bet · G401SoU43 · 1980-12-31 00:00:00 — om bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. (prop. 1980/81:187 p. 2 och p. I proposition 1980/81:187 om vissaersättningar fill sjukvårdshuvudmännen, m. m. har regeringen(), såvitt propositionen hänvisats fill socialutskottet (p.2 och 3), 1. bemyndiga regeringen att godkänna en överenskommelsemellan statens förhandlingsnämnd och företrädare för ombidrag till den psykiatriska vården , m. m. samt 2. fillBidrag fill driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för /82anvisa ett förslagsanslag av 3 , dels berett tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om kompensation till staten för övertagande avdriftkostnader för skyddade verkstäder, arbetsvårdsinstitut m. m. och om länsläkarorganisafionensavveckling. Propositionen i övrigt (p. 1), som avser frågor omsjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, har hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet, som behandlar denna del av propositionen ibetänkande SfU 1980/81:29. 1 samband med behandlingen av häraktuella delar av propositionen behandlar utskottet tre under allmännamotionsfiden väckta motioner. I motion 1980/81:929 av LillyHansson m. fl. (s) hemställs att måtte besluta begära hos regeringenatt av patientombud inrättas vid de störrementalsjukhusen samt att kostnaderna för detta måtte belasta anslaget tilllandsfingens mentalvård. I mofion 1980/81:1236 av MargaretaAndrén (fp) hemställs att hos regeringen begär att en översyn görs avstatsbidragen till landsfingens psykiatriska vård så att en övergång till öppenvård underlättas. I mofion 1980/81:1256 av LenaÖhrsvik (s) hemställs att hos regeringen begär översyn av statsbidragettill den psykiatriska vården i syfte att få en snabbare utveckling mot öppnarevårdformer. 1 1980/81. SoU 1980/81:43 2 Bakgrundsuppgifterom statsbidrag till anordnande och drift av kliniker för psykiskt sjuka m. m. Sedan är 1963 beslutat atthuvudmannaskapet för den av staten drivna mentalsjukvården m.m. skulleöverföras till landstingskommunerna samt bemyndigatregeringen att godkänna avtal med landstingskommunerna om deras övertagande avmentalsjukvården m.m. i huvudsak enligt ett i propositionen förordatprincipavtal m. m. 1963:171, SU 1963:210, rskr 1963:403) redovisades iprop. 1966:64 preliminära överenskommelser om landstingskommunernasövertagande av den statliga mentalsjukvården. På grundval avförslag i nämnda proposition bemyndigade (SU 1966:94, rskr 1966:220)regeringen att godkänna avtal med landstingskommunerna samt med städernaStockholm, och om deras huvudmannaskap för mentalsjukvård m. m.enligt i propositionen förordade grunder. Regeringen godkände därefter den 28oktober 1966 avtal med landstingskommunerna om övertagande av statens mentalsjukvårdden . 1967:69 redovisades avtal med städerna ,och om deras övertagande av hela den psykiatriska sjukvården idessa städer, vilka avtal godkänts av regeringen . Avtalenföranledde inte någon erinran från sida (SU 1967:106, rskr1967:252). Enligtmentalsjukvårdsavtalen skulle sjukvårdshuvudmännen för övertagandet avmentalsjukvården erhålla ekonomisk kompensafion dels i form av driftbidrag,dels i form av byggnadsbidrag m. m. för upprustning och nybyggnad avanläggningar för vården. Driftbidragenutgick med ett värdesäkrat belopp per vårdplats. Antaletvårdplatser för varje huvudman hade fastställts i avtalen. Fr. o. m. år 1972har driftbidragen fastställts vid förhandlingar. Driftbidragenförenades inte med några villkor om vårdens bedrivande. I de propositioner somföregick övertagandet av mentalsjukvården gjordes dock vissa uttalanden om detönskvärda i att vården skulle utvecklas mot mer öppna och decentraliseradeformer i förhållande till tidigare. Mentalsjukvården hade framför allt varitkoncentrerad till de stora statliga mentalsjukhusen. Byggnadsbidragenbestår huvudsakligen av anläggningsbidrag och upprustningsbidrag. Imentalsjukvårdsavtalen fastställdes för varje huvudman dels antalet vårdplatsersom skulle berätfiga fill upprustningsbidrag, dels antalet vårdplatser somskulle byggas ut och