bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — Däremot kan handelsbolagsformen som komplementlill enskild firma vara en ändamålsenlig företagsform för småförelag. Gränsenför rätten atl använda handelsbolagsformen bör dras vid 25 anställda i enlighetmed bestämmelserna i . Motionärerna yrkar (yrkande 3) alt delsfattar principbeslut om aktiebolaget som obligatorisk form förnäringsverksam-hel med minst 25 anställda dels hos regeringen hemställer omutredning av frågan om ev. undantag, t. ex. beträffande vissa konsortier, delsom vilken övergångslid som kan behövas för reformen. Utskottetkonstaterar till en början atl etl beslut om aktiebolaget som obligatorisk formför större näringsverksamhet skulle innebära att sådan verksamhet inle längreskulle få bedrivas av - förutom de av motionärerna angivna enskildanäringsidkarna och handelsbolagen andra associationer, t. ex. ekonomiskaföreningar, stiftelser, ideella föreningar, ömsesidiga försäkringsbolag,parirederier. När del gäller några av dessa, såsom ekonomiska föreningar ochömsesidiga försäkringsbolag, finns del över huvud taget inte någon anledningatl inskränka deras användningsområde, och beträffande övriga omnämndajuridiska personer saknas helt underlag för ell ställningstagande lill fråganhuruvida deras rätt alt bedriva näringsverksamhet i större skala börbegränsas. Redan på nu angivna skäl finner sig utskottet böra avstyrka bifalltill molionsyrkandet. Beträffandehandelsbolaget vill utskottet tillägga alt del av bolagskommitléns betänkandeframgår all handelsbolaget endast i ringa utsträckning används som företagsformför verksamhet i större skala. Detta torde ha sin grund i atl det som regelligger i delägarnas intresse alt välja en företagsform med begränsatpersonligt ansvar när del gäller sådan verksamhet. Som lagrådet framhåller ärhandelsbolagsformen nämligen ändamålsenlig för småföretag medan den däremotbåde med avseende på borgenärsskyddet och i arbelsrätlsligl hänseende ärmindre lämpad för näringsverksamhet i större skala. Utskottet noterar attdepartementschefen i samband med alt han framhåller all frågan om införande avstyrelse i större handelsbolag bör bli föremål för fortsatt beredning (se ovans. 16) även anför atl vid denna beredning också lämpligheten av all kunna drivamyckel stora förelag som handelsbolag bör prövas. Något uttalande ifrågan är med hänsyn härtill inte erforderligt. LU1980/81:4 19 Som utskottet inledningsvis antytthar proposition 143 varit förmäl för en ingående och långvarig behandling iutskottet. Utskottets betänkande kommer inle all kunna behandlas av riksdagenförrän , vilket innebär all den nya lagstiftningen kankomma ut i försl mot . Med hänsynhärtill bör ikraftlrädandelidpunklen senareläggas. Utskottet föreslår alt lagenom handelsbolag och enkla bolag skall träda i kraft den . När delgäller den i punkt 4 i övergångsbestämmelserna intagna regeln all frågahuruvida handelsbolag eller enkla bolag föreligger skall intill utgången av år1985 bedömas enligl äldre lag anser utskottet alt del inle finns skäl allförskjuta övergångstiden. Även en övergångstid på fyra och ell halvt år fåranses ge tillräckligt utrymme för de enkla bolag, som enligl den nyagränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag blir handelsbolag, allvidta erforderiiga åtgärder. 1 övrigtföranleder lagförslaget inga uttalanden från utskottets sida. Årsredovisning, revision och koncernredovisning Lagregler om årsredovisning ochrevision finns i gällande rätt för aktiebolag och ekonomiska föreningar mensaknas beträffande handelsbolag, ideella föreningar och enskilda näringsidkare.För banker och föräkrings-bolag, understödsföreningar, hypoteksinslilul samlvissa stiftelser finns särskilda bestämmelser i dessa hänseenden. Bestämmelserom koncernredovisning återfinns f n. bara i aktiebolagslagen (ABL) och i lagenom försäkringsrörelse och avser fall där moderföretaget är etl aktiebolag respektiveett försäkringsbolag. På grundval av bolagskommitléns belänkande Nyabolagsregler m. m. läggs i propositionen fram förslag till lag omårsredovisning m.m. i vissa företag. Lagen skall i princip tillämpas på sådananäringsidkare som är skyldiga atl upprätta årsbokslut enligl bokföringslagen(1976: 125). Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är dockuttryckligen undantagna från lagens tillämpningsområde, som därmed i huvudsakkommer all omfatta handelsbolag och enskilda näringsidkare samt rörelsedrivandeideella föreningar. Lagen innehåller regler om bl.a. årsredovisning, revisionoch koncernredovisning. Bestämmelserna är uppbyggda efter möns-ler av ABL:sregler i motsvarande hänseenden. Under remissbehandlingen av bolagskommitléns förslagställde sig några remissinstanser, däribland bokföringsnämnden ochkommerskollegium, tveksamma lill eller avvisade lösningen med en särskild lagom årsredovisning m. m. för handelsbolag och andra näringsidkare än aktiebolagoch ekonomiska föreningar. (Kommilléförslagel omfattade även stiftelser.) Ettallernaliv skulle enligl bokföringsnämnden kunna vara atl bokföringsla- LU1980/81:4 20 gens bestämmelser om årsbokslut kompletteras med ABL:sregler om årsredovisning. Dessa regler skulle då i tillämpliga delar gälla föralla dem som enligl bokföringslagen blir skyldiga alt avge årsredovisning ochkoncernredovisning. Bestämmelser om revision i företag för vilka särskildassociationsrältslig lagstiftning saknas skulle kunna las in i en särskild lag.Kommerskollegium ansåg för sin del all regler om årsredovisning och revisionborde införas i den nya handelsbolagslagen och att sådana bestämmelser heltkunde undvaras när det gäller andra näringsidkare än aktiebolag, ekonomiskaföreningar, handelsbolag och stiftelser. Som utskottet redan i avsnittet Allmänna övervägandenframhållit talar starka skäl för alt skyldigheten all avge årsredovisningutvidgas lill atl avse även andra näringsidkare än aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Utskollel tillstyrker därför alt årsredovisningsskyldighetenutvidgas. Vad härefter gäller den laglekniska lösningen kan utskottet i och försig instämma i atl det skulle ligga ett visst värde i all ha en samordnad ochför alla förelag - oavsett associationsform - gemensam lagstiftning röranderedovisning och revision, l.ex. En sådan lagregleringskulle bidra lill att göra regelsystemet rörande redovisning och revision meraöverskådligt. Icke desto mindre förordar utskottet atl den i propositionenföreslagna lösningen väljs. Enligl utskottets mening vore det nämligen fögameningsfullt atl ur ABL bryta ut reglerna om års- och koncernredovisning samlrevision i fråga om aktiebolagen, för alt i sak oförändrade överföra dem annan ny lag. Även praktiska skäl talar för att den tillämpadelagstiftningstekniken inte överges. Utskottet vill i detta sammanhang erinraom alt också lagen om ekonomiska föreningar innehåller regler om årsredovisningoch revision saml om atl i proposition 144 föreslås alt dessa regler ändrasefter mönster av ABL. Utskollel godtar alltså den föreslagna lösningen liksomförslaget all den nya lagen skall gälla inte bara handelsbolag utan ocksåenskilda näringsidkare och rörelsedrivande ideella föreningar. Med hänsyn tillatt sliflel-seulredningen i sitt arbete bl. a. överväger frågan omårsredovisningsskyldighet för stiftelser delar utskollel departementschefensuppfattning atl stiftelser bör undantas från lagens tillämpningsområde. 