bet · G401SfU12 · 1980-12-31 00:00:00 — om utlandssvenskars ställning inom socialförsäkringen I motion 1979/80:1165 av GrelheLundblad (s) och () hemställs alt hos regeringen begären utredning om svenska emigranters sociala och ekonomiska rättigheter. I motion 1979/80:1184 av JörgenUllenhag m. fl. (fp) hemställs all hos regeringen begär förslag tilländring i lagen om allmän försäkring i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1979/80:1634 avAnn-Cathrine m. fl. (m) hemställs all hos regeringen begäröversyn av reglerna för ulförsäkring av missionärer ur den allmännaförsäkringen. I motion 1979/80:1638 av BoLundgren m. fl. (m) hemställs all hos regeringen begär förslag lillåtgärder för alt undvika dubbelbeskattning av socialförsäkringsavgifier ocharbetsgivaravgifter enligt vad som anförs i motionen. Ulskollel har inhämtat yttrandeöver motion 1979/80:1634 från . Gällande bestämmelser m. m. föwiö«d'renligt svensksocialförsäkringslagstiftning eller sociallagstiftning i övrigt förutsättergenomgående en anknytning till såsom medborgarskap i riket ellerbosättning här. Bosältningsbegreppet inom dessa områden bygger i huvudsak påmotsvarande begrepp inom folkbokföringen. Det innebär att en person i principanses bosatt där han tillbringar dygnsvilan. Emellertid har en särskild praxisutvecklats inom socialförsäkringslagstiftningen. I fråga om förmåner somomfattas av lagen om allmän försäkring (AFL) skall enliglriksförsäkringsverkels cirkulär 15/1975 följande regler tillämpas vid inflyttningtill . Oavsett om en person som kommit till ärkyrkobokförd eller inte skall pröva om han är bosatt ilandet. Han skall anses bosatt här om det någorlunda säkert kan antas all hanskall vistas här stadigvarande och all han sålunda fått sill egentliga hemvisthär. Han skall då ha fått bostad här, och bosättningen i del andra landet skall- med i del följande angivna undanlag - kunna sägas ha upphört. 1 1980/81. SfU1980/81:12 2 bosättningsfrågan skall främst tas hänsyn till sådanaomständigheter som ändamålet med vistelsen samt om bostad och arbetsanställningi det andra landet lämnats ulan alt avsikten varit alt han skall återvända inomen mera begränsad lidsrymd. Den inflyttades egna uppgifter kommer härvid, omdet inle finns anledning all ifrågasätta riktigheten av dem, att bli avavgörande betydelse. Om det av omständigheterna framgår, alt avsikten redan vidankomslen till varit att vistelsen här skall vara av begränsadvaraktighet, skall bosättning i riket anses föreligga om vistelsen är avseddall vara och anledningen lill uppehållet i ärförvärvsarbete eller annan därmed jämförlig orsak, t. ex. studier. Enbartsemeslervislelse eller därmed jämställd vistelse kan - även om vistelsen skullesträcka sig - inte anses innebära bosättning. Vid utflyttning från skall enligl samma cirkulärföljande tillämpas. Om inskriven försäkrad hos kyrkobokföringsmyndighetenanmäler att han bosatt sig i annat land avförs han från den svenskakyrkobokföringen. Har han i sådant fall bosatt sig i annat nordiskt land blirhan automatiskt överförd till sjukförsäkringen i det andra nordiska landet.Underrättas på annat säll om alt någon har avregislreratsfrån kyrkobokföringen skall bosätlningsfrågan utredas. Visar del sig då all denförsäkrade bosatt sig utomlands skall bosättningen anses ha upphört vid avresanfrån landet. Har kassan inle fått besked om när avresan från ägde rumskall bosättningen anses ha upphört före den lidpunkt då försäkringskassanfick besked från datacentral om avregistrering frånkyrkobokföringen. Om utredning däremot inte visar altförsäkrad, som är svensk medborgare, haft för avsikt att bosätta sig utomlands,skall han enligl rådande praxis anses bosalt i intill efteravresan härifrån. Denna ellårsregel tillämpas också på försäkrad utlänning, somvarit bosall här, och som skickas ul av svenskt företag för arbete utomlands.Annan utlänning däremot avregistreras, när han kan antas ha lämnat landet, ominle omständigheterna talar för att hans bortovaro är blott