därmed berättiga till anläggningsbidrag. Fördelningen avplatser mellan huvudmännen byggde i stora drag pä resp. huvudmans utnyttjandeav statliga vårdplatser året före övertagandet. Detta innebar att de huvudmänsom hade ett statligt mentalsjukhus inom sitt område fick sig tilldelade ettförhållandevis stort antal platser. Byggnadsbidrag har i princip utgått försådana investeringsobjekt som prioriterat. SoU 1980/81:43 3 Medel till ersättningar åt sjukvårdshuvudmännenenligt mentalsjukvårdsavtalen har anvisats under förslagsanslaget Bidrag tillanordnande av kliniker för psykiskt sjuka m.m. och förslagsanslaget Bidrag tilldriften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. Riksrevisionsverketsrapport om statsbidrag till psykiatrisk vård () presenterade i december1980 revisionsrapporten till psykiatrisk vård efter enförvaltningsrevision av den statHga bidragsgivningen till psykiatrisk vård. RRV anför om utvecklingen av den psykiatriskavården sammanfattningsvis bl. a. följande. Enligt RRV:s mening har utvecklingen inom denpsykiatriska vården varit långsam. Riktningen överensstämmer dock i huvudsakmed de intentioner som statsmakterna uttalat för vården. Destatliga driftbidragen har realt ökat något . Bidragen är inteförenade med några villkor och kan därför knappast ha varit styrande förvårdens utveckHng inom resp. landsfing. Bidragens ojämna fördelning mellanhuvudmännen torde dock ha haft viss betydelse, och därvid gynnat de huvudmän'som tilldelades ett stort antal vårdplatser, dvs. främst de huvudmän som togöver gamla mentalsjukhus. Byggnadsbidragenhar fått vissa styrande eller snarare konserverande effekter på vårdstrukturen.Genom bidragens konstmkfion och den praxis som utvecklats har huvudmännenerhållit full kostnadstäckning vid upprustning och fillbyggnad av gamlasjukhus. Vid nybyggnafion av t. ex. mindre sjukhem utgår inte fullkostnadstäckning. Omhuvudmännen däremot vill investera i anläggningar för öppen psykiatrisk vårdutgår bidrag för den totala kostnaden. Då återstår emellertid problemet attiordningställa bostäder för pafienterna (t. ex. halvskyddat boende). Sådanabostäder är bidragsberättigade endast i vissa fall. De hinder för en snabbare utveckling av denpsykiatriska vården, som föreligger, är enligt vad RRV erfarit i stora dragföljande. Den vårdstruktur som rådde vid övertagandet med bl.a. en koncentration av vårdresurserna till de stora mentalsjukhusen, har avolika skäl visat sig svår att bryta upp. Desphttrade uppfattningar som finns i professionella/vårdideologiska frågor har iviss mån ökat utrymmet för andra faktorer att påverka vårdens utveckling. Vissaav de gamla mentalsjukhusen intar en mycket viktig roll för sysselsättningen ide orter där de är belägna. Sysselsättningen har bl. a. betydelse för deaktuella kommunernas ekonomi. En ev. nedskärning av verksamheten vid sjukhusenkan få betydande konsekvenser. RRV förespråkar en förändring i styrningen ochfinansieringen av den psykiatriska vården i syfte att åstadkomma en renodlingav systemet enligt följande modell. 1*1980/81. SoU1980/81:43 4 Statens uppgift skall framför alltvara att direkt styra delar av vårdresurserna mot vård som särskiltprioriteras. Vården finansieras huvudsakligen genom statsbidrag. Driftbidragetdelas upp i en generell och en särskild del. Det generella bidraget utgår t.ex. efter folkmängd, medan det särskilda bidraget utgår till prioriterad vård.Bidragens omfattning är inte förhandlingsbar. Användningen av det generellabidraget bestäms av huvudmännen. Genom det generella bidraget tillförsäkraslandstingen resurser upp till en viss miniminivå. Användningen av det särskildabidraget bestäms av staten. Villkor angående vårdens kvalitet och inriktning knytstill det särskilda bidraget. Nuvarande anläggnings- och upprustningsbidrag slås ihoptill ett enda byggnadsbidrag, som utgår enligt nuvarande praxis. SFN:s (SFN = statens förhandlingsnämnd)förhandlingsuppgifter i fråga om driftbidragen upphör. Däremot förhandlar SFNäven fortsättningsvis om byggnadsbidragen. SoS (SoS = ) får utöver nuvarande uppgifterockså