bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — störstamöjliga utsträckning sker i förhållande till andelen arbetslösa, o kvotera tillarbetsmarknadsutbildning så att traditionella yrkesval motverkas, o skärpakraven och öka kontrollen av jämställdhetsbidraget, o öka restriktiviteten meddispens för sysselsättningsstöd och andra regionalpolitiska stöd som ärkvoterade, 4. att anhåller hos regeringen om vidgning avverksamheten 79 33 med könskvotering i regionalpolitiken till att omfatta andra former för statligtstöd till företag och i utbildningssammanhang, 5. att anhåller hos regeringen om vidgade försökatt stimulera 79 31 äldre arbetssökande att bl. a. genomgå arbetsmarknadsutbildning. AU1980/81:21 15 1980/81:1829 av m. fl. (s) 56 9 I motionen yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförs om överförande av vapenfrisektionentill . /9«0/Ä/./Si/av m.n. (m) 132 96 1. avslårförslaget om att tillföra AMS medel motsvarande 15 tjänster för fortsatthandläggning av Ami-frågorna, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering yrkesinriktade rehabiliteringen. 1980/81:1833 av Per () 127 89 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts rörande Samhällsföretagsregionalpolitiska roll. 1980181:1834 av m. (vpk) I motionen yrkas 1. att med ändring i proposition 1980/81: 100arbetsmarknads- 81 36 verket bil. 15, B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildningen, anvisar ett i förhållandetill regeringens förslag med . 2. att uttalar sig för och hos regeringenhemställer om en 77 28 översyn av arbetsmarknadsutbildningens målsättning och inriktning i en lighet med vad som anförs i motionen. 1980/81:1839 av () och Per () 62 14 I motionen yrkas att hos regeringen anhåller attAMS genomför den omorganisation av beredskapsarbeten som föreslagits iden rapport som AMS överiämnade till regeringen. 1980/81:1841 av () 104 64 I motionen yrkas att i skrivelse till regeringenbegär att nuvarande regler för kontant arbetsmarknadsstöd ändras så, att detkan omvandlas till betalt arbete i form av praktikarbete. /9«0/S/./920av m.fl. (c) 58 10 I motionenyrkas att beslutar att hos regeringen begära utredning omöverförande av uppgifter inom arbetsmarknadspolitiken frän AMS till-regionalaoch lokala organ. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1980/81: 1917. Med anledning av proposition 1980/81:126 väckta motioner 1980/81:2106 av m. (s) I motionen yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiska politikens utformning och betydelse för effek tiv arbetsmarknadspolitik, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omedelbarasysselsättningsskapande åtgärder, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snaraförslag i syfte att stärka den solidariska personalpolitiken, 4. att riksdagenbeslutar att rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar bör utgå av lönekostnaden, 5. att riksdagenbeslutar att rekryteringsstöd för ungdomar bör utgå för 18-20-åringar som harvarit arbetslösa , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avtolkningen av gällande regler i lagstiftningen om kontant stöd vidarbetslöshet, 7. att riksdagenavslår regeringens förslag om avskaffande av stödformen traktamente vid dubbelbosättning, 8. att riksdagenbeslutar avskaffa kravet på vikande sysselsättning på utflyttningsorten somvillkor för flyttningsbidrag till ombytessökande, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningrörande rätt till viss tids tjänstledighet vid byte av arbetsgivare, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till vilandeförtidspension vid försök till inträde på arbetsmarknaden, 11. att beslutar att rättentill utbildningsbidrag till permitte-ringshotad personal förbinds med villkorom oförändrad total sysselsättning , 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om krav på kollektivavtal somförutsättning för statligt arbetsmarknadsstöd, 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om yttrande från berörd fackligorganisation vid framställning om statligt arbetsmarknadsstöd. 