bet · G401NU54 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:54 över proposition 1980/81:130 i vad avser skogsindustrin jämte motioner dels proposition 1980/81:130 om industripolitikensinriktning m. m. (industridepartementet) i vad avser frågor rörandeskogsindustrin, delstre motioner som har väckts med anledning av propositionen, , dels fjorton motioner om skogsihdustrifrågor, vilkahar väckts under allmänna motionstiden. Utskottet har tidigare behandlat frågorrörande de båda skogsindu,striföretagen (NU 1980/81:46) ochNorriands (NU 1980/81:49). Propositionenbehandlas i sin huvuddel i betänkandet NU 1980/81:64. Proposition1980/81:130 Förslag I propositionen föreslås, såvitt här är i fråga,(1) att skall godkänna den inriktning av industripolitiken somföredragande statsrådet har förordat. Vissa frågor rörande skogsindustrin behandlas i ettsärskilt avsnitt i propositionen (s. 150-158). I detta uttalas att det nu finnsanledning att närmare precisera statens roll i skogsindustrinsstrukturomvandling (s. 151). Mot denna bakgrund redogörs förregeringens syn på behovet av statliga insatser inom skogsindustrin i syfte attfrämja dels regional balans, dels utbudet av virke. Vidare redovisasregeringens syn på frågorna om strukturplaner för skogsindustrin och områvaruprövningen enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385). De motioner som har väckts med anledning avproposition 1980/81:130 och behandlas i detta betänkande är följande: 1 1980/81. NU1980/81:54 2 1980/81:2021 av m.fl.(s), såvitt avser hemställan att 14. begär att regeringen framläggerförslag till handlingsprogram för skogsindustrin i enlighet med vad som anges imotionen, 15. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående ett strukturbolag för skogsindustrin, 16. begär att regeringen under våren1981 för redovisar riktlinjer för statlig medverkan i skogsindustrinsbranschutveckling i enhghet med vad som anförs i motionen, 17. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen förordas angående insatser för att främjavidareförädlingen inom sågverksindustrin, 1980/81:2076 av m.fl. (vpk), vari hemställs att begär att regeringen omgående inlederöverläggningar med om ett statligt övertagande av virkesfabriken iVaggeryd, 1980/81:2078 av m. (vpk), vari hemställs att med avslag på regeringens hemställan underpunkt 1 i proposition 1980/81:130 [i vad avser skogsindustrin] beslutar förordariktlinjer för industripolitiken i enlighet med vad som anförs i denna motionoch i motion 1980/81:806. De motioner från allmännamotionstiden som behandlas i detta betänkande är följande: 1980/81:479 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av initiativ för attsnabbt få i gång vidareförädlingsprojektet vid ASSLs anläggningar i , 1980/81:847 av (vpk),såvitt avser hemställan att 1. uttalar att utarbetandet av regeringens aviseradehelhetsplan för skogsindustrins framtid bör bedrivas med målsättningen att arbetsstyrkan ej skall minskas, 2. hos regeringen hemställer om åtgärder somförhindrar att nu beslutade och planerade nedläggningar och inskränkningar får gå i verkställighet innan har tagit ställning till regeringens aviserade helhetsplan för skogsindustrins framtid, 1980/81:851 av m.fl. (s), såvitt avser hemställan (8) att hos regeringen hemställer omsnara åtgärder för att trygga sysselsättningen vid pappersbruk, 1980/81:1031 av (), vari hemställs att som sin mening uttalar att resurser förvidareförädling av plywoodindustrins produkter prioriteras och att branschensråvaruförsörjning tryggas. NU1980/81:54 3 1980/81:1032 av (vpk), vari hemställs att begär att regeringen införriksdagen redovisar ett förslag om att förlägga ett träkemisktforskningsinstitut till Söderhamnsregionen, 1980/81:1049 av m.fl.(vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande åtgärder mot onödig blekning avpappersprodukter, 1980/81:1050 av m. (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om skyndsamtförslag till omfördelning av transportkostnader enligt vad som anförs imofionen, 1980/81:1104 av m.fl.