1 det följande behandlar utskottet de frågor angåendelagförslaget som aktualiserats motionsvägen. Med årsbokslut avses enbokföringsskyldigs officiella men inle offentliga redovisning och medårsredovisning hans offentliga redovisning. I fråga om aktiebolag består årsredovisningen avbalansräkning, resultaträkning och förvaltningsberättelse. Dessaredovisningshandlingar skall fastställas på bolagsstämma och blir därefteroffentligt tillgängliga genom all sändas in lill patent- och registreringsverket. Bokföringslagen (BFL) innehåller utföriiga bestämmelser omårsbokslut (11-21 S§). Skyldigheten alt uppgöra årsbokslut är knuten lillbokförings- LU 1980/81:4 21 skyldigheten.Bokföringsskyldiga är alla näringsidkare saml aktiebolag, handelsbolag ochekonomiska föreningar, även om bolaget eller föreningen inte utövarnäringsverksamhet. Bestämmelserna om årsbokslut, som gäller i fråga om allabokföringspliktiga rörelser oavsett vilken juridisk form rörelsen drivs i,behöver dock inle tillämpas av en enskild näringsidkare, om den årligabrultoomsältningssumman i rörelsen normalt understiger 20 basbelopp (I § Qärdestycket BFL). Därutöver finns kompletterande bestämmelser om årsbokslut påolika håll inom den associationsrättsliga lagstiftningen. 1propositionen förslås alt, som ovan berörts, den som har att upprättaårsbokslut enligl BFL även skall bli skyldig atl upprätta årsredovisning. Sådanskyldighet skall dock enligl 2 kap. I § i årsredovisningslagen föreliggaendast om antalet anställda hos förelaget under räkenskapsåret i medeltal harvarit minst 10. Är ett företag moderföretag i en koncern gällerårsredovisningsskyldighet, om antalet anställda i koncernen uppgått lill minst10. Oavsett antalet anställda skall årsredovisningsskyldighel inträda närtillgångarnas nettovärde i rörelsen överstiger I 000 gånger basbeloppet, ellerfn. ca 16 milj. kr. Förslageni propositionen i denna del bygger som tidigare berörts i allt väsentligt påbolagskommitténs betänkande. Kommittén var dock inle enig på denna punkt. Enminoritet inom kommittén förordade all årsredovis-ningsskyldighelen skulleomfatta alla som skall upprätta årsbokslut. Imotion 2025 (s) (yrkande I delvis) föreslås all alla som enligl bokföringslagenär skyldiga atl göra upp årsbokslut skall upprätta årsredovisning.Motionärerna framhåller all del är obestridligt att möjligheterna lill insyn iföretagen för anställda, kreditgivare, kunder, statliga och kommunalamyndigheter, den ekonomiska forskningen och massmedia är minst likabetydelsefulla i myckel små som i större förelag. Motionärerna anser inle altbehovet av insynsmöjligheter minskal genom medbestämmandelagen. Enförutsättning för all medbestämmandelagens regler skall gälla är nämligen attarbetsgivaren slutit kollektivavtal med en arbetstagarorganisation. Dennaförutsättning brister emellertid ofta i fråga om de små förelagen. Det ärenligl motionärernas mening därför egentligen mera motiverat med offentligårsredovisning i de små förelagen än i de stora. Motionärerna menar atlkommitléminoriletens uppfattning har fått ell starkt slöd underremissbehandlingen av bolagskommitléns belänkande och atl de argument molminoritetens ståndpunkt som anförs i propositionen inle är bärkraftiga. Arbelsmarknadsulskottethar i sitt yttrande lill lagutskottet förklarat sig inte vara berett atl gålängre än vad som föreslås i propositionen när del gäller vilken krets avförelag som skall vara skyldiga all avge offentlig årsredovisning. Enliglarbetsmarknadsutskotlels mening kan det dock finnas anledning alt åter la uppfrågor av del slag som aktualiserats i motion 2025 sedan erfarenheter vunnitsav den nya lagstiftningen. LU 1980/81:4 22 erinrar om atl delade meningar råddebland remissinstanserna när det gäller frågan om kretsenårsredovisningsskyldiga. Vissa remissinstanser, däribland FAR och Svenskarevisorssamfundet, ansåg att den nedre gränsen för skyldighet att upprättaårsredovisning borde sättas högre än vad kommittén föreslagit (10 anställda ).Etl antal instanser, bland dem riksåklagaren, statens industriverk, LO och TCO,delade kommitté-minoritetens uppfattning all årsredovisningsskyldighet bordegälla alla som enligt bokföringslagen har atl upprätta årsbokslut. mening gör sig i princip de skäl som talar för införandet av enårsredovisningsskyldighel gällande också vid bedömningen av vilka förelag somskall omfattas av den nya lagen. Detta gäller inle minst hänsynen till deanställdas intressen. Som anförs i propositionen torde förutsättningarna förinsyn enligl MBL oftare brista i fråga om mindre än om större företag. Vidbestämningen