bet · G401NU39 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:39 övermotioner om branschregister och etableringskontroll inom vissa branscher, m. m. I betänkandet NU 1980/81:2 har näringsutskottetbehandlat fem motioner med yrkanden om branschregister övernäringsidkare inom byggbranschen, etableringskontroll inomhotell- och restaurangbranschen, Vidkammarbehandlingen av betänkandet har - sedanomröstningen rörande ett av momenten utfallit med lika antal ja- och nej-röster- beslutat återförvisa ärendet till utskottet. I samband med att utskottet har tagit upp deberörda motionerna till ny behandling har utskottet också behandlat sexmotioner inom samma ämnesområde vilka har väckts under allmänna motionsfiden ijanuari 1981. Yrkandena i dessa mofioner avser branschregister för vissabranscher, åtgärdermot icke-seriösa företag inom byggnads- och transportsektorerna, särskilda krav förtillstånd att servera alkoholdrycker, särskildakrav i upphandlingsförordningen (1973:600, ändrad och omtryckt 1980:850), utredning om"frikort" för seriösa företag. I detta betänkande behandlas dels det återförvisadeärendet, dels de nämnda motionsyrkandena om åtgärder mot icke-seriösa företaginom byggnads- och transportsektorerna och om särskilda krav för fillstånd attservera alkoholdrycker. Utskottethar i övrigt med egna yttranden överlämnat de nya motionsyrkandena till andrautskott som berörs av frågorna. tilljustitieutskottet (NU 1980/81:4 y) yrkanden om branschregister för vissabranscher och om en utredning rörande etableringskontroll, fillfinansutskottet (NU 1980/81:5 y). yrkanden om särskilda krav iupphandlingsförordningen och om utredning rörande "frikort" förseriösa företag. ] 1980/81. NU 1980/81:39. Demotioner som har behandlats i betänkande 1980/81:2 är följande: 1979/80:556 av (), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att ett branschregisterför bilverkstäder/ bilförsäljningsställen [bör] upprättas, 1979/80:715 av i m. (s), vari hemställs att uttalar sig för att någon form avauktorisafion införs samt att ett branschregister upprättas för dem som skalletablera sig som näringsidkare inom byggbranschen, 1979/80:719av m. fl. (vpk), vari hemställs 1. att hos regeringen hemställer om införandet av etableringskontrolli form av obligatorisk tillståndsgivning för städbolag, 2. att hos regeringen hemställer att den till myndigheter ochverk under dess kompetensområde utfärdar anvisningar och rekommenderar attstädning inom offentliga myndigheter skall handhas av fast anställd personaloch att entreprenadsystemet härvidlag överges, 1979/80:1424 av m. fl. (m), varihemställs att anhåller att regeringen föranstaltar om införande avett branschregister för bilverkstäder, 1979/80:1771 av m. fl. (s), vari hemställsatt hos regeringen begär en utredning med uppgift att undersökamöjligheterna till någon form av auktorisation för etablering i hotell- ochrestaurangbranschen. De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas i detta betänkande är följande: 1980/81:326 av () och (), såvitt gäller hemställan att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att reducera förekomsten av s. k. svarta företag inom- transportsektorn m. m., 1980/81:783 av () och HansPetersson i (fp), såvitt gäller hemställan att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendelämplighetsprövningen vid fillståndsgivning enligt lagen om handel med drycker, 1980/81:1397 av m. fl. (s), varihemställs att begär att regeringen tar initiativ som i enlighet medvad som anförs i motionen syftar till att förhindra icke-seriösa företag attverka inom byggbranschen. Motionerna 1980/81:326 och 1980/81:783 har i övrigtmed yttrandet NU 1980/81:5 y överlämnats fill finansutskottet. NU1980/81:39 3 Åtgärder inom transportsektorn Motion 1980/81:326 Motionärerna ser det som angelägetatt polisen snabbare än nu kan få kännedom om huruvida en åkare släpar eftermed betalning av fordons- och kilometerskatt samt försäkringspremier. Deframhåller att fordon, för vilka dylika avgifter inte erlagts, enligt gällandebestämmelser inte får användas. Detta sker dock i stor omfattning, eftersompolisen inte får underrättelse om förseelserna. I motionen föreslås också ändrade regler förkörkortsåterkallelse. Motionärerna åberopar ett rättsfall i slutet av år 1980.En person i , som ertappats med att ha kört