(c), vari hemställs att hemställer att regeringen tar uppöverläggningar med förpackningsindustrin som syftar till en överenskommelse omatt papper och papp för förpackningsändamål skall vara oblekt, . 1980/81:1405 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om behov av snabba näringspolitiska insatser iVästerbottens inlandskommuner [i vad avser skogsindustrin], 1980/81:1414 av (),såvitt avser hemställan att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av 1. att /erhåller tillstånd attbygga ett LWC-pappersbruk inom , 3. att den totala massaproduktionen inom kommunskall behållas på nivån 450 000 årston, 1980/81:1468 av m.fl.(s), såvitt avser hemställan att 6. beslutarinrätta en särskild forskningsstation vid i , 7. begär attregeringen framlägger detaljerade förslag rörande den under punkten [6]förordade verksamhetens organisation, dimensionering och finansiering enligtriktlinjer som angivits i motionen, 1980/81:1787 av (vpk) och (vpk), vari hemställs att hos regeringenhemställer om en utredning som gör en samhällsekonomisk utvärdering av det imotionen anförda utvecklingsalternativet för Hammarby sulfitfabrik, 1980/81:1789 av m.fl. (vpk), vari hemställs att hemställer hos regeringen om förslagtill en statlig satsning på ett utvecklingsbolag för återvinningsteknik,förlagt till Fridafors, 1* 1980/81. NU1980/81:54 4 1980/81:1800 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hos regeringenhemställer om skyndsamt förslag till en nationell utvecklingsplan förskogsindustrin, a) att denövergripande riktlinjen för framtidens skogsindustripolitik bör vara satsningpå ökad vidareförädling av de svenska skogsprodukterna, b)attskogsindustripolitiken bör innebära en satsning på pappersindustrins utbyggnadoch på utbyggnaden av hyvlerier vid exportsågverken, c) attmassaindustrins nuvarande maximala virkesförbrukningskapacitet ej får öka, d) att målsättningen för satsningen på träkemiskforskning och utveckling bör vara att den träkemiska industrin skall förädla av det svenska industrivirket , 3. hosregeringen hemställer a) om förslag till hur den i motionen föreslagnautbyggnaden av sågverksindustrin skall geomföras, b) om förslag statlig satsning på forskning och utveckling av träkemin och på träkemiskaprodukter , c) om förslag statlig satsning på vidareförädling av rayonfibrer till kläder och andratextilier , d) om tillsättande av regionala arbetsgrupper pålänsnivå som får i uppdrag att utarbeta regionala utvecklingsplaner för skogsindustrin i enlighet med de av uttalade målsättningarna för skogsindustripolitiken, e) om att söka träffa bilaterala handelsavtal med deoljeexporterande länderna om export av bl. a. svenska skogsindustriprodukter, f) om att skyndsamt skapa ett effektivt samordningsorganför svensk export av trävaruprodukter till de oljeexporterande länderna och för marknadsföring av sådan export, g) om att i avvaktan på en av fastställdnationell utvecklingsplan för skogsindustrin förhindra nedläggningar av större arbetsplatser inom skogsindustrin och träförädlingsindustrin, h) om att i den mån nedläggningar aktualiseras innan riksdagenfastställt en nationell utvecklingsplan för skogsindustrin tillsätta utredningi enlighet med vad som anförs i motionen, med uppdrag att utvärdera de samhällsekonomiskakonsekvenserna av olika utvecklingsalternativ för den berörda arbetsplatsen, i) om förslag utifrån de utredningar enligt punkt 3 h somkan ha genomförts i samband med att beslutar om en nationellutvecklingsplan för skogsindustrin, j) om att förslag om särskilt investeringsstöd förvirkesterminaler för sortering i såg-, kok- och brännvedssortiment börutarbetas, varvid kommunerna bör ges ett stort inflytande över dessaterminaler. NU 1980/81:54 Motionernabehandlas i övrigt enligt följande: 1980/81:847 NU1980/81:43, 1980/81:44 1980/81:1405 NU1980/81:43, 1980/81:58, 1980/81:60 1980/81:1414 NU1980/81:60 1980/81:1468 NU1980/81:43, 1980/81:64 1980/81:2021 JoU1980/81:25, NU 