utfärda villkor för och fördela det särskilda bidraget. I de delar av proposition1980/81:187 som här behandlas tas upp frågor om bidrag till den psykiatriskavården m. m. 2) samt frågor om kompensation till statenför övertagande av driftkostnader för skyddade verkstäder, arbetsvårdsinstitut,m. m. och om länsläkarorganisa-tionens avveckling (p. Bidrag till den psykiatriska vården m.m. Sedan statsmakterna beslutat atthuvudmannaskapet för den av staten drivna mentalsjukvården m. m. skulleöverföras till sjukvårdshuvudmännen , godkände regeringen -med stöd av bemyndigande av - dels avtal medlandstingskommunerna om övertagande av statens mentalsjukvård den 1 januari1967, dels avtal med dåvarande städerna ,och om deras övertagande av hela den psykiatriska sjukvården idessa städer. Enligt nämnda avtal - mentalsjukvårdsavtaleu - skullesjukvårdshuvudmännen för övertagandet av mentalsjukvården erhålla ekonomiskkompensafion dels i form av driftbidrag, dels i form av byggnadsbidrag m. m.för upprustning och nybyggnad av anläggningar för vården. Driftbidraget utgick med ett visstbelopp per vårdplats. Antalet bidragsberättigande vårdplatser hade fastställtsi avtalen. Fr. o. m. har driftbidragen fastställts vidförhandlingar. Byggnadsbidragen består huvudsakligen av anläggningsbidragoch upprustningsbidrag. I mentalsjukvårdsavtalen fastställdes för varjehuvudman SoU1980/81:43 5 dels antalet vårdplatser som skulle berättiga tillupprustningsbidrag, dels antalet vårdplatser som skulle byggas ut och därmedberättiga till anläggningsbidrag. Medel till ersättningar åt sjukvårdshuvudmännen enligtmentalsjukvårdsavtalen har anvisats under dels förslagsanslaget Bidrag filldriften av kliniker för psykiskt sjuka m. m., dels förslagsanslaget Bidrag tillanordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m. På grundval av förslag i prop. 1980/81:100 (bil. 8, s. 166och 167) har fidigare beslutat anvisa medel för budgetåret1981/82 under anslaget Bidrag fill anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m.m. (SoU 1980/81:19 p. 17, rskr 1980/81:212). I nämnda proposition anmäldes attförhandlingar pågick om bidraget till driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. för och därefter. I den här aktuella propositionen1980/81:187 redovisas en träffad överenskommelse mellanstatens förhandlingsnämnd och företrädare för om bidragtill den psykiatriska vården , m. m. Enligt överenskommelsen skall driftbidragen för åren 1980och 1981 utgöra vissa i överenskommelsen angivna belopp. Fr. o. m. år 1982skall staten enligt överenskommelsen lämna bidrag till sjukvårdshuvudmännen förden psykiatriska vården i form av ett allmänt bidrag och ett särskilt bidrag,vilka skall ersätta samtliga bidrag enligt gällande mentalsjukvårdsavtal utomstatens pensionsåtaganden enligt dessa avtal. Storleken av de allmänna bidragenoch de särskilda bidragen anges i överenskommelsen. Detsärskilda bidraget skall utgå t. o. m. är 1991 i stället för byggnads- ochutrustningsbidragen enligt gällande mentalsjukvårdsavtal med undantagbeträffande vissa byggnadsobjekt. Parterna skall enligt överenskommelsenomedelbart påbörja en gemensam utredning i syfte att klargöra förutsättningarnaatt fr. o. m. ersätta bidragen till den psykiatriska vårdenoch ersättningen från sjukförsäkringssystemet för vården av patienter med ettgenerellt bidrag och mellan staten och sjukvårdshuvudmännen skall träffas nyaavtal som ersätter gällande mentalsjukvårdsavtal. Överenskommelsen - i vilkenäven vissa andra frågor behandlas - skall vara gällande under förutsättning,dels att en också mellan parterna träffad överenskommelse omkompensation till staten för övertagandet av driftkostnader för skyddadeverkstäder, arbetsvårdsinstitut m. m. (se nedan s. 7 och 8) blir gällande,dels att överenskommelsen godkänns av regeringen samt av sjukvårdshuvudmännen. I propositionen begärs bemyndigande för regeringen attgodkänna överenskommelsen om bidrag till den psykiatriska vården för åren1980-1983, m. m. Vidare begärs att till Bidrag fill driften av kliniker för psykisktsjuka m. m. för nästa