nedanstående sammanställning redovisas vissa uppgifterom verksamheten med jämställdhetsbidrag i hela riket och i länbudgetåren 1976/77-1979/80. ' Kostnader för genomförda utbildningstimmar. Könskvotering som villkor för statligt stöd 1 motion 994 (yrkande 10) av OlofPalme m. fl. (s) konstateras att erfarenheterna från könskvoteringen i denregionalpolitiska stödverksamheten varit så goda att man borde undersöka omliknande system kan införas i anslutning till andra former av statligt stödtill företag. Motionärerna påpekar att kvoteringen inom det regionalpolitisktmofiverade stödet underlättas av att den därvid kommer att tillämpas vidnyrekrytering av personal. Motionärerna anser att det också inomarbetsmarknadspolifiken finns en rad stödformer som syftar till att främjanyanställning. Det bör prövas om kvoteringsregler kan användas även i dessasammanhang. Könskvotering inom det regionalpolitiska stödet I de allmänna villkoren förregionalpolitiskt stöd sägs att av del antal arbetsplatser somtillkommer till följd av stödet skall förbehållas vartdera könet. Om särskildaskäl föreligger får befrielse helt eller delvis medges från detta villkor.Regeln tillkom på försök, men permanentades fr. o. m. den 1 juli 1979och gjordes därmed tillämplig på alla former av regionalpolitiskt stöd. Könskvoteringen inom det regionalpolitiska stödet harutvärderats av AMS. Allmänt har därvid konstaterats att andelen kvinnor harökat i de företag som fått stöd efter del att kvoteringsreglerna infördes. Ävenom del är svårt att ange effekterna av kvoteringen råder det enligt AMS ingentvekan om att den har bidragit till att öka sysselsättningen för kvinnor ochminska den könsmässiga uppdelningen av arbetsmarknaden. I jämslälldhef ' ommilténshandlingsplan (SOU 1979:56) sägs att en utvidgning av könskvoleringen lill attgälla även andra statliga bidrag och beställningar är ett sätt att påverkaföretagens jämställdhetsplanering. AU1980/81:9 10 Vid remissbehandlingen uttrycktesolika meningar i denna fråga. AMS och statens arbetsmarknadsnämnd var positivatill att försök görs med utvidgade kvoteringsregler. Andra remissorgan (SAF,, och ) ifrågasattestarkt en sådan kvotering och avstyrkte såväl en fortsatt tillämpning avkönskvoteringen vid det regionalpolitiska stödet som varje utvidgning till nyaområden. I regeringens skrivelse om det fortsattajämställdhetsarbetet sägs att frågor om arbetsgivares rekrytering kommer attbehandlas i den kommande sysselsättningspolitiska propositionen och att mandärför inte vill ta upp frågan om utvidgning av kvoteringsreglerna tillytterligare stödformer. har både1978 och 1979 behandlat yrkanden från socialdemokraterna om försök medkönskvotering inom arbetsmarknadspolitiken (AU 1977/78:21 och 1978/79:21). Utskottet avvisade inte tanken på könskvotering inomarbetsmarknadspolitiken, men räknade bl. a. med att jämställdhetskommitténskulle aktualisera frågan. Utskottet anförde bl. Som också framhålls i motionen harjämställdhetsaspekten uppmärksammats i de föreskrifter som utfärdats om denarbetsmarknadsutbildning i företag som bedrivs med stöd av den s. k. 20-kronan.Kvotering i samband med arbetsmarknadsutbildning har vidare tagits upp i ett avAMS och SÖ utarbetat jämställdhetsprogram. a. föreslås kvinnligförtur till "manliga jobb". Med hänvisning till det anförda ochdå motionen inte innehöll något konkret förslag fanns det enligt utskottet inteanledning att ta något initiativ på grund av motionen. Vid båda tillfällena reserverade sig socialdemokraterna iutskottet. biträdde dock utskottet. Ökade insatser för äldre kvinnlig arbetskraft I motion 994 yrkande 11 av . (s) krävs ökade insatser till förmån för förvärvsverksamheten blandmedelålders kvinnor. Motionen väcks mot bakgrund av det stora antalethemarbetande kvinnor som önskar förvärvsarbete och det faktum att kvinnor iåldrarna möter särskilda svårigheter när de söker sig ut påarbetsmarknaden. Motionärerna hänvisar till de lokala försök som bedrivits avsysselsättningsutredningen och AMS i syfte att stimulera äldre arbetssökandeatt