tillfällig. Vissa yrkeskategorier nämns särskilt i cirkuläret. ex. skall svensk som på grund av sjötjänst är inskriven isjömansregistret och som inle anmält utvandring, anses bosatt i . För påutrikes ort anställd svensk missionär skaW bosättningen bedömas oberoende avall vederbörande enligl 28 § folkbokföringsförordningen har rätt all kvarstå ikyrkobokföringen även under utiandsvislelsen. Lagen om allmän försäkring Alla svenska medborgare ärförsäkrade enligl AFL. Delsamma gäller här bosatta utlänningar. Fr. o. m. denmånad då den försäkrade fyller skall han också vara inskriven hos allmänförsäkringskassa. SfU 1980/81:12 3 med verkan från den tidpunkt då sådant förhållande skettatt inskrivningen skall upphöra. Alla försäkrade har i princip rätt till ersättning förutgifter för läkarvård, tandvård och sjukhusvård. Då den försäkrade inle ärbosatt i har han rätt lill sjukvårdsersältning bara om vårdbehovetuppkommer när han vistas här. Inskriven försäkrad har också rätt lill sjukpenning, somberäknas på grund av sjukpenninggrundande inkomsl. Enligl de definitioner somfinns i 3 kap. 2 § AFL kan även inkomst på grund av anställning hos utländskarbetsgivare utgöra sjukpenninggrundande inkomst av anställning. För inskrivenförsäkrad som har inkomsl av annat förvärvsarbete saknar del i principbetydelse om inkomsten härrör från eller annat land. Inkomsten kan dockvara undantagen från beskattning här och ligger då i allmänhet inle till grundför beräkning av sjukpenninggrundande inkomsl. Föräldraförsäkringen omfattar försäkrad förälder som ärinskriven hos allmän försäkringskassa. När föräldrapenning utgår för vård avbarn krävs alt barnet är bosalt här i riket. Som villkor för föräldrapenning isamband med barns födelse resp. särskild föräldrapenning gäller att föräldernvarit eller skulle varit inskriven minst närmastföre barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för denna resp. närmastföre den dag för vilken föräldrapenning skall tas ut. För rätt lillföräldrapenning över den s. k. garanlinivån fordras alt föräldern före barnels födelse eller den beräknadetidpunkten härför varit eller skulle varit försäkrad för en sjukpenning övergaranlinivån. Varje svensk medborgare som är bosatt i landet ärberättigad till folkpension. Vid bosättning utom riket är svensk medborgareberättigad till folkpension om han har rätt lill tilläggspension. Folkpensionsförmånernasstorlek graderas i förhållande till antalet förvärvsverksamma år i Sverige.Brister det i dessa förutsättningar kan den som har beviljats folkpension genomell dispensförfarande dock få möjlighet att fortsätta uppbära full folkpensionäven vid bosättning utomlands om flyttningen sker av hälsoskäl eller andrasärskilda omständigheter föreligger. Utländsk medborgare som är bosall iSverige har rätt lill folkpension i form av ålderspension om han har boll iSverige efter fyllda , varav innanpension börjar utgå. För andra folkpensionsförmåner gäller kortare kvalifikationstider. Rätt lill tilläggspension (ATP) är i och för sig inleberoende av svenskt medborgarskap eller bosättning i . Detta medför som är svensk medborgare eller som har flyttal härifrån ärberättigad erhålla tidigare inarbetad ATP. Rätt att arbeta in sådan pensiontillkommer däremot endast svensk medborgare eller här i riket bosatt utlänningsamt utlänning som, utan att vara bosatt här, arbetar på svenskt handelsfartyg.Försäkrad som bosalt sig utomlands kan i vissa fall tillgodoräknas pensionsgrundandeinkomst. Detta gäller bl. a. svenska medborgare som är utsända 1* 1980/81. SfU1980/81:12 4 av svenska bolag eller är anställda av svenska bolagsutländska dotterbolag. Förmånerna enligt lagen omarbetsskadeförsäkring (LAF) omfattar alla arbetstagare samt här bosalla egenförelagareoch uppdragstagare. Utländska arbetstagare, som tillfälligt har anställning iSverige, kan således omfattas av bestämmelserna. Huruvida bosättning skallanses föreligga eller inte skall avgöras med ledning av de i inledningenpresenterade