1980/81:60 1980/81:2078 NU1980/81:64 Skogsindustrin omfattar delbranscherna massa- ochpappersindustri, sågverksindustri och skivindustri. Totalt var ca 87000 personer sysselsatta inom branschen. På många orter är ettskogsindustriföretag den helt dominerande arbetsplatsen. Större delen avskogsindustrins produktion , exporteras, och branschen är i hög grad beroendeav den internationella ekonomiska utvecklingen. Skogsindustriprodukter svararför av totala export. Utförligareuppgifterom skogsindustribranschen har redovisats av utskottet i ettbetänkande (NU 1979/80:47). De uppgifterna byggde på promemorian (DsI 1979:5) Skogsindustrins nuläge och utvecklingsmöjligheter. Förlusterunder medförde för vissa företag och företagsgrupper, specielltinom skogsägarrörelsen, en akut kris. Betydande belopp har anslagits avriksdagen i syfte att lösa likviditetsproblem och underlätta branschensstrukturomvandling. Här kan erinras om att beslöt omstatliga garantier för län till skogsindustrin inom en medelsram av 900 milj.kr. 1977/78:123, NU 1977/78:74, rskr 1977/78:360) och om ett lån tillNorrlands (Ncb) -med villkorligåterbetalningsskyldighet-av 400 milj. kr. 1977/78:180, NU 1977/78:74, rskr1977/78:360). beslöt att efterge nämnda lån till Ncbsamt att teckna aktier i detta företag och i till ettsammanlagt belopp av 1 100 milj. kr. 1978/79:150 bil. 2 mom. 12, prop.1978/79:207, NU 1978/79:61, rskr 1978/79:451). Genom sistnämnda beslut blevstaten majoritetsägare i Ncb av aktierna och minoritetsägare i av aktierna. anslog vidare 500milj. som förlagslån till domänverket. Detta lån var avsett att möjliggöramarkköp som kunde medverka till att konsolidera skogsindustriföretagensfinansiella ställning (prop. 1978/79:125 bil. 11 punkt 7, NU 1978/79:54 punkt9, rskr 1978/79:447). Ibetänkandet NU 1980/81:46 (s. 5) har utskottet redovisat statligaekonomiska åtaganden vad gäller till ett belopp av NU1980/81:54 6 sammanlagt 344 milj. kr. På förslag av utskottet harriksdagen vidare bifallit ett regeringsförslag om finansiell rekonstruktion avNcb och sålunda anslagit ytterligare 300 milj. kr. för aktieteckning i Ncb och100 milj. kr. som lån till företaget (prop. 1980/81:98, NU 1980/81:49, rskr1980/81:282). Uppgifter i anslutning till vissa motionsförslag Handlingsprogramför skogsindustrin, m. m. Svensk skogsindustri är tillövervägande delar rationell och internafionellt konkurrenskraftig, anförs imotion 1980/81:2021 (s). För att branschens konkurrenskraft även framdelesskall kunna hållas på en tillräckligt hög nivå måste tillverkningen fortlöpandeanpassas till de förändringar som sker i den internationella efterfrågan,uttalar motionärerna. De anför vidare att vidareförädlings- ochintegrationsgraden måste ökas, att anläggningarna måste moderniserasfortlöpande och att satsningar måste ske på forskning och utvecklingsarbete.Skogsindustrins utveckling kommer sålunda att ställa stora krav på företagenoch på samhället. För socialdemokraterna och de anställdas organisationer ärdet en självklarhet att denna utveckling inte helt kan få bestämmas av deenskilda företagen och ske på deras villkor, säger motionärerna och slår fastatt planeringen för framtiden måste ske i samverkan mellan samhället, företagenoch de anställda. Motionärerna återger med instämmande ett uttalande ipropositionen (s. 156) att staten bör ingripa då företagens agerande tenderaratt ge upphov till en utveckling som inte är önskvärd från samhällsekonomisksynpunkt. Den totala avsaknaden i propositionen av konstruktiva förslag om hursamhället skall delta i och påverka skogsindustrins utveckling visar emellertid,anför de, klart och tydligt att regeringens tal om samhällsekonomiskaöverväganden är tomma ord. Motionärernas slutsats är att bör begäraatt regeringen ornedelbart tar initiativ till en "ramplanering" försvensk skogsindustri. Planeringsarbetet, som bör göras tillsammans medföretagen och de anställdas organisationer, bör enligt motionärerna resultera iett förslag till "handlingsprogram" för