budgetår anvisas ett förslagsanslag av 3 . SoU1980/81:43 6 I de motioner som behandlas i dettabetänkande tas med anknytning till statsbidragen till den psykiatriska vårdenupp frågor om den psykiatriska vårdens struktur och om stöd för patienter inomden psykiatriska vården. I motion 1980/81:1236 av MargaretaAndrén (fp) begärs en översyn av statsbidragen till landstingens psykiatriskavård så att en övergång till öppen vård underlättas. Motionären påpekar - medhänvisning fill vad anfört i en rapport från enförvaltningsrevision av den statliga bidragsgivningen till psykiatrisk vård (seovan s. 3 och 4) - att förväntad utveckling inom den psykiatriska vården motöppnare vårdformer varit långsam. Statsbidragen bör enligt mofionären varautformade så att de stöder önskvärda förändringar, och ökade bidrag bör kunnages till en utbyggnad av den öppna vården som man successivt minskarantalet sängplatser. I motion 1980/81:1256 av LenaÖhrsvik (s) begärs med i huvudsak likartad motivering översyn av statsbidragetfill den psykiatriska vården i syfte att få en snabbare utveckling mot öppnarevårdformer. har iskriften Riktlinjer för 80-talets psykiatriska vård (anser1980:2) dels redovisat den huvudsakliga inriktning för planeringen av denpsykiska hälso- och sjukvården som enligt bör gälla på längresikt, dels mera konkret angett riktlinjer inför 1980-talet. Huvuddragen iutvecklingen av den psykiatriska vården bör enligt riktlinjervara en utveckling mot öppnare vårdformer med decentralisering av resursernatill mindre enheter i människornas närmiljö, minskning av vårdplatserna isluten vård, decentralisering av långtidsvården samt ökad samverkan medsocialtjänsten. () har i den skrivelse varmedhär aktuell överenskommelse överlämnats till regeringen bl. a. nämnt attriksrevisionsverket överlämnat ovannämnda rapport till SFN. SFN framhåller iskrivelsen bl. a. att de överenskomna höjningarna av bidragen till psykiatriskvård liksom den ändrade konstruktionen av byggnadsbidragen m.m. bör möjliggöraen önskvärd utveckling av den psykiatriska vården. Föredragande statsrådet framhåller bl. a. att nämndaförändringar kommer att bidra fill att den psykiatriska vården utvecklas moten utbyggnad av öppna och halvöppna vårdformer och att överenskommelsen därförbör godkännas. Enligt utskottets mening är en utveckling av denpsykiatriska vården mot öppna och halvöppna vårdformer angelägen. I likhet medföredragande statsrådet anser utskottet att överenskommelsen bör kunna bidrafill sådan utveckling och att den därför bör godkännas. Överenskommelsen är ägnad att tillgodose syftet medmotionerna 1980/81:1236 och 1980/81:1256. Motionerna bör med hänsyn härtillinte föranleda något inifiativ av . SoU 1980/81:43 7 I motion 1980/81:929 av m. fl. (s)påpekas med hänvisning till vissa inträffade fall att det förekommer psykisktoch fysiskt våld inom den psykiatriska vården och att de - med anledning avlagen (1980:12) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården - nyinrättadeförtroendenämnderna torde ha små möjligheter att komma till rätta med sådanamissförhållanden, eftersom förtroendenämnderna inte skall bedriva en uppsökandeverksamhet. Motionärerna begär därför att det som ett komplement fillförtroendenämnderna av skall inrättasbefattningar som patientombud vid de större mentalsjukhusen och att kostnadernahärför skall belasta anslaget till landstingens mentalvård. Pafientombudenshuvuduppgift skall i första hand vara att genom uppsökande verksamhet utgöraen förmedlande länk mellan pafienter och sjukhusledningen, förtroendenämndernaoch andra myndigheter. Mofionärerna preciserar i mofionen vissa uppgifter sompafientombuden bör ha. Utskottettog inifiafiv till utredning om befattningar som kontaktman inom denpsykiatriska vården. I det avgivna betänkandet SoU1979/80:24, vilket godkändes av (rskr 1979/ 80:142), föreslogutskottet att en parlamentarisk beredning skulle filisättas med uppdrag att bl.a. fortsätta en påbörjad översyn av bestämmelserna om vård oberoende av egetsamtycke inom socialtjänst- och sjukvårdslagstiftningen. a. att den begärda