av kretsen årsredovisningsskyldiga måste emellertid även andraomständigheter beaktas. Som departementschefen framhåller är det angeläget atlrestrikfivitet iakttas då del gäller atl ålägga förelagarna utökaduppgifisskyldighel. Vidare måste beaktas alt del från allmän synpunkt framstårsom mer angeläget all större förelag avger årsredovisning än all mindre förelaggör det. Flärtill kommer att det inte torde finnas tillräckligt många utbildaderevisorer för atl alla årsredovisningar skall kunna granskas, omårsredovisningsskyldighelen knyts lill skyldigheten alt upprätta årsbokslut. Iavsaknad av en sakkunnig revision torde årsredovisningens värde avlaväsentligt. Utskottet vill också peka på all regler om årsredovisning i förelagmed personligt ansvariga delägare är en nyhet i svensk rätt och alt någramotsvarande regler i stort sett inte finns i andra europeiska länder. Den nyalagen får därför som departementschefen framhåller i viss mån karaktären av enförsöksverksamhet. Delanförda leder utskollel lill den uppfattningen alt en begränsning av kretsenårsredovisningsskyldiga bör ske. Enligt utskottets mening innebär förslaget ipropositionen en rimlig avvägning mellan de olika intressen som gör siggällande. Utskollel tillstyrker därför propositionen i aktuell del ochavstyrker motion 2025 i motsvarande del. 1förslaget lill årsredovisningslag finns också föreskrifter om offemlig-görandeav årsredovisningen. Bestämmelserna härom har lagils in i 2 kap. 2-4 §§. Enligl2 § fjärde stycket skall årsredovisningen senast efterräkenskapsårels utgång hållas tillgänglig hos den redovisningsskyldige förenvar som vill ha kännedom om den. Om ell företag inle villfar en begäran omutlämnande av årsredovisningen är enligl huvudregeln i 4 § intressentenhänvisad till atl begära ell föreläggande av . Föreläggande skallutfärdas av när någon begär del. 1 större företag skall enligt 3§ avskrift av årsredovisningen sändas in till ulan anfordran. I motion 2025 riktaskritik också mol propositionen i denna del. LU 1980/81:4 23 närernaanser atl den som är skyldig atl upprätta årsredovisning ocksä bör åläggas atldireki tillhandahålla den på begäran av vem som än frågar efter den. Endast omen begäran inte eflerkoms bör den som efterfrågar redovisningen vara hänvisadalt gå vägen via . Utskottetdelar uppfattningen att en årsredovisning bör vara lätt tillgänglig för varoch en som vill la del av densamma. Som framgår av den ovan lämnaderedogörelsen innebär regeln i 2 § fjärde stycket, vilken tillkommit påinitiativ av lagrådet, också alt ett företag som skall upprätta årsredovisningär skyldigt atl tillhandahålla redovisningen åt var och en som kommer ochfrågar efter den. Motionärernas önskemål tillgodoses således helt genom denföreslagna ordningen. Någon åtgärd med anledning av motionen erfordras därförinte. Utskollel tillstyrker förslaget i propositionen. Som tidigare berörts innehållerårsredovisningslagen regler om redovisning i koncerner m.m. Även i deltaavseende innebär lagen en nyhet. Lagens koncernbegrepp definieras i I kap. I §.Enligt lagrummet uppkommer ell moder/dotterbolagsförhållande om ellhandelsbolag äger sä många aktier eller andelar i en svensk eller utländskjuridisk person atl del har mer än hälften av rösterna för samtliga aktiereller andelar. Detsamma gäller om ett handelsbolag i annat fall genom avtaleller på grund av aktie-eller andelsinnehav ensamt har ett bestämmandeinflytande över en juridisk person och en betydande andel i resultatet av dessverksamhet. Moder- och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.Bestämmelserna gäller även i fråga om enskilda näringsidkar-e och andrajuridiska personer än handelsbolag, aktiebolag, ekonomiska föreningar ellerstiftelser. En rörelseidkande ideell förening kan således vara atl anse sommodert"örelag i en koncern enligt ärsredovisningslagen. En förutsättningför att ett koncernförhållande skall anses föreligga i de angivna fallen äralt den enskilde näringsidkaren respektive den