skogsindustrin och redovisasför . En första redovisning bör ske , varvid den dock fårbegränsas fill frågan hur det långsiktiga planeringsarbetet skall organiserasoch genomföras samt hur den planerade utvecklingen skall initieras och styras.Frågor som därvid bör beaktas är enligt motionärerna behovet av ett system förfortlöpande information rörande bl. a. marknadsutvecklingen, planeradestrukturförändringar, lönsamhet och kapitalbehov samt råvaruförsörjningen. Som grund för arbetet med ett handlingsprogram anförmotionärerna i huvudsak följande. Det måste ske en ökad samordning ochsamverkan rörande de stora, övergripande besluten, t. ex. i vad avsernedläggningar, NU1980/81:54 7 kapacitetsinskränkningar, kapacitetshöjande investeringaroch förändringar i produktionsinriktningen. Någon detaljplanering är detsålunda inte fråga om. Sådana statliga åtgärder som diskuteras i proposition1980/81:130 (s. 156) - att staten skulle utarbeta detaljerade planer förbranschens utveckhng och sedan genomdriva dessa - saknar helt aktualitet. Enstatlig detaljplanering av det slaget är olämplig, eftersom det är blandföretagen och deras anställda som det finns kunskaper om marknadsutveckling,konkurrensförhållanden, produktionsteknik etc. 1 motion 1980/81:1800 föreslårvänsterpartiet kommunisterna att skall begära att regeringenskyndsamt lägger fram ett förslag till en "nationell utvecklingsplan"för skogsindustrin. Mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan olika regionerär det enligt motionärerna viktigt att en sådan nationell plan delas upp i ettantal regionala utvecklingsplaner. behandling i , m. m. För att skaffa underlag förstatsmakternas bedömningar av skogsindustrins . framtida utveckling påbörjademan ett omfattande utredningsarbete inomindustridepartementet. Under de närmast följande åren avslog vidflera fillfällen mofioner med förslag om att regeringen skulle uppmanas läggafram "handlingsprogram" eller liknande för skogsindustrin. Resultatet av industridepartementets utredningsarbeteredovisades i promemorian (Ds 11979:5) Skogsindustrin - nuläge ochutvecklingsmöjligheter. I promemorian anges (s. 38) att denna syftar till att redovisanuläge och utvecklingsmöjligheter för olika delar av svensk skogsindustri. Degrundläggande problem som branschen har att möta analyseras.På vissa områden anges möjliga lösningar och förslag till handlingslinjer.Rapporten innehåller, sägs det vidare, inte någon övergripande plan ellerstrukturplan. Det redovisade materialet är avsett att utgöra underlag vidbeslut som berör skogsindustrins framtid inom företag, organisationer ochoffentliga myndigheter. I en socialdemokratisk parfimotion krävdes attett samlat handlingsprogram skulle föreläggas riksdagen.Näringsutskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till uttalanden som hadegjorts av regeringen i proposition 1978/79:207 om förvärv av aktier i och . Utskottet anförde bl.a. följande: Av propositionen framgår att detarbete som har påbörjats på att söka finna strukturlösningar över ägargränsernainom skogsindustrin skall fortsätta. Industriministern uttalar att regeringenkommer att aktivt delta i detta 1** 1980/81. NU1980/81:54 8 arbete genom bl. a. den särskilda förhandlingsgrupp somhar tillkallats för detta ändamål. Underlag för en bedömning av möjligautvecklingsalternativ inom skogsindustrin föreligger i den ovan nämndautredningen om skogsindustrins utveckling och remissinstansernas yttranden. Häremot reserverade sig detsocialdemokratiska partiets företrädare i utskottet. besvarade industriminister eninterpellation (1979/80:62) av (). Denne hade frågat bl. a. omregeringen var beredd att ta initiativ till en ramplanering för den framtidastrukturomvandlingen inom skogsindustrin där statens och de enskildaskogsägarnas intressen, som gemensamma företagsägare, skulle tas till vara. Isitt svar på denna fråga anförde industriministern bl. a. följande (RD1979/80:55 s. 177): Den svenska skogsindustrin måsteäven fortsättningsvis