bedömningsgrunderna. Rätt till delpension tillkommer i bosalt försäkradsom uppfyller de allmänna villkoren i lagen om delpensionsförsäkring om visslids förvärvsarbete m. m. Allmänt barnbidrag utgår lill barn som är svenskamedborgare och bosatta här. Även utländska barn har rätt fill barnbidrag ombarnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven här eller om barneteller endera av dess föräldrar vistas här . Även i frågaom barnbidrag tillämpas en schablonregel i oklara ulflyllningsfall. Regelninnebär att rätt till förmånen kvarstår efter utflyttningen. Ivissa fall kan en längre övergångslid tillämpas. Om vederbörande kommertillbaka till efter en utlandsvistelse, som har varat mer än ,kan barnbidrag betalas retroaktivt. Huruvida bidrag skall utgå i sådant fallbedöms bl. a. med ledning av om personen i fråga i beskaltningssammanhang haransetts bosatt i under bortovaron. För rätt till bidragsförskott krävs att barnet är bosatthär i riket, eller om barnet inle är svensk medborgare, all barnelsvårdnadshavare är bosalt här och vårdnadshavaren eller barnet vistas här sedanminst . En utlandsvistelse, som inte överstiger , leder enligtpraxis inte lill att bosättningen anses bruten, såvida barnet ärkyrkobokförl i . Utlandssvensk, som inte har rättlill viss förmån i , kan på grund av konvention eller överenskommelsemed annan stal vara tillförsäkrad motsvarande förmån i den staten. Nordisk konvention om social trygghet Inom gäller i princip denregeln alt medborgare från ett land vid vistelse i ett annat land behandlas påsamma säll som sistnämnda lands medborgare. Särbestämmelsergäller för vissa förmåner. Sålunda uppbär en från SfU1980/81:12 5 utsänd anställd sjukpenning från under de första12 månaderna av utlandsvistelsen. Rätt lill folkpension och därtill hörandeförmåner inom annat nordiskt land förutsätter i allmänhet vistelse i del andralandet oavbrutet innan ansökan görs. Rätt till tilläggspension i annat nordiskt land inarbetasi princip så snart den försäkrade är sysselsatt där. I fråga om ersättning vid arbetsskada skall försäkrad somsänts ul av sin arbetsgivare i bosätlningslandel uppbära förmåner från denstaten. Vissa ytterligare undantag förekommer i fråga om arbelsskadeförsäkring,bl. a. för resande personal och offentligt anställda. F. n.pågår arbelel på en ny nordisk konvention om social trygghet. Socialförsäkringskonventioner med andra stater har träffatöverenskommelser med flera stater på socialförsäk-ringslagsfiftningens' område.Arbetet härpå har intensifierats . Konventionenden mellan och om social trygghet var avseddatt bilda mönster för framlida avtal och vid ändring äv gamla avtal medutomnordiska stater. I proposifion 1975/76:51 om godkännande av konventionmellan och rörande social trygghet, m. m., anförde chefen försocialdepartementet bl. a. följande. Grundprincipen i konventionerna harvarit att medborgare i det ena landet likställs med medborgare i del andra närdet gäller rätt lill socialförsäkringsförmåner. Med denna teknik kan man lösaproblem som har sin orsak i att personer med utländskt medborgarskapsärbehandlas inom ett lands socialförsäkringslagsliflning. Däremot löser manmed likabehandlingsregler inte de problem som skapas av väntelider,kvalifikationsperioder etc, som kan finnas i lagstiftningen och som brukargälla alla oavsett nationalitet, alltså även för landets egna medborgare. För att lösa sådana problem, somalltså kan föreligga även för landets egna medborgare, fordras alt man införsammanläggningsregler, dvs. beslämmelser om rätt att i ett land räkna sigtillgodo väntetider eller kvalifikationsperioder som har fullgjorts i detandra landet. Detta har skett i den föreliggande svensk-österrikiskakonventionen. Konventionen gäller medborgare iendera staten och person som omfattas eller omfattats av lagstiftningen i sådanstat saml person som härleder sin rätt från sådan person. Enligl konventionenshuvudprincip skall förvärvsverksamma individer omfattas av lagstiftningen iden stal där han är sysselsatt (art. 7). Från denna regel föreskrivs undantagbl. a. för arbetstagare som år utsänd av sin arbetsgivare i bosätlningslandel(art. 8). Undanlaget innebär bl. a. alt den svenska lagstiftningen skall gällaunder efter utsändandet från . SfU1980/81:12 6 Frågan om en person är bosatt iSverige eller inle är av betydelse för omfattningen av hans skattskyldighet häri landet. Enligl huvudregeln anses den som här har sitt egentliga bo ochhemvist såsom bosatt här i riket. Uttrycket "bo och hemvist" innebärinle att vederbörande med nödvändighet behöver ha bostad här i landet. Dettorde vara tillräckligt om han har kvar någon mera påtaglig anknytning tillSverige, l. ex. i form av bohag eller personliga eller ekonomiska intressen ilandet. Om svensk medborgare flyttar ur riket men behållerväsentlig anknytning till behandlas han i beskaltningssammanhang som omhan är bosatt här i riket. Om vistelsen utom riket varar (den s.k. etlårsregeln) kan han enligt 54 § h) KL vara befriad från inkomslskatl pålön. Undantag från denna regel gäller dock för offentligt anställda ochanställda på svenska fartyg eller anställda på svenska, danska eller norskaluftfartyg. Den som är bosatt i beskattas här för allainkomster, antingen de har förvärvats inom eller utom landet (53 § 1 mom.första stycket a) KL, 6 § 1 mom. a) SI). Däremot är den som inle är bosatt iSverige skattskyldig bara för vissa angivna inkomster. Hit hör bl. a.pensionsförmåner på grund av tidigare anställning hos svenska staten ellersvensk kommun eller som utgår enligl pensionsförsäkring som har tagits iförsäkringsanstalt här i landet. Beskattningen enligl de internasvenska skallereglerna kan begränsas genom föreskrifler idubbelbeskallningsavial. sådant avtal kan innebära, all de avlalsslulandestaterna beträffande vissa inkomstslag delar upp beskattningsrätten sigemellan, medan man i fråga om andra inkomstslag föreskriver att den ena statenhelt skall avslå från beskattning till förmån för den andra. En genomgåendeprincip i avtalen är att inkomst av fast egendom och av rörelse beskattas i delland där egendomen finns resp. rörelsen bedrivs. I fråga om statliga löner ochpensioner är det brukligt alt de får beskallas av utbetalarstaten. Däremot fårofta, i varje fall enligt äldre svenska avtal, endast den stat där denskattskyldige är bosatt beskatta t. ex. royalty och pensioner på grund avenskild tjänst. Arbetsgivaravgifter för utomlands anställd svensk personal Socialförsäkringarna och vissaandra närliggande områden finansieras lill övervägande del genom avgifter,vilka för arbetstagarnas del erläggs av arbetsgivarna. Avgiftsskyldighet tillsjukförsäkringen, folkpensioneringen och tilläggspensioneringen regleras i 19kap. AFL medan avgiftsskyldighelen i övrigt regleras i resp. avgiftslag.Avgiftsskyldighelen för ullandsanslällda arbetstagare är beroende av såvälvilket avgifisslag det är fråga om som den utsändes bosättningsförhållanden.ATP-avgifl skall i princip alltid erläggas av svenska arbetsgivare förersättning som utgått till svenska arbetstagare som sysselsätts utomlands. Övriga avgifter erläggs endast för sådana SfU1980/81:12 7 arbetstagare som är obligatoriskt försäkrade enliglarbelsskadeförsäkringen. Detta innebär alt en utomlands sysselsattarbetstagares bosättning enligt den praxis som utvecklats inomsocialförsäkringsområdet och som redovisats ovan blir avgörande för omarbetsgivaren är skyldig att erlägga avgiften eller ej. Frågan om missionärers m. fl. rätttill socialförsäkringsförmåner har tidigare behandlats i . Isocialförsäkringsulskottets belänkande SfU 1973:38 behandlades en motion omsjukförsäkringsförmåner till u-landsarbetare och i betänkandena SfU 1974:5 och1975:1 motioner om föräldrapenning lill utlandssvenskar. Utskottet framhöll idessa betänkanden all man från svensk sida borde underlätta svenska medborgaresarbete i och så långt möjligt visa svenskarna generositet då deåtervände lill . Utskottet förordade all de aktualiserade frågorna bordebli föremål för ulredning