bet · G401SkU12 · 1980-12-31 00:00:00 — 3) uppenbar felaktighet i fråga om allmänt avdrag, vars rätta belopp framgår av debitering, eller avdrag för och andra avgifter, som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3) kommunalskattelagen (1928:370), eller motsvarande avdrag enligt 4 § 1 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt eller avdrag enligt 46 § 3 mom. kommunalskattelagen eller 4 § 2 mom. lagen om statlig inkomstskatt eller i fråga om grundavdrag eller uppenbar felaktighet till den skattskyldiges nackdel i fråga om sådana förutsättningar för skattereduktion eller särskild skattereduktion som enligt 68 § skall antecknas i skattelängd. 1) uppenbarfelräkning eller uppenbart felaktig överföring av belopp i deklaration, 2) uppenbarfelaktighet i fråga om uppgift till ledning för påförande av skogsvårdsavgifteller om fastighets taxeringsvärde eller avdrag som medges skattskyldig utansärskild utredning. 3) uppenbar felaktighet i fråga om allmänt avdrag, vars rättabelopp framgår av debitering, eller avdrag för och andra avgifter, somavses i 46 § 2 mom. första stycket 3) kommunalskattelagen (1928:370), ellermotsvarande avdrag enligt 4 § 1 mom. andra stycket lagen (1947:576) om stathginkomstskatt eller avdrag enligt 46 § 3 mom. kommunalskattelagen eller 4 § 2mom. lagen om statlig inkomstskatt eller i fråga om grundavdrag eller uppenbarfelaktighet till den skatlskyldiges nackdel i fråga om sådana förutsättningarför skattereduktion enligt 2 § 4 eller 5 mom. uppbördslagen (1953:272), 2 §lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer eller 5 § lagen(1980:000) om skattereduktion för aktieutdelning som enligt 68 § skal)antecknas i skattelängd, 4) uppenbarfelaktighet, varigenom A-inkomst enligt 9 § 3 mom. lagen om statliginkomstskatt har betecknats som B-inkomst, 5) uppenbarligenför lågt avdrag enligt 50 § 2 mom. kommunalskattelagen eller motsvarande avdragenligt lagen om statlig inkomstskatt i fall då den skattskyldiges inkomsteller, vad angår makar som båda har taxerats, de skattskyldigas inkomster helteller delvis har utgjorts av folkpension, får eller den lokala skattemyndigheten, omej särskilda skäl föranleder att länsrätten bör avgöra frågan, besluta omrättelse i denna del. SkU1980/81:12 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Föreligger felaktighet av angivnaslag får myndigheten även besluta om därav föranledd ändring av den skattskyldigeseller makens taxering i ovan angivna hänseenden. Efter utgången av mars månad året efter taxeringsåret fårrättelse enligt denna paragraf beslutas endast om anmärkning i fråga omfelaktighet av den art som denna paragraf avser har gjorts hos densom har att besluta om rättelsen. Innan rättelse beslutas skall, om det behövs, yttrandeinhämtas från taxeringsnämndens ordförande. Innebär ifrågasatt åtgärd enligtandra eller tredje stycket höjning av taxering, skall den skattskyldige beredastillfälle yttra sig innan rättelse sker, om hinder härför ej möter. Beslutas rättelse eller vägras rättelse som denskattskyldige har yrkat, skall, om detta ej är uppenbart överflödigt, beslutetinom tillställas den skattskyldige i den ordning som i 69 § 4 mom.föreskrivs i fråga om underrättelse beträffande taxeringsnämnds beslut. Talan mol beslut i fråga om rättelse enligt denna paragraffår ej föras särskilt. Talan mot taxeringen får även i den del beslutet avserföras hos länsrätten i den ordning som föreskrivs i 74, 76, 100 och 101 §§. Denna lag träder i kraft den 1januari 1981 och tillämpas första gången vid taxering. Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs att 12 § 4mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § 4 m o m .2 Sjömansskatt enligt 7 § 4m o m . Sjömansskatt enligt 7 § får genom beslut om jämkning ned- fårgenom beslut om jämkning ned sättas i den mån förutsättningarna sättasi den mån förutsättningarna för skattereduktion enligt lagen förskattereduktion enligt lagen (1978:423) om skattelättnader för (1978:423)om skattelättnader för vissa sparformer är uppfyllda. Bo- vissasparformer eller lagen sättning eller stadigvarande vistelse (1980:000)om skattereduktion för 'Lagen omtryckt 1970:933. Senaste lydelse av lagens rubrik1974:777. 