genomgå en successiv omstrukturering. En sådan processinnebär ofrånkomligt tillväxt inom vissa delar av branschen och för vissaföretag och tillbakagång för andra. Detta är helt nödvändigt för attskogsindustrin skall kunna upprätthålla och stärka den internationellakonkurrenskraft som är avgörande för branschens långsiktiga överlevnad. Vidaremåste skogsindustrins fortsatta utveckling inriktas på ökad vidareförädlingmedan de direkt råvarukrävande delarna av branschen inte kan tillåtas expanderatotalt sett. Vad gäller de nedläggningar inom skogsindustrin som undersenare tid har aktualiserats är det min principiella uppfattning attproduktionsenheter som inte kan bedömas som långsiktigt livskraftiga måste tasur drift. Företagens resurser måste i stället inriktas på enheter som ärlönsamma och utvecklingsbara. Ett sådant synsätt måste vara vägledande ävenför framtiden. Vad gäller NCB och , där staten och skogsägarnaär gemensamma ägare, måste självfallet samma principiella synsätt gälla. har genom beslut anvisats ekonomiska ramar för destrukturåtgärder som skall leda till en godtagbar lönsamhet. Vad gäller den expansiva delen i strukturomvandlingen,dvs. utbyggnader, har regeringen redan nu möjlighet att dels medregionalpolitiska medel, dels inom ramen för 136 a § byggnadslagen påverkaskogsindustrins utbyggnad. Som jag har framhållit i andra sammanhang kan detemellertid finnas skäl att närmare överväga de framtida formerna förstatsmakternas medverkan i denna utvecklingsprocess. Detta gäller inte minst destörre utbyggnader som kommer . F. n. arbetar vi med dessa frågor inomindustridepartementet. I detta arbete ingår som en naturlig del överläggningarmed företrädare för såväl branschen som de fackliga organisationerna. I flera motioner våren 1980föreslogs att ett handlingsprogram skulle upprättas för massa- ochpappersindustrin och sågverksindustrin med riktlinjer för statens medverkan ibranschutvecklingen. avstyrkte mofionerna och uttalade bl. a.följande (NU 1979/80:47 s. NU1980/81:54 9 Det är uppenbart att skogsindustrinnu står inför en besvärlig omställningsperiod. En omstrukturering av branschenär påkallad för att skogsindustrin skall kunna upprätthålla och stärka sinkonkurrenskraft internationellt. Att så kan ske är nödvändigt om branschensförmåga att överleva på lång sikt skall kunna tryggas. En konsekvens kan därvidbli att sådana produktionsenheter som inte bedöms vara livskraftiga successivtmåste avvecklas. Utskottet vill emellertid understryka attomställningsprocessen inte bör uppfattas negativt. Den innebär att man syftarframåt och inriktar 'produktionen på lönsamma och utvecklingsbara områden. Ökadvidareförädling av skogsråvaran är ett viktigt inslag. Av redogörelsen i det föregående (s. 21) framgår att fleraskogsindustriföretag har planer på en utbyggnad av vissa anläggningar. De råvarukrävandedelarna av branschen kan emellertid inte tillåtas att expandera totalt sett.För att tillgängliga resurser skall användas optimalt bör förändringar inombranschen naturligen komma till stånd i nära samarbete mellan företagen, defackliga organisationerna och samhället. Ett sådant samarbete pågår också inomdet särskilda branschråd för skogsindustrin som är knutet fillindustridepartementet. Mot bakgrund av industriministerns refereradeinterpellationssvar konstaterar utskottet att frågor som rör skogsindustrinsutveckling noga följs inom . Utskottet delar industriministernsuppfattning att det kan finnas skäl att närmare överväga formerna förstatsmakternas roll i branschens strukturförändring. Ett övergripandehandlingsprogram av det slag som motionärerna förespråkar synes dock inte varapåkallat. I en socialdemokratisk reservationstöddes däremot tanken på en handlingsplan. Reservanterna anförde bl. a.följande (NU 1979/80:47 S.45): En positiv utveckling inomskogsindustrin torde inte kunna säkras utan en fortsatt strukturomvandling avbranschen. Förändringarna måste syfta till att åstadkomma en långsiktig balansmellan råvarutillgång