1980/81:2111 av m.fl. (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i samverkan mellanföretagsledningar och anställda i syfte att trygga den framtidasysselsättningen i företagen. 1980/81:2112 av m.fl.(vpk) I motionen yrkas 1. att riksdagenmed ändring i proposition 1980/81: 126 beslutar godkänna de riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken som anförs, 2. att riksdagenuttalar a) attfrämjandelagen bör förses med föreskrifter för en effektivare tillämpning, b) att enmålsättning därvid bör vara att års utgång åstadkomma ett utfall iform av en förbättrad arbetsmarknadssituation för äldre och handikappade medinriktning att arbetsplacera 2000 arbets-haridikappade utöver vadsom sker och att av de anställda i Samhällsföretag varje årplaceras på den reguljära arbetsmarknaden, 3. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag till lag om pratikplatser på företagen ienlighet med vad som anförs i motionen, 4. att riksdagenuttalar att kommunala åtgärdsprogram bör utarbetas samt att förslag tillekonomiska stödåtgärder bör föreläggas i enlighet med vad som anförsi motionen, 5. att riksdagenuttalar att den nuvarande företagsinriktade gymnasieutbildningen slopas ochatt den yrkesinriktade gymnasieutbildningen utökas och ges den inriktning somanförs i motionen, 6. att riksdagenhemställer hos regeringen om tillsättandet av en snabbutredning vars uppgiftbör vara att framlägga förslag till åtgärder så att det i motionen föreslagnaaktionsprogrammet mot utslagning och social utstötning kan genomföras, 8. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1980/81:126 i vad gäller förslag om åtgärder föryrkesmässig och geografisk rörlighet, 9. att riksdagenuttalar att flyttlasspolitiken måste förhindras genom en aktiv industri- ochsysselsättningspolitik enligt vad som anförs i motionen, 10. att beslutar avslå proposition 1980/81:126 ivad gäller slopande av traktamente vid dubbel bosättning, 12. att avslår proposition1980/81: 126 i vad avser förslag om en tillfällig rekryteringsstimulans tillföretag inom tillverkningsindustrin, 13. att hemställer hosregeringen om förslag till lag om obligatorisk arbetsförmedling enligt vad somanförs i motionen, 14. att uttalar att fackligtinflytande på frågor om statligt stöd till företag bör garanteras genom attberörd facklig organisation skall ge sitt godkännande för att stöd skall kunnautgå, 15. att uttalar att ennedtrappning av arbetstiden bör påbörjas med sextimmarsdagen som mål. Yrkandena 7 och 11 som rör den arbelsrättsligalagstiftningen kommer utskottet att behandla tillsammans med liknande frågor iett senare sammanhang under nästa . 2 1980/81. 1980/81:2113 av ()1 motionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att reglerna för flyttningsstöd vidgas såatt återflyttning från koncentralionsorter till glesbygdsområden och mindreorter stimuleras i enlighet med det anförda, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att den skattefria starthjäipen skall utgåmed . för ensamstående och . för gifta/sammanboende, 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att kvalificeringsreg-lerna förarbetslöshetsunderstöd ses över med beaktande av skärpta regler att ta anvisatarbete på hemorten. Utöver de nämnda motionerna harväckts ytteriigare en motion. 2110 av m.fl. (m) omturordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Utskottet planerar altbehandla den motionen under nästa tillsammans med andra frågor ornsamma lag. Medanledning av proposition 1980/81:145 väckt motion 1980/81:2094 av AnnaGreta m.fl. (s) I motionen yrkas 1. att beslutar att av statens utgifter förbidrag till arbets löshetskassor, kontant arbetsmarknadsstöd, utbildningsbidrag och arbets marknadsverkets förvaltningskostnader för arbetslöshetsförsäkringen täcks med avgiftsmedel från särskilt konto i , 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det framtida behovet av särskilda avgiftsinkomster. Medanledning av proposition 1980/81:150 väckta motioner 1980/81:2191 av m.fl.