2Senaste lydelse 1978:424. här iriket krävs inte för jämkning enligt delta moment. Bosättning eller stadigvarande vistelse här i riket krävs dockinte för jämkningå grund av bestämmelserna i den förstnämnda lagen. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1970:172) om begränsning av skatti vissa fall' skall ha nedan angivna lydelse. Spärrbelopp enligt 3 § jämföres med sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt, allmän kommunalskatt, landstingsmedel och egenavgifter som beräknats för den skattskyldige pä grund av taxeringen (skattebeloppet). I skattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådan skatt under beskattningsåret. Med egenavgifter förstås avgifter som avses i första stycket av anvisningarna till 41 b § kommunalskattelagen (1928:370). Är den skattskyldige berättigad Är den skattskyldige berättigad fillnedsättning av statlig inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genomskattereduktion som avses i 2 § 4 eller 5 mom. uppbördslagen (1953:272) ellersparskattereduktion enligt 2§ lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer eller genom avräkning av utländsk skatt enligt särskildaföreskrifter, skall skattebelopp enligt första stycket beräknas som om skattereduktioneller avräkning av skatt icke skett. tillnedsättning av statlig inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genomskattereduktion som avses i 2 § 4 eller 5 mom. uppbördslagen (1953:272), 2 §lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer eller 5 § lagen(1980:000) om skattereduktion för aktieutdelning eller genom avräkning avutländsk skatt enligt särskilda föreskrifter, skall skattebelopp enligt förstastycket beräknas som om skattereduktion eller avräkning av skatt inte hadeskett. Denna lag träder i kraft den 1januari 1981 och tillämpas första gången i fråga om skatt som påförs på grundav taxering. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:772. Lag omändring i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa Härigenom föreskrivs alt 2 § lagen (1978:423) om skattelättnader förvissa sparformer skall ha nedan angivna lydelse. Sparskattereduktion åtnjuts av belopp som underinkomståret har insatts på särskilt lönsparkonto och som vid årets utgånginneslår på kontot saml av belopp som under inkomståret har insatts påakliesparkonlo och som vid årets utgång motsvaras av andelar i aktiesparfondenligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder eller inneslår på kontot för inköpav sådana andelar. Sparskattereduktion åtnjuts under förutsättning altinsättningar på lönsparkonlo eller aktiesparkonto har gjorts på kontot underminst sex av inkomstårets månader. Varje insättning skall uppgå till lägst 75kronor och högst . Sparskattereduktion får inte beräknas på högresammanlagt belopp än om ej annat följer av andra, stycket.Sparskattereduktion får inte heller beräknas på högre belopp än som motsvarasav sådan inkomst som anges i 1 §. Örelal som uppkommer vid beräkning avsparskattereduktion bortfaller. Har sparande enligt första stycketpåbörjats Sparskattereduktion åtnjuts av belopp som under inkomståret har insatts på särskilt lönsparkonlo ochsom vid årets utgång inneslår på kontot samt av belopp som underinkomståret har insatts på akliesparkonlo och som vid årets utgång motsvaras avandelar i aktiesparfond enligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder ellerinneslår på kontot för inköp av sådana andelar. Sparskattereduktion åtnjutsunder förutsättning att insättningar på lönsparkonto eller akliesparkonlo hargjorts på kontot under minst sex av inkomstårets månader. Varje insättningskall uppgå till lägst och högst . Högsta belopp förinsättning på lönsparkonto är dock . Sparskattereduktion får - utom ifall som avses i andra stycket - inte beräknas på högre