juridiska personen är skyldigalt upprälla årsbokslut enligt bokföringslagen. Denföreslagna koncerndefinilionen har utformats efter mönster av koncernbegreppeti ABL. 1 etl senare avsnitt kommer utskottet all behandla frågan om vilkenomfattning koncernbegreppet lämpligen bör ha både när del gäller ABL ochårsredovisningslagen. Utskottet tillstyrker emellertid redan nu altkoncernregler förs in i årsredovisningslagen. Enliglproposifionen skall ell modersbolag i en koncern avge såväl årsredovisning som koncernredovisningom koncernen har minst 10 anställda. Koncernredovisningen omfattarkonceinresullat och koncernbalansräkning. En avskrift av redovisningen skallsenast efter utgången av moderföretagets räkenskapsår sändas intill . Ärsredovisningslagens koncernredovisningsregleröverensstämmer i princip med motsvarande regler i ABL. LU1980/81:4 24 1 motion 2025 (s) (yrkande 1delvis) föreslås att skyldigheten alt avge koncernredovisning knyts tillskyldigheten all upprälla årsbokslut och att del alltså inte bör ställas uppnågot krav på visst antal anställda. Motionärerna framhåller all en koncernsverksamhet kan vara omfattande och betydande även med ett färre antal anställdaän tio. Det skulle enligt motionärerna vara otillfredsställande frän deanställdas och samhällets synpunkt om dessa koncerner undantogs frånskyldigheten att avge koncernredovisning, särskilt som möjligheterna tillinsyn ofta kan antas vara mer begränsade i de mindre koncernerna än i destörre. Som motionärerna framhåller är- det naturligtvis tänkbartatt en koncern med färre anställda än tio kan ha en omfattande verksamhet elleräga betydande tillgångar. Enligt utskottets mening kan dock antalet sådanakoncerner inte vara eller bli särskilt stort. Av i propositionen redovisadeuppgifter (s. 67) framgår all skulle av I 524 registrerade koncernerendast sex ha haft etl handelsbolag som moderförelag. Utskottet vill också pekapä atl när del gäller koncerner med betydande tillgångar men få anställdaföreslås i propositionen särskilda insyns- och kontrollmöjligheter. Sålunda äretl moderförelag i en koncern skyldigt atl upprälla årsredovisning även omantalet anställda i moderföretaget understiger tio. Vidare skall i bl. a.förelag som är moderföretag i en koncern minst en revisor vara auktoriserad, omnettovärdet av koncernföretagens tillgångar överstiger etl gränsvärde sommotsvarar I 000 gånger basbeloppet, och delta även om antalet anställdaunderstiger tio. Till del anförda vill utskottet lägga alt del uppenbariigenligger ett värde i alt samma gräns gäller för skyldigheten alt avgekoncernredovisning som för årsredovisningsskyldigheten. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionen i aktuell del och avstyrker bifall tillmotion 2025 i motsvarande del. Utskottet lar härefter upp frågan om s. k. sidoordnadekoncerner. Om en fysisk eller juridisk person som inle är skyldig alt upprättaårsbokslut enligt bokföringslagen har ett bestämmande inflytande över två ellerflera bokföringsskyldiga juridiska personer bildar dessa juridiska personer enligtterminologin i propositionen en s. k. sidoordnad koncern. Bolagskommilténförordade betänkande alt regler om koncernredovisning skulle införasäven för dessa koncerners del. Förslaget mötte kritik under remissbehandlingbl. a. frän bokföringsnämndens och revisorsorganisa-lionernas sida. saknade de sidoordnade koncernerna den koncernstruktur som varerforderlig för att gängse regler för upprättande av koncernresullal- ochkoncernbalansräkningar skulle kunnat tillämpas. 