bet · G401KU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Uppgörelsen mellan ägarparterna förutsätter vidare attbolaget erbjuder sig att lösa in de industribevis som kan konverteras tillaktier i fill av det nominella värdet. Om erbjudandet om inlösenaccepteras fullt ut ger det ett resultattillskott för Ncb på . Deindustribevis som inte inlöses fill följd av detta erbjudande konverteras tillaktier i bolaget till ett belopp av högst . per innehavare ochöverskjutande belopp kvarstår som industribevis. (Se anmärkning på nästa sida.) De kapitaltillskott som enligt denna lösning skulle görasfrån ägarparter-nas sida innebär att staten gör en större insats än vad sommotiveras av den 74-procentiga ägarandelen. Resultatet blir därför att statensägarandel i bolaget ökar till , somskogsägarföreningarnas andel reduceras till . De nu gällandeavtalen mellan staten och skogsägareföreningarna upphör dll följd av detta attgälla. I ett nytt avtal mellan parterna skall skogsägarna dllförsäkras tvåplatser i . framhåller att genom det kapitaltillskottskogsägarna är beredda att göra, innebär att det producentkooperadva inslaget iföretaget finns kvar. Detta är mycket väsentligt eftersom det avgörande modvetför att staten gick in i Ncb, var just att säkerställa denproducentkooperativa karaktären i företaget. Anmärkning: Industribevis är lånutan formella säkerheter till företaget från i första hand enskilda personer,främst skogsägare. Över 50 000 personer är innehavare av industribevis i Ncb.Industribevisen representerar sammanlagt ett nominellt värde på cirka 145 Mkr.Industribevisen kan enligt gällande regler, och efterbeslut på bolagsstämma, konverteras till aktier i bolaget. Per den 1/1 1981 ärindustribevis dll ett nominellt värde om totalt möjliga attkonvertera. KU 1980/81:25 396 Informationssekreterare : 08/763 21 31 IndustriministerNils G Åsling säger i en kommentar: - Det är positivt att skogsägareföreningarnamarkerat sin uppslutning kring Ncb genom att tillskjuta nytt aktiekapital iföretaget. Därmed bevaras det producentkooperativa inslaget i Ncb, vilket varhuvudanledningen till att staten gick in som delägare . Skogsägarnasfortsatta engagemang i företaget är inte minst vikdgt urvirkesförsörjningssynpunkt. Regeringenavser att föreslå att godkänna förslaget till uppgörelse och att ettstatligt kapitaltillskott på i form av nytt aktiekapital ges till Ncb.Syftet med detta tillskott är att möjliggöra en omstrukturering av företagetför att säkerställa överlevnaden for de enheter inom koncernen som ärutvecklingsbara. Enheter som inte kan bedömas som utvecklingsbara och där intelönsam produkdon kan förutses, bör avvecklas under ordnade former. KU1980/81:25 397 AndersDavidson Telefon: 08/763 21 31 För att rekonstruera NCB avserregeringen att föreslå att dllskjuta koncernen 300 miljoner i nyttägarkapital. Regeringen kommer vidare att föreslå att som lånekapitaldllskjutes 100 miljoner. Nuvarande aktiekapital - till statligt och till26 % ägt av skogsägareföreningarna- nedskrives i princip till 0. Deindustribevis som är konvertibla konverteras till B-aktier. Övrigaindustribevis konverteras dll B-aktier efterhand som de förfaller tillkonvertering. En genomgripande omstrukturering av NCB är nödvändig.Nedläggning eller avyttring av Dynas såg, fabrikerna i Johannedal, Köpmanholmenoch bör ske så snart möjligt med hänsyn till gällande arbetsrättsliglagstiftning. För andra enheter inom koncernen bör det mest rationellautnyttjande av NCB:s utvecklingsbara enheter säkerställas, genom samarbete medandra skogsföretag eller avyttring. Den nödvändiga omstruktureringen börgenomföras inom loppet av . Regeringens bedömning är att de utvecklingsbara enheternainom koncernen på detta sätt får erforderiiga möjligheter att överieva. Några ytterligare kapitalinsatser eller andra former avstödåtgärder från regeringens sida kommer inte i fråga. Skulle det visa sig attde bedömningar som ligger dll grund för denna finansiella rekonstruktion intehåller, eller att den föreslagna omstruktureringen