sammanlagt belopp än , varav högst får avse insättningar på lönsparkonto.Sparskattereduktion får inte heller beräknas på högre belopp än som motsvarasav sådan inkomst som anges i 1 §. Öretal som uppkommer vid beräkning av sparskattereduktionbortfaller. Har sparande enligt första stycket påbörjats under senaredelen av året 'Senaste lydelse 1980:151. men har inte insättningar skett , åtnjutssparskattereduktion för sådana sparmedel först vid beräkning av skatt för detnärmast följande inkomståret. Sparskattereduktion enligt detta stycke medgesendast om sparandet under det sistnämnda inkomståret uppfyller deförutsättningar som anges i första stycket. Sparskattereduktion får medtillämpning av delta stycke beräknas på ett sammanlagt belopp av högst 6 800kronor. I fråga om sparskattereduktiontillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen (1953:272).Sparskattereduktion skall tillgodoräknas den skatlskyldige föreskattereduktion och särskild skattereduktion. men har inte insättningar skett , åtnjutssparskattereduktion för sådana sparmedel först vid beräkning av skatt för detnärmast följande inkomståret. Sparskattereduktion enligt delta stycke medgesendast om sparandet under del sistnämnda inkomståret uppfyller deförutsättningar som anges i första stycket. Sparskattereduktion får medtillämpning av detta stycke beräknas på ett sammanlagt belopp av högst 10 200kronor, varav högst får avse insättningar på lönsparkonto. I fråga om sparskattereduktion tillämpas 2 § 4 mom. femteoch sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). Sparskattereduktion skalltillgodoräknas den skattskyldige före annan skattereduktion. Har skallskyldig under beskattningsåretvarit skyldig atl erlägga sjömansskall och har denna nedsatts enligt 12 § 4mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt pä grund av bestämmelserna i denna lag,skall reduktionsbeloppet minskas med det belopp varmed nedsättning har skett: Denna lag träder i kraft den 1januari 1981 och tillämpas första gången på insättningar som berättigar tillsparskattereduktion vid taxering. Motioner väckta med anledning av propositionen 1980/81: 136 av m.fl. (m) I motionen yrkas att beslutar atl bifallapropositionen i vad avser begränsningar i rätten att göra avdrag för förlustvid försäljning av premieobligationer med den ändringen att sådan föriust ävenframgent skall få kvittas mot vinst vid försäljning av börsnoterade aktier. SkU1980/81:12 16 1980/81: 137 av m.fl.(m, c, fp) I motionen yrkas 1. att riksdagenbegär atl regeringen med förtur utreder och lägger fram förslag i syfte altstimulera sparande i icke börsnoterade aktiebolags aktier på samma sätt somkommer alt ske med sparande i börsnoterade aktier. 2. att riksdagensuttalar sig för atl man i del fortsatta utredningsarbetet beträffandedubbelbeskattning av aktier också beaktar de icke börsnoterade företagensbehov av ökat riskkapital. 1980/81: 138 av m.fl.(vpk) 1 motionen yrkas all beslutar 1. att avslåregeringens förslag till lag om skattereduktion för aktieutdelning ochmedförande följdändringar i andra lagar, 2. atl avslåregeringens förslag till lag om ändring i kommunalskatielagen med anledning avförslaget om höjt schablonavdrag vid beräkning av realisationsvinst, 3. atl hosregeringen hemställa om förslag om av skaffande av det s. k. skattesparandel. 1980/81: 139 av m.fl. (s) I motionen yrkas atl avslår propositionen utom ivad avser begränsningar i rätten till avdrag för föriust vid avyttring av premieobligationer. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1979/80:1076 av () 1 motionen hemställs alt hos regeringen begäratt samverkan säkras mellan den i finansplanen aviserade utredningen om visslindring i aktievinstbeskatlningen och kooperationsutredningen i syfte alt fälill stånd en översyn av dubbelbeskaltningseffekten även för kooperativa föreningarså att ej ylteriigare diskriminerande skillnader i ekonomiskt hänseendeuppstår mellan olika förelagsformer. 