beredningen borde undersöka behovet av en särskildkontaktman för personer som är intagna för vård enligt lagsfiftningen om slutenpsykiatrisk vård i vissa fall. Den av utskottet begärda beredningen -socialberedningen (S 1980:07) - fillkallades . I direktivenför socialberedningens arbete framhålls bl. a. att det är angeläget att nunämnda lagstiftning ses över i sin helhet. Mot bakgrund av det anförda är detenligt utskottets mening inte erforderligt med någon åtgärd medanledning av motion 1980/81:929. Den i propositionen föreslagna medelsanvisningenför nästa budgetår under anslaget Bidrag till driften av khniker för psykisktsjuka m. m. föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Kompensationtill staten för övertagande av driftkostnader för skyddade verkstäder,arbetsvårdsinstitut, m. m. I propositionen redovisas en överenskommelse den 23mars 1981 mellan statens förhandlingsnämnd och företrädare förLandstingsförbundet om kompensation till staten för övertagandet avdriftkostnader för skyddade verkstäder, arbetsvårdsinstitut m. m. Enligtöverenskommelsen skall landstingskommunerna samt , och Göteborgskommuner som slutlig reglering erlägga kompensafion till staten förövertagandet av nämnda verkstäder m. m. med ett visst belopp för vartdera året1981 och 1982. För tid därefter skall kompensation SoU1980/81:43 8 Överenskommelsen skall gälla underförutsättning bl. a. att ovannämnda överenskommelse om bidrag fill denpsykiatriska vården , m. m. blir gällande. Genom propositionen bereds tillfälle att ta delav vad som i proposifionen anförs om nämnda kompensation. Proposifionen i här aktuell del gerenligt utskottets mening inte anledning till något uttalande av ochbör därför i denna del inte föranleda någon åtgärd. I propositionen redovisas slutligenen överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd samtföreträdare för om frågor i samband medlänsläkarorganisationens avveckling. Överenskommelsen innebär att skallrekommendera sjukvårdshuvudmännen att fr. o. m. genommiljömedicinska enheter eller på annat sätt dels tillgodose länsstyrelsernasbehov av medicinsk expertis, dels samverka med statliga organ om hälso- ochmiljömässiga och andra därmed sammanhängande medicinska frågor. Staten skallbetala ersättning till sjukvårdshuvudmännen för medicinsk expertis som statenutnyttjar. skall vidare rekommendera sjukvårdshuvudmännenatt erbjuda länsläkare, biträdande länsläkare och länssjuksköterskoranställning fr. o. m. hos sjukvårdshuvudmännen. Genom propositionen bereds fillfälle att ta delav vad som i propositionen anförs om länsläkarorganisationens avveckUng. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att vid presenterades en inomLandstingsförbundet utarbetad skrift, Hälsopolitik i praktiken -förutsättningar och krav, vari bl. a. föreslogs att som komplement tillsjukvårdens resurser ett regionalt hälsovårdsorgan, en miljömedicinsk enhet,skulle inrättas på central nivå inom landstingen. Utskottet - som villunderstryka värdet av att sådana enheter inrättas inom landstingen - anser attpropositionen även i här aktuell del inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. 1. beträffandeutveckling mot öppnare vårdformer attriksdagen avslår mofion 1980/81:1236 och motion 1980/ 81:1256, attriksdagen avslår motion 1980/81:929, SoU1980/81:43 9 3. beträffande bidrag till den psykiatriskavården attriksdagen med bifall till propositionen, såvitt nu är i fråga, a) bemyndigarregeringen att godkänna överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd ochföreträdare för om bidrag till den psykiatriska vården föråren 1980-1983, m. m., b) till Bidragtill driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för /82anvisar ett förslagsanslag av 3 , 4. beträffande viss kompensationtill staten och länsläkarorganisa tionens avveckling att vadsom härom anförts i proposifionen inte föranleder någon åtgärd. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), ()*, (), (),(), ()*, (), Kersfi (), (), Sfig Alftin (s), (), MariaLagergren (s) och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.