(s) 1 motionen yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för arbetsmarknadsutbildning under /82, 2. att riksdagenbeslutar uppdra åt regeringen att omgående inleda planering för utbyggnad avarbetsmarknadsutbildningen under /82 utöver nu aktuell volym, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjandeav.ledig undervisningskapacitet inom arbetsmarknadsutbildningen. AU1980/81:21 19 4. att beslutar höjabidraget för utbildning av personal inom 42 3 tillverkningsindustrin som riskerar permittering eller uppsägning till . per timmeför utbildning som bedrivs från den till den 30juni 1982, 5. att beslutar att förhöjt bidrag förutbildning av personal 42 3 inom tillverkningsindustrin som riskerar permittering eller uppsägning får utgå förhela stödperioden, dvs. 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen 42 3 anförts om behov resp, inriktning av beredskapsarbeten under budgetåret 1981/82, 7. att beslutar höja tilläggsbidraget förberedskapsarbeten till 42 3 av kostnaden för sådan verksamhet som beslutats fr. o. m. den 1981 ochsom upparbetas t. o. m. , 8. att till Sysselsättningsskapande åtgärderunder hu- 98 55 vudtiteln för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen 102 59 anförts om beredskapsarbeten för ungdom, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio- 79 32 nen anförts om verksamhet med beredskapsarbeten i kombination med yrkesutbildning. 1980/81:2193 av m. fl. I motionenyrkas att beslutar 6. attuttala att AMS bör tillföras de medel verket begärt för att kunna 43 3 möta denstundande arbetsmarknadssituationen och att ett regeringsförslag härom börunderställas . Övrigayrkanden i motionen behandlas v.v finans- och skatteutskotten. AU 1980/81:21 20 1 detta betänkande behandlar utskottetpropositioner och motioner som rör arbetsmarknadspolitiken för de kommandeåren. En av utgångspunkterna är proposition 126 om arbetsmarknadspolitikensframtida inriktning. I den propositionen anges dels riktlinjer för politiken,dels konkreta förslag som syftar till en bättre fungerEinde arbetsmarknad. Denandra utgångspunkten för betänkandet är regeringens förslag i budgetpropositionenoch kompletteringspropositionen om arbetsmarknadspolitikens uppläggning ochvolym under nästa budgetår. I anslutning härtill behandlar utskottet enproposition, 145, om finansiering av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Regeringens förslag har föranlett sju motioner. Dessa och ett stort antal merafristående motioner från allmänna motionstiden behandlas också ibetänkandet. Utskottetinleder sin framställning med en redovisning av utvecklingen påarbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikens volymmässiga förändring redovisasockså. I anslutning till proposition 126 kommer utskottet in på problem som vinu står inför på arbetsmarknaden. Utskottet anlägger därefter synpunkter påpolitikens, allmänna inriktning . I ett följande avsnittgör utskottet i anslutning till kompletteringspropositionen en allmänbedömning av behovet av insatser för nästa budgetår. Betänkandets senare delägnas budgetfrågorna och de olika detaljförslagen i proposition 126 jämtetillhörande motioner. Antalet sysselsatta ökade fortiöpande under1970-talet. Från en utgångspunkt på ca 3,8 miljoner första årkom en markant uppgång under 1973-74 till nära 4,1 miljoner sysselsatta. Under1979-80 inträffade en ny expansionsperiod med en topp , då mannådde talet 4,37 miljoner sysselsatta, se diagram I. Betecknandeför utvecklingen är att antalet sysselsatta fram till intevisar någon egentlig nedgång under lågkonjunkturår. Sysselsättningen har undersådana år stagnerat för att på nytt ta fart då konjunkturen pekat uppåt. AU 1980/81:21 Arbetskraft och sysselsättning 19751981 3 månaders glidande genomsnitt 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Anm. För saknas