1979/80: 1595 av förste vice talmannen () I motionen hemställs atl i enlighet med vad somanförs i motionen hos regeringen begär 1. en analys av aktieaffärernas struktur och effekterna avgällande skat teregler för aktiemarknaden, 2. ett skyndsamt förslag till förenklad och lindradreavinstbeskattning vid försäljning av aktier som innehafts . Yttrande från annat utskott har yttrat sig i ärendet. Yttrandet hartryckts separat. SkU1980/81:12 17 I syfte bl. a. att stimuleraaktiesparande och att främja tillgången på riskvilligt kapital i näringslivetföreslås i propositionen vissa lättnader i beskattningen av utdelning på aktieroch i realisationsvinstbeskattningen av tvåårsaktier. Propositionen grundar sighär på ett delbetänkande från kapitalvinstkommittén. Stimulanserna innefattarockså ökade möjligheter att spara aktier inom ramen för det s. k.skaltesparandet. Skattereduktionen har utformats som ett avdrag fråninkomstskatten av den mottagna utdelningen på börsnoterade aktier ochvissa därmed jämställda värdepapper och beräknas på en skattepliktig utdelningav högst . för ogift och . för makar gemensamt. Beträffandebeskattningen av realisationsvinst på äldre aktier föreslås att schablonavdragethöjs . Vidare utökas det högsta sparbeloppei iskattesparandet . , varav högst . I motionerna 138 (vpk) och 139 (s) yrkas avslag påpropositionen i nu angivna delar, framför allt med hänvisning till attåtgärderna enligt motionärernas mening leder till alltför storaskattelättnader. I s-molionen vitsordas att det är nödvändigt att stärka företagenssoliditet och tillgång på. riskkapital, men motionärerna föreslår att man istället skall anlita en ökad kollektiv kapitalbildning, bl. a. i form avlöntagartbnder. I motionen hänvisas också till de olika åtgärder inomnäringspolitiken och till de allmänna sparstimulanser som motionärernaföreslagit i annat sammanhang. De övriga motioner som utskottet behandlar i dettasammanhang berör framför allt vissa utredningsfrågor. Som framgår av proposition1980./8I:20 och den nu aktuella propositionen är det av grundläggandebetydelse för hela vår ekonomi att näringslivels konkurrenskraft ochproduktionskapacitet förstärks. Delta innebär bl. a. att investeringsnivånunder en följd av år bör ligga väsentligt högre än f.n. En av förutsättningarnaför en positiv utveckling är att soliditelen inom näringslivet, som sjunkitunder , förbättras, och för alt uppnå delta behöver nyttriksvilligt kapital skjutas lill. Förelagens möjligheter atl dra till sigsådant kapital har emellertid varit begränsade. En av orsakerna härtill är attskattereglerna för aktier framstår som särskilt ogynnsamma jämfört med andraplaceringar, bl. a. på grund av dubbelbeskattningen av bolagsvinster ochrealisationsvinstbeskattningens utformning. Som departementschefen framhåller är det av flera skäluppenbart atl åtgärder för all förbättra villkoren för aktiesparande är starktpåkallade, inte minst för för alt komma till rätta med balansbristerna ilandets ekonomi. Denna bedömning delas av finansutskottet, som i sill yttrandeöver propositionen framhåller att åtgärder som syftar till atl öka sparandet iaktier har hög angelägenhetsgrad. bör framhållas att de åtgärder SkU1980/81:12 18 som föreslås i motion 139 delvis är av sådan karaktär attde bör prövas först när resultatet av pågående utredningsarbete föreligger ochatt de i övrigt knappast kan anses ägnade att tillgodose syftet med de nuaktuella förslagen. Förslaget till skattereduktion för aktieutdelningar äravsett som en provisorisk lindring av dubbelbeskattningen av bolagsvinster iavvaktan på mer definitiva regler. I propositionen anförs bl.a. atl lättnadernabör kunna stimulera även sådana hushåll som tidigare inle innehar aktier lillsparande i denna form. Med hänsyn härtill och för atl inle försvåra övergångentill ett nytt system har departementschefen begränsat effekterna så atlreduktionen medges endast för den del av utdelningarna som inle överstiger detangivna gränsbeloppet. Eftersom avsikten är att reglerna endast skall gällaunder har bestämmelserna