och att denna utredning kunde ske inom ramen förhemvistsakkunnigas (Fi 1970:71) arbete eller i särskild ordning. Hemvislsakkunniga föreslog i sitt belänkande (SOU 1976:39)Hemvist bl. a. alt ett enhetligt bosällningsbegrepp (hemvist), som skulle kunnaanvändas också inom andra rättsområden, skulle införas i folkbokföringen. Bl.a. är avsikten härmed att fastare knyta socialförsäkringens bosättningsbegrepplill kyrkobokföringens. Enligt framlagt förslag fill ändring i AFL skall - omsärskilda skäl däremot inle föreligger- den som är kyrkobokförd i ansesha hemvist i riket och således vara försäkrad enligt AFL. Inskrivningen iförsäkringskassa föreslås bli bestämd av kyrkobokföringen i stället för avmantalsskrivningen. Det framhålls i betänkandet att förslaget innebär attmedborgarskapets betydelse inte blir lika starkt markerad och bundenheten ellårsregel blir mindre. Hemvislsakkunniga föreslog också alt i fidigarekyrkobokförda personer som var bosalla utomlands och uppbar lön från svenskastaten eller svensk kommun skulle registreras i ett speciellt statsregister ochdärmed belräffande sociala förmåner bli likställda med personer bosatta iSverige. De sakkunniga erinrade om all dessa personer beskattas här i riket försina inkomster från varigenom kongruens uppnås i fråga om rättigheteroch skyldigheter. Någon registrering i statsregislret av personer anställdautomlands för enskild svensk arbetsgivares räkning föreslog hemvislsakkunnigadäremot inte. Dessa personer beskallas i princip inte i för sinarbetsinkomst, och del fanns därför inte anledning knyta den angivnapersonkretsen lill svensk socialförsäkring. Man ansåg del inte heller möjligtatt inom en lagstiftning av den generella karaktär som kännetecknarsocialförsäkringen skapa särskilda regler för vissa yrkeskategorier, t. ex.missionärer. De sakkunniga pekade på de problem med dubbelförsäkring som sådanaregler kunde medföra och på alt privala försäkringar kunde vara SfU 1980/81:12 8 merändamålsenliga eftersom de kunde anpassas efter individuella behov och efter desärskilda förhållandena på platsen eller i landet i fråga. De sakkunnigaunderströk slutligen att man i bilaterala socialförsäkringsavlal har möjHghetoch bör sträva efter att införa regler om tillgodoräknande i ett land avavgifts- eller kvalifikationsperioder som förflutit i annat land. Fråganom arbetsgivares avgiflsskyldighel för arbetstagare som sysselsätts utomlandshar fidigare prövats av pensionskommittén. I betänkande SOU 1977:46,Pensionsfrågor m. m. avvisade kommittén en ändring av den gällande ordningenför avgiftsskyldigheten för utsänd personal. Vad gäller problemen med attavgifter i vissa fall skulle erläggas såväl till den svenska socialförsäkringensom fill ulsändningslandels socialförsäkring, ansåg kommittén alt dessaproblem borde lösas konventionsvägen. Remissyttrandet(motion 1979/80:1634) -avstyrker bifall fill motion1979/80:1634. Enligt verkets mening är de principer som ligger fill grund förnuvarande praxis väl grundade. En socialförsäkringsgren som sjuk- ochföräldraförsäkringen kan -med hänsyn bl. a. till det nära sambandet medarbetsmarknaden och sjuk-och hälsovårdsorganisafionen - inte utan svårighettillämpas på utländska förhållanden. Verket anser därför att tillhörighelentill dessa försäkringsformer liksom bör bygga på bosättning. Verketanser vidare att man inte inom en lagstiftning av den generella karaktär somkännetecknar socialförsäkringen bör införa speciella regler för vissayrkeskategorier. I stället bör de problem som kan uppstå i samband med attförvärvsarbetande skickas ut frän för att arbeta utomlands liksomhittills lösas konventionsvägen. Verketframhåller vidare att del , i samband med att verkels cirkuläromarbetas till kungörelse, pågår en översyn av gällandefillämp-ningsföreskrifler på området. Därvid anser verket att särskildaföreskrifter inte bör utfärdas för vissa speciella yrkeskategorier, och verketkommer inte att ta in någon motsvarighet till nuvarande bestämmelser ommissionärer