och avvecklingen inte kangenomföras, får den situation som då uppkommer lösas på vedertaget sätt. Enkonkurs kan då inte uteslutas. Regeringen är beredd att vidta erforderligaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att mildra effekterna av de nedläggningaroch den omstrukturering som förestår. Det är regeringens bedömning, att en fortsattskogsindustrieli verksamhet i () är naturlig och önskvärdockså . KU1980/81:25 398 PM angående regeringens handläggning av varvsfrågor medanledning av beslut Enligt riksdagsbeslut i december1978 (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17) skulle kapaciteten hos de stathganybyggnadsvarven i ett första steg minska jämfört med nivån vidutgången av 1977. Kapacitetsminskningen förenades med en anställningsgaranti förde anställda vid storvarven inom till utgången av 1980. Efter det att en inom Svenska Varv dllsattstrukturutredning gjort marknads- och konkurrensförutsättningsanalyser förmitten av och på grundval därav föreslagit lämplig långsiktigstruktur för de olika verksamheterna inom koncernen, fastställde en strukturplan för koncernens verksamhet och hemställde hos ägaren - staten - att tillstyrka i planenangivet kapital för planens genomförande. Svenska Varv överlämnade medskrivelse strukturplanen till industridepartementet. För Öresundsvarvets vidkommande innebar planen ettomedelbart beslut om nedläggning, innefattande beslut av koncernledningen om enlämplig avslutningsproduktion så att verksamheten kunde avslutas snarastmöjligt, dock . Varvets reparationsverksamhet skulle successivtunder nedläggningsperioden överföras till varv, medan dotterbolagetBruces Mekaniska Verkstad skulle avyttras. 1979/80:165 anslöt sig regeringen i princip tilluppfattningen att Öresundsvarvet borde avvecklas. Regeringen intog dock ennågot annorlunda ståndpunkt till awecklingstakten än vad som föreslagits avSvenska Varv i strukturplanen. Med hänsyn till i första hand de allvarligakonsekvenser som en nedläggning av Öresundsvarvet skulle få för de drygt 2 800anställda vid varvet och för hela landskronaregionen liksom för annanverksamhet som för sin existens var beroende av varvet borde enligtpropositionen avvecklingstakten i stället bestämmas med hänsyn tillmöjligheterna för de anställda att få nya arbeten. Mot bakgrund härav angavsinte någon exakt tidpunkt för nedläggningen av varvet. Merkostnaderna för denfortsatta driften borde enligt propositionen täckas av staten, och regeringensade sig ha för avsikt att återkomma i denna fråga , sedanSvenska Varv utfört nödvändiga beräkningar avseende . Vid riksdagsbehandlingen anslöt sig näringsutskottetsmajoritet i allt väsendigt till regeringens förslag men ansåg dock detnödvändigt att ange en tidpunkt när strukturomvandlingen av Öresundsvarvetskulle vara klar och fastslog denna tidpunkt till utgången av 1985 (NU1979/80:69). KU1980/81:25 399 Vid kammarbehandlingen den 5 juni1980 följde emellertid inte regeringen i fråga om en nedläggning avÖresundsvarvet. I enlighet med förslag i en socialdemokratisk motion och enmotion av två folkpartistiska riksdagsledamöter beslöt om fortsattverksamhet vid varvet enligt en inom varvet utarbetad plan. Härav var 275miljoner kr. avsedda att täcka de förluster som uppstod till följd avextraordinära nedskrivningar, och 100 miljoner skulle användas för utvecklingav nya produkter. beslöt företagsledningarna vid Svenska Varvoch Öresundsvarvet att uppta MBL-förhandlingar om en nedläggning avverksamheten vid Öresundsvarvet. Sedan dessa förhandlingar avslutats harstyrelsen i Svenska Varv beslutat att avveckla varvet eller senast ioch med utgången av . Skälet härfill angavs vara, att styrelsen inteansåg Öresundsvarvets långsiktsplan, på vilken beslutadeom varvets omstrukturering, vara genomförbar inom givna ekonomiska ramar ochatt varvet inte bedömdes bli lönsamt . Mot bakgrund av detta beslut av Svenska Varvs styrelseinkom till regeringen med en skrivelse,som innehöll bl. a. en fastställd avvecklingsplan för Öresundsvarvet ochkostnader för denna plan, det ekonomiska beslutsunderiaget för styrelsensbeslut samt en hemställan om finansiellt stöd för att täcka kostnaderna föravvecklingen av varvet. 