utformats så enkelt som möjligt. Av vad utskottet redan anfört framgår att utskottet ihuvudsak ansluter sig till departementschefens bedömningar. Enligt utskottetsuppfattning är de föreslagna åtgärderna väl ägnade att tillgodose sitt syfte,och utskottet har i princip inte något atl erinra mol utformningen avbestämmelserna. Med anledning av vad som anförts i motionerna 138 och 139 villutskottet understryka atl det inte är fråga om att beskatta aktieinkomsternalindrigare än andra inkomster utan endast all mildra den nuvarande särskilthårda beskattningen. Utskottet instämmer också i departementschefensuppfattning att åtgärden utgör en av förutsättningarna för att förbättralandets ekonomi. Med hänsyn lill det nuvarande budgetläget förordar utskottetemellertid atl den i propositionen föreslagna beloppsgränsen sätts ned lill7500 kr. för ogift och . för makar gemensamt. Utskottets förslag ärockså avsett att ytterligare underlätta den kommande övergången till ett merpermanent syslem för atl lindra dubbelbeskattningen. Med denna ändring tillstyrker utskottet propositionen idenna del och avstyrker motionerna 138 och 139 i denna del. Reglerna för det s. k.skaltesparandet innebär att den som har A-inkomst och regelbundet sparar idelta system erhåller en särskild skattereduktion. Denna skattereduktion fårberäknas på ett årligt sparbelopp av högst . Reduktion medgavs frånbörjan av det sparade beloppet men höjdes till försparande i aktiefond. Bakgrunden härtill var bl. a. att lönsparandel i aktierställt sig oförmånligt jämfört med banksparandel och att aktiesparandet fåtten begränsad omfattning. har i sitt yttrande tillstyrkt förslaget.Även skatteutskottet anser att åtgärder för atl främja sparandel i aktier börvidtas inom ramen för denna sparform. Utskottet tillstyrker såledespropositionen och avstyrker motionerna 138 och 139 även i denna del. Utskottetkan inte heller biträda del i motion 138 framställda yrkandet om förslag tillavskaffande av denna sparform. SkU1980/81:12 19 Förslaget i propositionen om atthöja schablonavdraget vid realisationsvinst på tvåårsaktier från nuvarande1000 kr. skall bl.a. ses mot bakgrund av att reglerna förrealisationsvinslberäkningen är komplicerade och att avdraget därför fyller enviktig förenklingsfunktion. Det i motion 1979/80: 1595 framställda yrkandet omskyndsamt förslag till en förenklad och lindrad reavinstbeskattning pätvåårsaktier motiveras med att aktierna skattemässigt ställts i strykklass ochatt de krångliga reglerna innebär risk för rättsföriuster samt avhåller mångafrån alt placera sitt kapital i aktier. Avslagsyrkandena i motionerna 138 och 139 grundar sig påuppfattningen att förslaget i propositionen medför ej motiverade lättnader ibeskattningen. Som anförs i propositionen innebar schablonavdraget närdet infördes att aktier upp till ett värde av . En uppräkning av denna summa med hänsyn lillpenningvärdeförändringarna leder till att schablonavdraget vid nuvarandeskalleregler bör bestämmas till . Därtill kommer att en sådan höjningleder till lättnader i det krångel som nuvarande beskattningsregler kan medföravid aktieförsäljningar och atl den även av detta skäl kan lämna ett icke oväsentligtbidrag till den eftersträvade stimulansen av aktiesparandet. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motionerna 138 och 139 även i denna del. I den mån yrkade 1 i motion1979/ 80:1595 inte är tillgodosett avstyrker utskottet detsamma. I fråga omrealisationsvinstbeskattningen tar departementschefen upp en fråga röranderealisalionsföriust på premieobligationer. 