delta i arbetsmarknadsutbildning. Resultaten av verksamheten sägs ha varituppmuntrande, och motionärerna vill att man skall försöka föra ut verksamhetentill andra regioner med låg AU1980/81:9 H Samverkan med den kommunalavuxenutbildningen och studieförbunden rekommenderas. Försök bedrivna av sysselsäitningsutredningen För att få en uppfattning om vilkeneffekt de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna haft för den äldre arbetskraftenstartade sysselsättningsutredningen tillsammans med AMS och SÖ enförsöksverksamhet med arbetsmarknadsutbildning för äldre i länunder . Försöket syftade till att genom ökadinformation om arbetsmarknadsutbildning fill samtliga arbetssökande som varöver öka antalet äldre i arbetsmarknadsutbildning. Resultatet visade altantalet kvinnor i AMU i det närmaste fördubblades iförhållande till . Tvärtemot vad man tidigareutgått från visade det sig att arbetsmarknadsutbildning var den i säiklass mestanvändbara åtgärden vid arbetsförmedlingarna. av alla åtgärder som sattsin i gruppen bestod av arbetsmarknadsutbildning. Socialdemokraterna har väcktmotioner med motsvarande krav både 1978 och 1979. Motionerna avslogs medföljande motivering (se AU 1978/79:21 s. 45): Den av motionärerna nämndaförsöksverksamheten i genomfördes av AMS på initiativ avsysselsättningsutredningen. AMS är oförhindrad att starta ny, liknande verksamhet.Förberedande teoretisk utbildning i form av preparandkurser vid AMU-centra ärett betydelsefullt inslag i arbetsmarknadsutbildningen med hänsyn till attmånga vuxna har en svag allmän utbildningsbakgrund. Utbildningsbidrag vidförberedande teoretiska studier kan också medges när studierna bedrivs vidfolkhögskolor eller inom den kommunala vuxenutbildningen under förutsättningatt studierna är nödvändiga för en yrkesutbildning. Av det anförda framgår att det finns möjligheter atttillgodose motionärernas synpunkter inom ramen för gällande ordning. Någotriksdagens initiativ med anledning av motionen är sålunda inte påkallat. Socialdemokraterna reserverade sig i utskottet. Sociala förmåner för deltidsarbetande I motion 1796 av m.fl. (c) begärs en översyn av de deltidsarbetandes villkor, i första hand på detstatliga området. Motionärerna framhåller inledningsvis värdet av att kunnaarbeta på deltid, men hävdar att deltidsarbetet inte ger full social trygghet.Många förmåner, särskilt de AU1980/81:9 12 avlalsreglerade, kräver en minimiarbetstid omminst . Motionärerna vill inte gå in på frågor som regleras avparterna på arbetsmarknaden men anser att staten såsom arbetsgivare bör föregåmed gott exempel när det gäller förbättringar av de deltidsarbetandes villkor. Nedan lämnas en översiktligredovisning av villkoren i samband med deltidsarbete för vissa socialaförmåner. För att få ersättning från erkändarbetslöshetskassa krävs att man varit medlem i kassan under minst 12 månader.Om arbetstiden inle uppgår till minst 3 limmar per arbetsdag och i genomsnitt17 timmar kan medlemskap inte erhållas. Försäkrad måste vidaresöka arbete på arbetsförmedlingen som omfattar minst och minst17 timmar . Huvudvillkoret för kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) är attden arbetslöse arbetat under den senaste 12-månadersperiodenoch att arbetet omfattat minst och minst i . Denarbetslöse måste vidare söka arbete som omfattar minst ochminst 17 limmar . För avgångsbidrag (AGB-försäkring, avtal LO-SAF) ochavgångsersättning (, avtal SAF-PTK) krävs bl. a. att den arbetslöse varitanställd i följd på heltid. Person som arbetat på deltid minst 16limmar kan få halvt bidrag. Permitteringslön (avtal SAF-LO) kan utgå till den somarbetat i genomsnitt lägst . För all få sjukpenning enligt lagen om allmänförsäkring fordras en årsinkomst av förvärvsarbete om , såvidadet inte är hemarbete. Har man olika långa arbetstider olika veckodagar kan detförhållandet påverka kompensationsgraden vid sjukdom, eftersom sjukpenningenberäknas på den genomsnittliga dagsförtjänsten. Vid avtalsgruppsjukförsäkring (AGS, avtal SAF-LO) skallarbetet omfatta per kalenderkvartal ().