1980/81:131 föreslås mot bakgrund härav att tillSvenska Varv för nedläggning av Öresundsvarvet anslås . Enligt vad som anförs i propositionen är avsikten attnedläggningen skall vara fullbordad . Riksdagsbesluti frågan kan väntas . 1980 årsriksdagsbeslut innebar bl. a. följande: a) 900 miljonerbeslöts utgå till för vissa utvecklingskostnader. Av dessa var100 miljoner avsedda för Öresundsvarvet. Enligt regleringsbrev den 19 mars 1981har regeringen efter ansökan av Svenska Varv om att dessa pengar skulle fåanvändas för medelstillskott till ett helägt f. n. vilande dotterbolag somavses få firmanamnet , beslutat att . Beträffande resterande 50 miljoner kr.sägs i regleringsbrevet att regeringen senare kommer att efter ansökan avLandskrona besluta om utbetalning av dessa medel. De närmare villkorenför utbetalning av medlen framgår av bifogade regleringbrev (bil. b) 1 055 miljonerkr. anslogs till i form av avskrivningslån, varav 125 miljonerkr. var avsedda för Öresundsvarvet. Dessa medel har enhgt regleringsbrev den 18december 1980 och ställts till Svenska Varv AB:s förfogandetill täckande av bolagets kostnader avseende . Regleringsbrevbifogas, bil. 2 och 3. c) 150 miljonerkr. anslogs som ett finansiellt tillskott för att täcka KU1980/81:25 400 driftskostnaderna vid Öresundsvarvet. Genom beslut den 24juli 1980 uppdrog regeringen åt kammarkollegiet att till Svenska Varv AButbetala . lämnade per ettkoncernbidrag om . Skrivelse den 13 april1981 från till industridepartementet bifogas (bil. Slutligen kan nämnas, att frågan omÖresundsvarvet diskuterats i vid flera fillfällen med anledning avinterpellationer och frågor. Beträffande dessa hänvisas tillriksdagsprotokollet nr 18, nr 33 ochden nr 60. anmäldeKalmar (varvet) till att varvet stod inför akutabetalningsproblem. Fullmäktige i hade tidigare beviljatvarvet statliga kreditgarander enligt förordningen (1976:482) omfartygskreditgaranti m. m. Mellan företrädare för , ägaren dllvarvet, , och två beställare av fartyg under byggnad vid varvetträffades en överenskommelse som bl. innebar ettstatligt kapitaltillskott till varvet. Överenskommelsen var villkorad avregeringens godkännande. Fullmäktige i hemställde i en skrivelsetill regeringen att uppgörelsen skulle godkännas och läggastill grund för ett förslag från regeringen till om ett statligtkapitaltillskott till varvet. Till skrivelsen fogades ett yttrande från nämndenför fartygskreditgarantier, som tillstyrkte framställningen. För närmare redovisning av händelseförloppet och avinnebörden i överenskommelsen hänvisas till fullmäktiges och nämndens yttranden,bil. 5 och 6. För att finansiera fortsatt produktion vid varvet iavvaktan på regeringens ställningstagande till nämnda överenskommelse ansökteKihiinvest AB hos om statligakreditgarantier enligt förordningen (1977:497) om statlig kreditgaranti tillsvenskt rederiföretag för sitt dotterbolag . Garanfiernaskulle användas för att ge varvet ett likviditetstillskott. Nämnden beslöt hänskjuta ärendet till regeringen. beslut var fogad en hemligstämplad promemoria. Enligt denna ansåg signämnden inte kunna ta slutlig ställning. Det framhölls att statens risk vidbifall måste anses betydande men att skäl kunde anföras för att åtminstonefillfälhgt godta denna risk med hänsyn till det omedelbara behovet avlikviditetsstöd. Nämndens beslut bifogas, bil. KU 1980/81:25 401 I beslut lämnade regeringenansökningen utan bifall. Som skäl härför anfördes att de villkor som enligtbeslut av bör ställas upp för att en statlig kreditgaranti skallkunna beviljas inte var uppfyllda och att en kreditgivning för det avseddaändamålet inte kunde anses förenlig med garantigivningens syfte. Regeringsbeslutetbifogas, bil. Enligtvad som upplysts från industridepartementet togs frågan om kapitaltillskotttill varvet informellt upp inom regeringen vid sammanträde den 23 oktober 1980.Regeringen