1 viss omfattning har gällanderegler för sådana obligationer utnyttjats systematiskt av skattskyldiga som hargjort realisationsvinster på t. ex. aktier eller fastigheter. Som anförs ipropositionen har delta gått lill så all man köpt en större mängd obligationerföre dragningen och sålt dem kort lid därefter. Den kursförlust som haruppkommit - och som i princip motsvarar värdet av att delta i dragningen - harhittills i sin helhet varit avdragsgill och har kunnat utnyttjas till kvittningmot realisationsvinsterna. gäller att de vinster som utfaller viddragningen inte träffas av inkomstskatt, i motsats lill vad som gällerexempelvis i fråga om utdelning på aktier. Departementschefen framhåller atlpremieobligationerna är riktade speciellt till småsparare och att det är ägnatatl inge olust när de utnyttjas som spekulationsobjekt. Han föreslår därför atlavdrag för realisationsförluster på premieobligationer i fortsättningen skallfå kvittas endast mol realisationsvinster på premieobligationer. I motion 136 (m) yrkas alt avdrag i fortsättningen skallfå göras även från vinst vid försäljning av börsnoterade aktier. Motionärernainstämmer i uppfattningen att avdragsrätten bör begränsas men anför allförslaget i propositionen i stor utsträckning kommer att drabba småspararna och SkU1980/81:12 20 Därtill kommer alt de stora kursfall förpremieobligationer som kunnat konstateras sedan förslaget blev känt enligt derasmening hotar äventyra allmänhetens förtroende för statliga värdepapper. har i sill yttrande över propositionenanfört atl det inte är rimligt atl statens upplåning skall vila på en osundexlramarknad av det slag som den angivna kvitlningsmöjligheten har skapat ochtillstyrker propositionen. avstyrker altkvitlningsmöjligheten skall bibehållas gentemot aklievinsler. eftersominvändningarna mot gällande regler också gäller kvittning gentemotaklievinsler. Till skatteutskotlel har från olika håll framförtsinvändningar av samma art som motionärerna åberopat mot de föreslagnabegränsningarna. Mol bakgrund av de spekulationer som förekommit påpremieobligationsmarknaden kan ändringar av den art som del nu är fråga omgivelvis inte genomföras utan att delta påverkar kurserna på obligationer. Ävenom detta i den mån obligationerna avyttras i viss utsträckning kan drabbaäven andra än dem som åtgärderna riktar sig mot är delta inle något som enligtutskottets uppfattning bör hindra att angelägna ändringar av reglernagenomförs. Utskottet, som i princip instämmer i departementschefens ochfinansutskottets bedömningar av denna fråga, vill konstatera alt demest flagranta fallen avsett kvittning mot stora fastighetsvinsler. Mol dennabakgrund har utskottet funnit det motiverat alt något mjuka uppövergångsbestämmelserna. Enligt utskottets uppfattning bör såledesrealisationsförlust som uppkommer på premieobligationer fåkvittas mol realisationsvinster på börsaktier under . Med börsaktieravser utskoilel även sådana värdepapper som enligt förslaget om skattereduktionför aktieutdelning bör jämställas med börsaktier . Med denna ändring tillstyrker utskottet propositionen äveni denna del och avstyrker motionen 136 i den mån den inle är tillgodosedd. I motion 137 (c, m, fp) framhållermotionärerna all de icke börsnoterade förelagen har svårt alt tillgodose sillbehov av riskvilligt kapital och yrkar att regeringen skall få i uppdrag altmed förtur lägga fram förslag om stimulanser även för sparande i sådana aktier.De begär också att de icke börsnoterade förelagens situation skall beaktas idel fortsatta utredningsarbetet. I motion 1979/80: 1076 (c) anför motionären att en radåtgärder vidtagits för att underiätla aktiebolagenskapitalanskaffning och all dessa åtgärder inte omfattat de kooperativaföreningarna. Han framhåller alt kapitalförsörjningen är en huvudfråga förkooperationens utvecklingsmöjligheter. Yrkandet i motionen innebär att ensamverkan mellan kapital-vinstkommitt och kooperationsutredningen bör säkras isyfte all få lill stånd en översyn av dubbelbeskaltningseffekten även förkooperativa föreningar. SkU1980/81:12 21 har i sitt yttrandeförutsatt alt regeringen i det fortsatta arbetet beaktar försörjningen medriskkapital för små och medelstora företag och funnit att de direktiv somutfärdats för de pågående utredningarna synes garantera alt så sker.Skatleutskotlel instämmer i uppfattningen att strävandena givetvis bör vara atlså långt som möjligt likställa olika företagsformer.