och industrikapacitet och ett bättre utnyttjande avskogsråvaran. Förädlingsgraden i skogsindustrin måste höjas. Detta kommer attkräva betydande insatser av kapital. En omställning enligt dessa riktlinjer kani vissa fall komma att medföra svårigheter för de anställda liksom för berördaorter och regioner. Men det är viktigt att påpeka att en strukturomvandlingockså - och kanske framför allt -måste betyda utveckling och satsningar påframtiden. Det är därför viktigt att samhället, de anställda och företagengemensamt planerar för den framtida utvecklingen. Regeringens åtgärder för skogsindustrin har i huvudsakvarit av kortsiktig natur. En samordnad planering av åtgärderna saknas.Branschens problem -inte minst de långsiktiga - är nu sådana att ettnäringspolitiskt program för skogsindustrin måste utformas. Dettainnebär inte en detaljplanering för de enskilda företagen. Däremot bör en ökadsamordning och samverkan rörande de övergripande besluten komma till stånd.Detta handlingsprogram kommer naturligen även att omfatta sågverksindustrin.Resultatet av industriverkets utredning av denna branschs framtida omställningoch fortsatta utveckling kommer naturligen att ingå som en viktig del iutformningen av programmet för denna industri. beslöt enligt utskottets förslag. NU1980/81:54 10 I motion 1980/81:2021 (s) anförsatt det även kommer att krävas finansiella resurser från samhälletssida för att trygga en positiv utveckling inom skogsindustrin. Motionärernaerinrar om att socialdemokraterna har föreslagitatt statsmakternas deltagande i branschutvecklingen skall ske genom ettstatligt strukturbolag. Enligt motionärerna bör nu uttala att ettsådant bolag bör utgöra ett väsentligt inslag i det förslag till statlig medverkani skogsindustrins strukturutveckling som regeringen bör lägga fram. (NU 1978/79:61)behandlade förslag i tre motioner om inrättande av ettstrukturbolag. Motionerna var väckta av företrädare för resp. detsocialdemokratiska partiet och . Gemensamt för de tre motionernavar uppfattningen att det fanns behov av ett strukturbolag för att förvaltastatens aktier i och samt för att följa upp de statligainsatserna i dessa företag. Däremot förelåg det stora skillnader mellanmotionerna i fråga om strukturbolagets uppgifter. Inrättande av ett strukturbolag såsom förvaltningsorgandirekt under regeringen tillstyrktes av utskottet, vars ställningstagandedikterades av de socialdemokratiska ledamöterna, och i en reservation avcenterpartiets representanter. Enligt utskottsmajoriteten skulle en primäruppgift för bolaget vara att utarbeta en strukturplan. Centerpartietsuppfattning var att bolaget skulle förvalta statens aktier i kooperativaföretag oavsett branschinriktning och att det inte skulle spela någon aktivroll i utformningen av statens insatser på det skogsindustriella området.Riksdagen beslöt i enlighet med en reservation av moderata samlingspartiets ochfolkpartiets representanter att avvisa förslagen om strukturbolag. På förslag av näringsutskottetavvisade ett socialdemokratiskt motionsyrkande ominrättande av ett strukturbolag. Utskottet (NU 1979/80:47 s. 40) anförde attdet kunde finnas skäl att närmare överväga formerna för statsmakternas roll iolika branschers förändring. Inrättande av ett strukturbolag enligtmotionärernas förslag skulle, sade utskottet, medföra att staten pä ettgenomgripande sätt skulle styra branschens utveckling, något som utskottet inteansåg vara motiverat. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet underströk ien reservation (NU 1979/80:47 s. 46 f.) att det föreslagna strukturbolagetskulle kunna spela en viktig roll genom att kanalisera fillgängliga resursertill de delar av skogsindustribranschen som är framtidsinriktade och expansiva. NU1980/81:54 11 Skogsindustrin - massa- ochpappersindustri, sågverksindustri och skivindustri ~ är starkt exportinriktad.I motsats till många andra branscher med stor export innehåller skogsindustrinsprodukter en mycket liten andel av importerade insatsvaror.