förklarade sig då inte kunna godkänna överenskommelsen. Skäletangavs vara att de långsikfiga riskerna för staten vid fortsatt engagemang hosvarvet bedömdes för stora. ansökte varvetatt det skulle försättas i konkurs. Den6 lämnade regeringen en framställning av fullmäktige i riksgäldkontoretden om godkännande av förhandlingsuppgörelsen beträffandevarvet utan åtgärd. Ibrev till statsminister begärderepresentanter för . Svenska industritjänstemannaförbundetoch ett sammanträffande med . I brevetpåstods att regeringsbeslutet fattats på felaktig grund.Brevet bifogas, bil. 10 lämnas en kortfattad redogörelse för beslutsreglerna i ärenden som rörstatligt stöd till varvs- och rederinäringarna. Beträffandemöjligheterna att erhålla statliga kreditgaranfier enligt förordningen(1977:497) om statHg kreditgaranfi till svenskt rederiföretag hänvisas tillbil. 11, vari återges departementschefens yttrande i prop. 1976/77:146 om vissasjöfartsfrågor i samband med att stödformen infördes. 26Riksdagen 1980/81. KU 1980/81:25 402 Genom regleringsbrev ställderegeringen det för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisadereservationsanslaget G 8. Bidrag dll för vissautvecklingskostnader av . till kammarkollegiets förfogande förutbetalning enligt föreskrifter som regeringen meddelar. har i skrivelse ansökt om att 100 000 000 kr.härav får användas för medelstillskott till ed helägt f. n. vilande dotterbolagsom avses få firman (i fortsättningen kallat Bolaget).Svenska Varv AB har vidare ansökt om att . betalas uttill Bolaget. Till skrivelsen har fogats ett mellantillämnade akfieägare i upprättat konsortialavtal och bolagsordning förBolaget. Regeringen uppdrar ät kammarkollegiet att dllSvenska från det för /81 under fjortonde huvudtitelnanvisade reservationsanslaget G 8. Bidrag till för vissautvecklingskostnader utbetala . tidigast den 3 april 1981.Regeringen kommer senare efter ansökan av Bolaget att besluta om utbetalning avåterstående . skall använda medlen förägartillskott till Bolaget och sätta in dem på ett av Bolaget öppnaträntebärande konto i . får dock inte ställa medlen till Bolagets förfogande förrän Bolaget ochde tillämnade aktieägarna gentemot staten skriftligen förbundit sig att iakttaföljande föreskrifter. Tillskottsmedlen och vad som härflyter fråndessa såsom räntor, utdelningar m. m. får användas endast för att stödjatillskapandet av varakfig sysselsättning inom andra branscher i ochSvalövs kommuner (Landskronaregionen) än varvsnäringen genom att a) lämna krediter eller garanfier till företag sombedriver eller avser att bedriva verksamhet i eller b) förvärva aktier, företrädesvis minoritetsposter förbegränsade tidsperioder, i utvecklingsbara aktiebolag i . Om regeringen medger detoch styrelsen är enig om det får tillskottsmed- KU1980/81:25 403 len till viss del användas för att öka akfiekapitalet iBolaget. Om regeringen medger det får tillskottsmedlen vidare användas för attstödja verksamhet utanför Landskronaregionen eller för att stödja av bedriven reparation av fartyg i . Tillskottsmedlenfår tas i anspråk endast för verksamhet som bedöms kunna vara eller bliföretagsekonomiskt lönsam även om verksamheten innefattar ett högt risktagande.Tillskottsmedlen får inte tas i anspråk för verksamhet som kan finansieras medkrediter på normala marknadsmässiga villkor på den allmänna kreditmarknaden. Medlen fårlyftas från Bolagets konto i först efter hand som de behövsför att av Bolaget fattade beslut om kreditgivning eller aktieförvärv skallkunna fullföljas eller när av Bolaget lämnad garand skall infrias eller i denutsträckning som erfordras för att täcka Bolagets omkostnader. Bolaget fårinte utan regeringens medgivande besluta om utbetalning dll akdeägarna avBolagets medel vare sig genom vinstutdelning eller på annat sätt med högrebelopp än som per räkenskapsår motsvarar av aktiekapital minskatmed vad som av tillskottsmedlen kan ha använts för ökning av aktiekapitalet. Bolaget skallför varje räkenskapsår betala en avgift dll staten. Avgiften skall