i den kungörelse som skall ersätta cirkuläret 15/1975. I samtligafall bör varaktigheten av utlandsvistelsen vara avgörande för om bosättningskall anses föreligga. Härigenom torde, anför verket, den särställning sommissionär m. fl. i dessa sammanhang intagit i praxis komma att upphöra. Rätten till förmåner inomsocialförsäkringslagstifiningen och lill andra sociala förmåner grundar sig påmedborgarskap eller bosättning i . Normalt tillämpas de regler somgäller inom kyrkobokföringen för bedömningen av var en person skall ansesbosalt. En särskild praxis har emellertid utbildat sig påsocialförsäkringsområdet. Enligt denna kan en person som lämnar utanavsikt alt bosätta sig utomlands betraktas som bosalt här SfU1980/81:12 9 i riket under en övergångslid av . Förmåner somgrundar sig på bosättning kan därför åtnjutas under motsvarande lid. Vidinflyttning kan bosättning i riket anses föreligga redan från ankomsten lillSverige om det någorlunda säkert kan antas att en person skall vistas härstadigvarande eller - om vistelsen är av begränsad varaktighet - avsikten äratt den skall vara och anledningen lill vistelsen i årförvärvsarbete e. d. Försäkrade enligt lagen om allmän försäkring är svenskamedborgare och utlänningar som är bosatta här. För rätt lill sådana förmåner ilagen som sjukpenning och föräldrapenning krävs alt den försäkrade är inskriveni allmän försäkringskassa, vilket endast den som är bosatt här kan vara.Däremot är bosättningen inte avgörande för rätten till pensionsförmåner, utansådana förmåner kan utgå även till utomlands bosatta personer i förhållandetill den försäkrades poängår inom ATP. Vid inarbetande av ATP kan även inkomstav förvärvsverksamhet utomlands för bl. a. svenska arbetsgivares räkningbeaktas. Genom beslämmelser i konventioner kan utlandssvenskar, sominle har rätt lill vissa förmåner i , vara fillförsäkrade motsvarandeförmåner i bosätlningslandel. I allmänhet innehåller konventionernasärbestämmelser om förmåner för arbetstagare som sänds ul av sin arbetsgivareför att arbeta utomlands. Motionerna 1979/80:1184 av m. fl. och1979/80:1165 av Grelhe och tar från skildautgångspunkter upp frågor om rätlen till förmåner från den allmännaförsäkringen för svenska medborgare som återvänder lill efter enutlandsvistelse. och hans medmotionärer erinrar om tidigareriksdagsbehandling av frågor om socialförsäkringsförmåner till bl. a.biståndsarbetare från ideella organisationer som lämnat förtjänstgöring utomlands och om hemvistsakkunnigas utredningsarbete i dessafrågor. (En redogörelse för tidigare riksdagsbehandling och hemvislsakkunnigasförslag har lämnats ovan på s. 7). Mofionärerna konstalerar althemvistsakkunniga inte föreslagit någon förbättring för andra personer änsådana som vid utlandsvistelsen uppbär lön från stal eller kommun, medan fråganom försäkringsskydd förblir olöst för missionärer, biståndsarbetare m. fl.Motionärerna anser alt en förbättring av sådana personers möjligheter tillföräldrapenning framstår som särskilt angelägen, eftersom förlusten avföräldrapenning inte kan kompenseras genom privata försäkringar. En reform ärockså enligl motionärerna angelägen för de personer som är ullandsverksammaunder ett begränsat antal år och sålunda har en fast anknytning fill Sverige.Sådana personer betalar nämligen skall och är inskrivna i försäkringskassorsåväl före som efter sin utlandsvistelse. I motionen hemställs att riksdagenbegär förslag lill lagstiftning i ämnet. och lar upp frågan omhemvändande svenskars förmåner från den allmänna försäkringen m.m. frånutgångspunkten att förmånerna missbrukas på ett icke avsett sätt. SfU1980/81:12 10 personer som av skatte- och andra ekonomiska skäl lämnatSverige men som tillfälligt bosätter sig här vid sjukdom och sänder sina barntill skolor i eller utnyttjar pensionssystemets fördelar. Del bör,menar motionärerna, närmare övervägas om "valulautlänningar" skallvidkännas inskränkningar i rätten till olika sociala förmåner, och motionärernabegär en ulredning härom.