1 propositionen anförs atl delvisserligen är önskvärt med ökad insyn i de sidoordnade koncernerna, men attdet f n. saknas förutsättningar för en lagstiftning om koncernredovisning isidoordnade koncerner. Tanken all inle nu lagstifta om koncernredovisning isidoordnade koncerner vinner stöd i motion 2025 (s). Motionärerna anser dockatt man inte helt bör släppa frågan. De framhåller atl det i sidoordnadekoncerner finns LU1980/81:4 25 samma risk för manipulationer med företagens ekonomiskaställning och rörelseresultat som i de egentliga koncernerna. Informationen omde sidoordnade koncernerna måste därför öka. Frågan bör enligt motionärernautredas vidare. De önskar ell tillkännagivande från sida av dennainnebörd (yrkande 5 b). Utskottet kan i och för sig dela motionärernas uppfattningom att informationen från och om de sidoordnade koncernerna kan behöva förbättras.Som bokföringsnämnden anfört i sitt remissvar torde dock denna lyp avföretagskonstellation inte lämpa sig för koncernredovisning i vederlagenmening. Informations- och insynsbehovet får tillgodoses på andra vägar. Somdepartementschefen framhåller bör exempelvis de anställdas behov av insyn i denu behandlade företagsgrupperingarna i viss utsträckning kunna tillgodoses inomramen för MBL. Utskottet avstyrker bifall lill yrkande 5 b i motion 2025. 1 tidigare avsnitt har utskottetförordat alt den nya lagen om handelsbolag och enkla bolag skall träda i kraftden . 1 konsekvens härmed bör även ikraftträdandetidpunklen förlagen om årsredovisning m. m. i vissa företag senareläggas. Ställningstagandetföranleder atl vissa övergångsbestämmelser till lagen måste jämkas. Utöver vad utskollel i detta och föregående avsnitt anförtföranleder lagförslaget inle några erinringar från utskottets sida. Ändringar i aktiebolagslagen m.m. Allmänt om 50/50-bolag Som inledningsvis berörts föreslås ipropositionen alt ABL ändras så all s. k. 50/50-bolag i fortsättningen inleskall anses som koncernförelag. Med 50/50-bolag avses en juridisk person som ägs av fränvarandra fristående företag och vars förhållande till ett vart avägareförelagen utmärks av alt det ägareförelaget endast har en negalivbestämmanderätt, dvs. en möjlighet alt utöva vetoräll i det underordnadeförelagets angelägenheter. 50/50-bolagssitualionen kan uppslå när tvä förelaghar hälften vardera av rösterna för samtliga aktier eller andelar i det ägdaföretaget och därför endast kan besluta gemensamt om dess angelägenheter. Etlannat fall är när det ena ägareförelagel har ochåterstoden är fördelat på flera händer. I sädana fall är dock del ägdaföretaget alt anse som ett 50/50-bolag endast i förhållande till del förelagsom har hälften av rösterna. Med 50/50-bolag kan vidare jämställas andra falldå en juridisk person ägs av flera från varandra frislående företag underförutsättning atl några eller alla ägareförelagen till följd av avtal endastgemensamt kan besluta om del underordnade förelagels angelägenheter. LU1980/81:4 26 Som en allmän bakgrund lillförslaget i propositionen vill utskottet inledningsvis lämna följande översikt. Enligl 1 kap. 2 § första stycket ABL föreligger ellkoncernförhållande om ett aktiebolag (moderbolaget) äger, direkt och/ellergenom dotterföretag, så många aktier eller andelar i ett annat förelag(dotterföretaget) atl moderbolaget förfogar över mer än hälften av rösterna idelta företag. Detsamma gäller om bolaget i annat fall på grund av aktie- ellerandelsinnehav eller avtal har ett bestämmande inflytande över ett annatförelag och en betydande andel av dess resultat (2 § andra stycket). Föreligger ell koncernförhållande är moderbolaget enligt II kap. 10 § skyldigt avgekoncernredovisning. Koncernbegreppet är vidare av betydelse vid tillämpningenav andra regler i ABL, bl. a. låneförbudsbesläm-melserna. Koncernbegreppet iABL har också betydelse vid tillämpningen av åtskillig annan lagstiftning bl.a.på det arbetsrällsliga området, l.ex. lagen (1974:12) om anställningsskydd,lagen (1976:351) om styrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar saml semeslerlagen (1977:480). Också aktiebolagslag fanns en definition avkoncernbegreppet, vilken i sak knappast avvek från gällande rätt. Bestämmelseni den äldre lagen synes i 50/50-bolagsfallen ha tolkats så (se LU 1977/78:8, s.19) atl moder- och dotlerbolagsförhållanden förelåg endast då en faktor, l.ex.avtal, tillkom som säkrade ell avgörande inflytande över del ägda förelaget. Iförarbetena till ABL (prop.