för detförsta och det andra räkenskapsåret utgå med 2 resp. av för år räknatav dllskott som har utbetalats till Bolaget. Fr. o. m. det tredjeräkenskapsåret skall avgiften utgå av av tillskottet. Avgiftenskall inbetalas till kammarkollegiet senast efter varjeräkenskapsårs utgång. De tillgångarsom överlåts till Bolaget från äger Bolaget rätt att överlåtatill annan endast efter medgivande av regeringen. Tillgångarna skall användasför annan verksamhet än varvsverksamhet om inte regeringen medger att de fåranvändas av för att reparera fartyg. ' En revisor iBolaget jämte suppleant skall väljas enligt regeringens bestämmande. Om Bolagetbryter mot föreskrifterna i punkterna 1-7 eller om det mellan aktieägarna iBolaget upprättade konsortialavtalet ändras eller upphävs eller om Bolagetsbolagsordning ändras utan regeringens medgivande är Bolaget skyldigt att omregeringen beslutar det, dll staten inbetala ett belopp motsvarandehögst dllskottet jämte ränta motsvarande diskontot för tillskottet.Sådan ändring av konsortialavtalet eller bolagsordningen som uppenbarligensaknar betydelse för staten får dock göras utan regeringens medgivande. KU 1980/81:25 404 Genom regleringsbrev ställderegeringen det för /81 under fjortonde huvuddteln anvisadereservationsanslaget G 12. Avskrivningslån till varvsindustrin, m. m. av . till kammarkollegiets förfogande för utbetalning efter beslut avregeringen. har i skrivelse ansökt om att 125 000 000 kr.utbetalas från nämnda anslag för att täcka vissa av bolagets kostnader avseendeÖresundsvarvet . Regeringen uppdrar åt kammarkollegiet att tillSvenska från fjortonde huvuddtelns anslag G 12. Avskrivningslån tillvarvsindustrin, m. m. dll utbetala . skall sätta in de utbetalda medlen på bolagetskonto i . Såsom villkor för bolagets disposition av medlengäller att dessa får lyftas efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Påregeringens vägnar . Åsling KU 1980/81:25 405 Föreskrifterför visst avskrivningslån till Genom regleringsbrev ställderegeringen det för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisadereservationsanslaget G 12. Avskrivningslån till varvsindustrin, m. m. av . dll kammarkollegiets förfogande för utbetalning efter beslut avregeringen. har i skrivelse ansökt om att 125 000 000 kr.utbetalas från nämnda anslag för att täcka vissa av bolagets kostnader avseendeÖresundsvarvet . Regeringenhar genom beslut uppdragit åt kammarkollegiet att tillSvenska från fjortonde huvuddtelns anslag G 12. Avskrivningslån dllvarvsindustrin, m.m. utbetala . ddigast den 7 januari 1981.Svenska Varv AB skall sätta in de utbetalda medlen på bolagets'konto iriksgäldskontoret. Såsom villkor för bolagets disposition av medlen gäller attdessa får lyftas efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Regeringen beslutar att göra följande tillägg tillsitt beslut av . Somvillkor för avskrivningslånet dll gäller att det skall vararänte- och amorteringsfritt. Regeringen kan efter ansökan av bolaget eftergelånet helt eller delvis. Vid sådan ansökan skall fogas redovisning förlånemedlens användning. Påregeringens vägnar M/5 G. Åsling KU 1980/81:25 406 Enligt beslut av regeringen uppdrogs åtKammarkollegiet att till från 14:e huvuddtelns anslag G 7.Medelstillskott till utbetala . Dessa medel var enligtriksdagens beslut avsedda för Öresundsvarvet och Svenska Varv lämnade därförper ett koncernbidrag om till . KU 1980/81:25 407 Till regeringen(Industridepartementet) anmälde Varv ABtill , att varvet stod inför allvarliga och akutabetalningsproblem förorsakade av uppkomna förluster på varvetsfartygsproduktion samt att varvets styrelse mot bakgrund härav såg sig nödsakadatt begära varvet i konkurs. Det kunde därvid inomriksgäldskontoret konstateras, att en konkurs för varvet skulle medföraavsevärd risk för slutlig förlust för staten inom ramen för dessgarantiengagemang för varvet. Förlustrisken bedömdes främst kunna hänföras tillriksgäldskontorets garandgivning för varvet avseende byggnadsfinansiering avvarvets nyb 453. garantiåtagande