uppgifter p.g.a. konflikten.Källor. Index 1960= 100 130 * Information i prognosfrågor 1981: 1. AU 1980/81:21 Det ökade antalet sysselsatta under 1970-taletinnebär emellertid inte att sysselsättningsvolymen mätt i antalet timmar vuxitpå samma sätt. Tvärtom har som framgår av diagram 2 antalet arbetstimmartotalt sjunkit. Bakomdenna utveckling ligger dels en ökning av deltidsarbetet, dels ökad frånvaro.Detta hänger i sin tur samman med att kvinnor i allt större omfattningförvärvsarbetar. I själva verket är det så att antalet män i arbetskraftenstagnerat medan antalet kvinnor ökat medca 400000. Ökningen är nästan helt att hänföra till deltidsarbete mellan 20 och34 timmar . Som framgår av diagram 3 är kvinnorna helt dominerande närdet gäller deltidsarbete. Nästan hälften av alla kvinnor arbetar deltid jämförtmed enbart var femtonde man. 20 - 34timmar . 1965 19701975 1979 1965 1970 1975 1979 Källa: SCB. Information i prognosfrågor 1980:4. En annan faktor av intresse i sammanhanget ärfrånvaron. Denna visar en klar ökning . Detta hänger samman medolika reformer som skapat nya möjligheter till tjänstledighet. Vanligasteorsaken till frånvaro från arbetet är egen sjukdom och den skiljer sig intemarkant mellan män och kvinnor. En grupp med hög frånvaro () är emellertidkvinnor med barn . En stor del av denna frånvaro ärlångtidsfrånvaro i samband med barns födelse, se diagram 4. Utskottet har intehaft tillgång till någon motsvarande statistik för män med små barn. AU 1980/81:21 Frånvaro för olika grupper Kvinnor nied barn under 7 r Ovrig frånvaroVarnplil Egen sjukdom 1970 75 79 1970 75 79 1970 75 79 Information i prognosfrågor 1980:4. har internationellt sett en mycket stor delav befolkningen i arbetskraften. Som framgår av diagram 6 finns det emellertidbetydande skillnader beroende pä kön och ålder. Diagrammet bekräftar vadtidigare sagts om kvinnornas ökade förvärvsgrad. En annan tydlig trend är äldremäns minskade deltagande i arbetslivet. Här finns ett samband med den ökadeförtidspensioneringen som utskottet belyser längre fram i betänkandet. Strömmarna på arbetsmarknaden, kvinnor och mänåren 1970/72- Helt utanförarbetskrairen -.Avgår ur arbetskraften Byter itt och inr arbetskraften' Tillkommer till arbetskraften 70 72 72-74 74-76 Kidla: SCB. Information i prognosfrågor 1980:4. Ett studium av strömmarna pä arbetsmarknaden -flödet in i och ut ur arbetslivet - visar att det är fier som förvärvsarbetatnågon gäng än vad som anges av de relativa arbetskraftstalen. AU 1980/81:21 också att andelen män med stadigvarandearbetsmarknadsanknytning har ökat någon medan motsvarande ökning för kvinnornahar varit kraftig. Ökningen av den kvinnliga arbetskraften beror både på attfler kvinnor arbetar och att de som arbetar är mer stabila och stannar längretid i arbetslivet. Relativa arbetskraftstal' med fördelning efterkön och ålder åren 1963 1979 Män35-44 år Män 45-54 är Män 25-34 år 1963 1967 1971 1975 1979 ' Relativa arbetskraftstalet = befolkningen iarbetskraften i procent av totalbefolkningen i respektive åldersklass. Källa:Arbetskraftsundersökningen (AK.U). SCB Arbelsmarknadsstatistisk årsbok. med att antalet personeri arbetskraften ökat har det inträffat förskjutningar i sysselsättningen olikanäringsgrenar emellan. Den viktigaste förändringen är nedgången iindustrisysselsättningen och den kraftiga expansionen av antalet anställda iden offentliga sektorn. AU 1980/81:21 Industrins och den offentliga sektorns andelarav totala sysselsättningen 1960-1980 """" De internationellt sett fördelaktigaarbetskraftstalen har sin motsvarighet när det gäller arbetslösheten. Antaletarbetslösa har självfallet varierat med konjukturcyklarna men det relativaarbetslöshetsantalet enligt arbetskraftsundersökningen (), dvs. antaletarbetslösa i procent av befolkningen i arbetskraften i åldern , harunder inte legat över 2,i genomsnitt. Det hindrar inteatt arbetslösheten under vissa nedgångsperioder berört ett betydande