s.k. svarttaxi, återfick efter dom av kammarrätten sitt körkort vilket tidigarehade dragits in av länsrätten. Motionärerna anser det olyckligt attlagstiftningen är sådan, eftersom körkortsåterkallelse torde vara den påföljdsom verkar mest återhållande på benägenheten att köra svarttaxi. Uppgifter i anslutning till motionen Enligt 16 och 21 §§vägtrafikskattelagen (1973:601, omtryckt 1979:280, senaste ändring 1980:679) fårskatteplikfigt fordon icke brukas om till betalning förfallen fordonsskatteller kilometerskatt inte har erlagts. Detta gäller inte i fråga om skatt somavser tid före det närmast föregående skatteåret och bl. a. inte heller i frågaom skatt som åvilar tidigare ägare av fordonet och som har fastställts genombeslut om efterbeskattning. Att inte betala fordonsskatter och kilometerskatter utgöri sig inget brott. Däremot är det alltså enligt vägtrafikskattelagen förbjudetatt bruka ett fordon för vilket skatt inte erlagts. Genom ett system medkontrollmärken och genom tillgång till uppgifter i bilregistret kan polisenkontrollera att skatten har betalats. Vad gäller den obligatoriskatrafikförsäkringen är det numera inte straffbart att använda ett oförsäkratfordon, under förutsättning att det inte är avställt. Så länge ett fordon inteär avställt skall alltid trafikförsäkring finnas. Ägaren till ett icke avställtfordon påförs en trafikförsäkringsavgift om han underlåter att tecknatrafikförsäkring. (B 1977:05) har i delbetänkandet(Ds B 1980:13) "Översyn av vägtrafikbeskattningen. Slopadfordonsskatt och höjd bensinskatt" föreslagit att kopplingen mellantrafikförsäkring och kontrollmärke skall tas bort. (B 1977:05) behandlar f. n.frågan om hur brukandeförbudet vid obetalda vägtrafikskatter skall kunnaeffektiviseras. Bakgmnden härtill är bl. a. att , och har hemställt om sådana regleratt brukandeförbudet blir effektivt. Förbunden menar att nuvarande system förlagföring och indrivning inte avskräcker sådana fordonsägare som har satt i 1* 1980/81. system att driva trafik utan att betala skatt. a. förslag om att det i vissa fall skall förhindras att fordonanvänds i trafik när fordonsskatt inte har betalats. Åtgärderna avses kommatill användning vid mera allvarliga överträdelser av bmkandeförbudet, i förstahand s. k. svartåkning och motsvarande. Utredningen avser att lägga framförslag i denna fråga . På initiativ avkommunikationsdepartementet bildades tre arbetsgrupper meduppgift att till utarbeta förslag till åtgärder mot s. k.svartåkning och andra olagligheter som förekommer i samband med yrkesmässigtrafik. Arbetsgrupperna har lämnat sina förslag. Dessa övervägs f. n. iregeringskansliet. En grupp studerade hur befintliga register bättre skallkunna utnyttjas. En annan grupp arbetade med frågan om hur prövning ochuppföljning av trafiktillstånd skall kunna effektiviseras. Den tredje gruppenbehandlade frågor om effektivare fältarbete och skärpta straff. Iarbetsgrupperna ingick företrädare för bl. a. ,, , trafiksäkerhetsverket, transportrådet,länsstyrelserna, och . Återkallelse av körkort regleras i16 § körkortslagen (1977:477). I denna paragraf anges en rad olika grunder förkörkortsåterkallelse, bl. a. opålitlighet i nykterhetshänseende och brott motnågon från trafiksäkerhetssynpunkt väsentlig regel. Vidare sägs (punkt 3) attkörkort skall återkallas om körkortshavaren genom upprepade förseelser iväsentlig grad har visat bristande vilja eller förmåga att rätta sig efter debestämmelser som gäller i trafikens eller trafiksäkerhetens intresse för förareav motordrivet fordon. 3 i Göteborghar hos regeringsrätten överklagat kammarrättens dom i det i motionen nämndarättsfallet om körkortsåterkallelse. har vid sinbehandling av proposition 1979/80:142 om vissa taxifrågor beslutat om vissa åtgärderför att komma till rätta med olaga yrkesmässig trafik, s. k. svartåkning. Sålunda har fr. o. m. straffet för olagayrkesmässig trafik skärpts från böter fill böter eller fängelse i högst sexmånader (SFS 1980:397). (/80:27) anförde vid sinbehandling av ärendet bl. a. följande: Utskottet har ej funnit anledningfill erinran mot den föreslagna straffskärpningen. Utskottet finner det tvärtomangeläget att man på ett effektivt sätt söker komma till rätta med de riskeroch problem som svartåkningen för med sig. Förslagen härom i propositionensynes enhgt utskottet