härför uppgick till ca 60Mkr. Med hänsyn till den relativt långa dd som återstod för färdigställandet avdetta nybygge bedömdes förlusten kunna slutligen motsvara större delen avgarantiåtagandet härför. Medanledning av den uppkomna situationen tillsattes, i samråd med nämnden förfartygskreditgarander och efter underhandskontakter med företrädare förindustridepartementet, en informell arbetsgrupp under riksgäldskontoretsledning. Arbetsgruppen skulle kartlägga den ekonomiska situadonen för varvetoch undersöka huruvida ett för staten ekonomiskt fördelaktigare alternativ konkurs stod att finna. uppsköt med anledning häravplanerad begäran om konkurs för varvet. Arbetsgruppen tog därvid kontakt medvarvets ägare, , samt beställarna av de två fartyg som f. n. ärunder produkdon vid varvet, nämligen partrederierna för nyb 451 och 453; dessabedömdes i likhet med staten kunna riskera skada av en genomförd varvskonkurseller på annat sätt ha intresse av att varvet kunde fortsätta verksamheten. Arbetsgruppenkunde konstatera att ett kapitaltillskott till varvet uppgående dll ca 60 Mkrkrävdes för undvikande av konkurs. I detta belopp inkluderades en bedömdnödvändig reserv om ca . Gruppen kunde vidare konstatera att en villighetförelåg från ovan angivna intressenter att medverka dll kapitaldllskott men attstorleken härav även skulle förutsätta ett statligt kapitaltillskottmotsvarande hälften av det nödvändiga totala tillskottet. Det alternativ varvskonkurs som slutligen framarbetades innebar överenskommelse med deprivata intressenterna om kapitaltillskott från dem på dllhopa ca . Dettabedömdes utgöra ett maximalt möjhgt tillskott från dessa med hänsyn till derasekonomiska läge samt risk- och KU1980/81:25 408 För statens del skulle därigenom enrekonstruktion utan konkurs innebära ett tillskott på motsvarande belopp, dvs.30 Mkr (bil. har inkommit dllriksgäldsfullmäktige med yttrande i ärendet. Nämnden, som tillstyrker ettgodkännande av förhandlingsuppgörelsen konstaterar därvid bl. a. att uppgörelsenavsevärt torde reducera statens risk genom möjliggörande av att verksamhetenupprätthålles för fullgörande av i första hand nyb 451 och 453. Fullmäktige har gjort följande bedömning i ärendet. Detkan konstateras att statens förlustrisk vid varvskonkurs uppgår till ett beloppmotsvarande övervägande delen av statens garantiåtagande förbyggnadsfinansieringen avseende nyb 453, dvs. Ett undvikande avkonkurs nu torde dels leda till lägre kostnader för staten, dels ge nödvändigdd till en eventuell omprövning av verksamhetens framtida inriktning ochomfattning vid varvet. Såsom framgått av nämndens yttrande kan den bedömningengöras att det framarbetade alternativet till en konkurs i vart fall tordemöjliggöra en fortsatt verksamhet som åtgår för färdigställandetav nyb 451 och 453, dvs. Fullmäktige har funnit det särskilt väsenthgt attalternativet innebär en medverkan av privata intressenter. Härigenom skiljersig detta från vad som gällt beträffande statligakapitaltillskott till varvsindustrin.' Fullmäktige anser därför, med åberopandeav vad som ovan anförts, att förhandlingsuppgörelsen bör godkännas och liggatill grund för ett förslag från regeringen till om ett statligtkapitaldllskott till varvet. KU 1980/81:25 409 Överenskommelsen medKihiinvest AB innebär: Kapitaldllskoft dll om /81 mot omedelbar eftergift av återbetalningsskyldigheten avavskrivningslån avseende två av fartygen , Mercario och Coppelia. Överförande av Kihlinvestgruppens andelar i nyb 450och 451 på /81. Överförande på av kapitaltillskottuppgående till hälften av Kihiinvest AB:s rörelsevinst före avskrivningar förår 1981 mot omedelbar eftergift av återbetalningsskyldigheten avavskrivningslån avseende ett av de under 1. angivna fartygen. KU 1980/81:25 410 NÄMNDENFÖR FARTYGSKREDITGARANTIER (FKN) Fullmäktige i har hemställt omnämndens yttrande över en uppgörelse för . Medhänvisning dll bifogade PM dllstyrker nämnden att förhandlingsuppgörelsengodkännes. Inämndens beslut har deltagit herrar , , , ,, , , , , ,och .