antalmänniskor, och framför allt har det under sådana perioder, såsom nedan skallredovisas, satts in arbetsmarknadspolitiska åtgärder i stor omfattning. Arbetslösheten säsongsrensat, kvartalsgenomsnitt 100 80 60 40 1970 71 12 73 74 75 76 77 78 79 80 81 Källa: MASi. AU1980/81:21 26 Arbetslösheten varierar betydligtmed hänsyn till bl. a. kön. ålder och region. För åldersgrupperna hardock arbetslösheten varit på låg nivå även om konjunkturerna växlat.Ungdomar i åldern är en grupp som uppvisar en annan bild.Arbetslösheten för dem är nästan fyra gånger så hög som för den nyssnämndaåldersgruppen och fluktuationerna är tämligen kraftiga under konjunturcyklarna. Arbetslösheten i olika åldrar Källa: SCB. Information i prognosfrågor 1980:4. I diagram 10 belyses regionalaskillnader i arbetslöshet för män resp. kvinnor. Kvinnorna har - utom istorstadslänen - markant högre arbetslöshet än männen. Arbetslösheten i olika länstyper Storstadslänen övriga Hela riket 1970 1975 1979 1970 Källa: SCB. Information i prognosfrägor 1980:4. AU 1980/81:21 Av stor betydelse för arbetslöshetstalen ärarbetslöshetstidens längd. Som framgår av diagram 11 har ökatkontinuerligt . Särskilt framträdande är ökningen för den äldrearbetskraften. Arbetslöshetstid i olika åldrar Arbets/öshetstid iveckor 40 -* 35-44 år 1 1 1 1 1 , , , 1 1 . Källa: SCB. Information i prognosfrågor 1980:4. En fråga som diskuterats mycket ärrörligheten inom arbetskraften. Antalet personer som byter arbetsgivare underett år varierar med hänsyn till konjunkturläget. Rörligheten är också olika iskilda åldrar. var den s. k. rörlighetskvoten av de sysselsattai åldern . Motsvarande tal för ungdomar i åldern och 20-24 ärvar 25 resp. . Som framgår av diagram 12 visar rörligheten en vikandetrend. Ävenden geografiska röriigheten har minskat . Fram till mitten avdecenniet fluktuerade flyttningarna över länsgränserna runt 200000 . Deårliga variationerna överensstämde med antalet kvarstående lediga platser.Detta samband bröts vid decenniets mitt, och antalet flyttningar sjönkväsentligt snabbare än antalet kvarstående lediga platser. Det har också skettstora regionala förskjutningar i flyttningsmönstret. Den storanettoinflyttningen till storstadslänen med motsvarandeförluster för skogslänen har vänts till sin motsats om än med lägre tal. AU 1980/81:21 Antal arbetsgivarbytett I procent av antalsysselsatta (rörlighetskvoten) ------------------ 1- 1- 1- 1- i-- 1- TT- 1- 1- 1- 1- 1- 1--- 1966 70 75 79 Ar Anm. saknas observationer. Källa: AMS. Meddelande från utredningsenheten : 25. Inrikes flyttningar över länsgräns Källa: SOS. AU 1980/81:21 Arbetsmarknadspolitiken har successivt krävt alltstörre insatser, Det gäller självfallet i absoluta tal men även om man serkostnaderna i relation till bruttonationalprodukten (BNP) eller statsbudgeten.Sedan mitten på 1960-talet då riktlinjer lades fast förarbetsmarknadspolifikens medverkan i en politik för full sysselsättning har sålundautgifterna för arbetsmarknadspolitiken fördubblat sin andel av statsbudgeten. / ?i av stata-' \ budgeten 1950 Källa: EFA De ökade kostnaderna hänger självfallet samman medatt ett allt större antal personer berörs av åtgärdsprogrammen. Åtgärderna harockså utvecklats och efter hand har nya typer av insatser prövats. 1 diagram15 redovisas volymen av s. k. individinriktade åtgärder mätt i antal personer somgenomsnittligt berörts med början 1963. AU 1980/81:21 .4ntalberörda personer, årsgenom snitt 1000-tal. II Exkl. utbildning vid permitteringshot. 21 Skyddat arbete ochhemarbetsccntraler, arbetspröuning/arbetstraning,hjlv-skyddat arbete samt arkivarbete och musikerhjalp. Källa: AMS arbetsmarknadsstatistik och SCB:sarbetskraftsundersökningar. Diagram 16 har motsvarande uppgifter för budgetårenunder . Här redovisas emellertid också storleken av företagsinriktadeåtgärder. Beträffande dessa åtgärder bör framhållas att de redovisadeuppgifterna endast ger en grov bild av den sysselsättningsmässiga omfattningen.Bland det aktuella slaget av åtgärder ingår regionalpolitiskt stöd, användningav investeringsfonder, statliga industribeställningar, bidrag till nedläggningshotadeföretag med dominerande ställning på orten, sysselsättningsstöd i form av dets. 75 %-bidraget, äldrestödet inom tekoindustrin, företagsutbildning ochnyrekryteringsbidrag. AU 1980/81:21 Antal personer sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder Åtgärder riktade till personer Arbetsmarknadsutbildning (exkt företagsutbildning) Åtgärder föräldre och arbetshandikappade Åtgärder riktade till företag 70/71 71/72 72/73 73/74 74/7575/76 76/77 77/78 78/79 79/80 Budgetär Källa:SCB. Arbelsmarknadsstatistisk årsbok 1979-80. Samtliga diagram i detta avsnitt visar dentrappstegseffekt som är utmärkande för utvecklingen. De under en lågkonjunkturförstärkta insatserna har inte följts av någon nedtrappning till tidigare nivånär konjunkturen svängt. 1 stället har behovet av insatser fortsatt på en högnivå under den efterföljande högkonjunkturen för att sedan höjas ytterligareett steg under nästa nedgång i konjunkturen. I proposifion 126 redovisas vad som betecknas somoroande tendenser i utvecklingen på arbetsmarknaden. Dennaredovisning, som här återges i sammandrag, är en av utgångspunkterna för deriktlinjer som presenteras i propositionen. har arbetslöshetstalen visat en stigande tendens. Det beroremellertid inte på att antalet berörda personer ökat utan på att arbetslöshetsfidensuccessivt föriängts, se diagram 11. AU 1980/81:21 32 Svårigheter för nytillträdandepå arbetsmarknaden.Genom kraftiga arbetsmarknadspolitiska insatser i lågkonjunkturerna och genomtrygghetslagarnas inverkan har antalet uppsägningar och permitteringar kunnatbegränsas. Arbetslösheten har främst drabbat grupper som inte haft fotfäste påarbetsmarknaden. I praktiken har detta i första hand gått ut över kvinnor ochungdomar. Utslagningav äldre arbetslösa. Risken för äldre att bli arbetslösa har visserligenminskat men å andra sidan har, som framgår av diagram 11, arbetslöshetstidernaökat markant. Dessutom har antalet förtidspensionerade stigit kraftigt,särskilt i de äldre årsgrupperna. Även om det i huvudsak är andra orsaker änarbetsmarknadsskät som ligger bakom denna Utveckling, finns det ett klartsamband mellan förtidspensionering å ena sidan och regionala skillnader iarbetslöshet och arbetsmarknadens struktur å den andra. Svårigheterna för deäldre och även för de arbetshandikappade hänger sannolikt också samman medväxande krav på effektivitet i arbetslivet. Ökatbehov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Som framgår av diagrammen 15 och 16har de arbetsmarknadspolitiska insatserna successivt trappats upp. Antaletberörda personer liksom kostnaderna har följt en trappstegsformad kurva. Genomstora insatser pä åtgärdssidan har arbetslösheten kunnat hållas nere ilågkonjunkturer. 1 efterföljande högkonjunkturer har åtgärderna inte minskattill tidigare nivå utan legat kvar med en stor volym. Ett allt större antalpersoner har därmed mer eller mindre permanent kommit att omfattas avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Tröghetenpå arbetsmarknaden ökar. Antalet kvarstående lediga platser har långsiktigtökat i förhållande till antalet nyanmälda. Tillsättningstiden för registreradelediga platser beräknas ha ökat från 2,5 till 3,5veckor. Den ökade trögheten återspeglas också i industrins svårigheter att rekryteraarbetskraft, främst yrkesarbetare. De arbetssökandes och arbetsgivarnasönskemål passar inte ihop. Detta leder till det paradoxala förhållandet attarbetslösheten ökar som bristen på arbetskraft består i vissasektorer. Dessa förhållanden inträffar samfidigt som de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna har förstärkts. 1 propositionen tolkas detta så att arbetsmarknadenssätt att fungera har förändrats. 1 propositionen redovisas långtidsutredningens bedömningarav sysselsättningsutvecklingen fram .