väl ägnade att uppnå ett sådant syfte. Utskottet finnerdet likaledes värdefullt att frågorna om ekonomiska sanktioner ochkörkortsåterkallelse övervägs och förutsätter att förslag med anledning häravsnarast föreläggs . NU1980/81:39 5 Åtgärder inom byggnadsbranschen Motion 1980/81:1397 I motion 1980/81:1397 anförs attantalet s. k. enmansföretag har stigit snabbt . Som skäl tilldenna utveckling anger motionärerna bl. a. att skatter och avdrag ansesförmånliga för enmansföretagarna. Det finns också, säger de, vissa möjligheteratt kringgå samhällets kontroll av bl. a. inbetalning av avgifter ochmervärdeskatt. De erinrar vidare om de fackliga organisationernas krav påetableringskontroll, ökad samhällehg kontroll av innehavare av B-skattesedlaroch införande av branschregister. Inom byggbranschen är utvecklingen av icke-seriösa företagspeciellt allvarlig, säger motionärerna. Frågan har, anför de, uppmärksammatsav den s. k. energihushållningsdelegationen. I betänkandet (SOU 1980:43) Energihushållningi befintUg bebyggelse föreslår delegafionen att stöd till energisparande åtgärderskall ges endast till sökande som lämnar uppgift om vem som har utfört arbetet.För fastighetsägare som själv utför åtgärder bör enligt: delegationen stödlämnas endast till kostnad för material. Motionärerna säger sig utgå ifrån attregeringen presenterar detta förslag från energihushållningsdelegationen i denproposition om energihushållning i bebyggelsen som har aviserats till mars1981. Den föreslagna principen borde, menar motionärerna, inteendast tillämpas vid stöd till energisparande åtgärder utan utvidgas fill attgälla byggandet i allmänhet. Vidare borde, innan kommunens förmedlingsorganbeviljar samhälleligt stöd till bostadsbyggande, den fackliga organisafionen fåmöjlighet att tillstyrka eller avstyrka att ett visst företag anlitas för byggandet. Det kommunala förmedlingsorganet borde också, innan lånfill ett bygge beviljas, med hjälp av bl. a. kronofogde- och skattemyndigheterkontrollera att det aktuella företaget har fullgjort sina inbetalningar avskatter och avgifter. Uppgifter i anslutning till motionen Energihushållningsdelegationenlämnar i sitt avgivna betänkande (SOU 1980:43) Program förenergihushållning i befintlig bebyggelse bl. a. följande förslag som haranknytning till problem med skatteflykt o. d. inom byggbranschen. Staten bör aktivt förhindra attstatliga medel går fill den s. k. grå arbetsmarknaden. Delegationen föreslårdärför att regeringen beslutar att energisparstödet endast utbetalastill sökande som lämnar uppgift om vem som utfört arbetet. För fastighetsägaresom själv utför åtgärder i eget hus bör stöd lämnas endast till kostnad förmaterial. Delegationen motiverar sitt förslag på följande sätt: NU1980/81:39 6 Det är angeläget att arbeten medenergisparande åtgärder utförs i sådana former att de sociala åtagandena förarbetskraften tryggas och så att sociala avgifter och skatter kommer attinbetalas till skattemyndigheterna. För att uppnå de åsyftadeenergibesparingarna är det vidare angeläget att de åtgärder som utförs får ettriktigt utförande. De energisparande åtgärderna är i många fall av sådankaraktär och omfattning, liksom flertalet mindre omfattande reparations- och underhållsåtgärderpå fastigheter, att de i betydande omfattning resulterar i att en s. k. gråarbetsmarknad uppstår. En sådan marknad gör det dessutom omöjligt attvidareförmedia ny kunskap till dem som utför åtgärderna. Med giltighet fr. o. m. den 15 december1980 har (enligt SFS 1980:779) vissa ändringar gjorts i förordningen (1980:334)om statsbidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus(energibidragsförordningen, EBF). Ändringarna bygger på förslag avenergihushållningsdelegationen. De nu gällande bestämmelserna återges här: Bidrag lämnas för material- och arbetskostnader. Omåtgärden avser småhus får bidrag lämnas för arbetskostnader endast om arbetetutföres av någon annan än sökanden. Om bidraget avser småhus och om arbetet har utförts avnågon annan än sökanden, skall ansökningen innehålla de uppgifter angåendearbetet och den som har utfört detta som föreskriver.Ansökningen skall dessutom innehålla en av sökanden undertecknad försäkran påheder och samvete att dessa uppgifter är sanningsenliga. Länsbostadsnämndenskall lämna uppgifterna till . Motsvarande ändringar har (SFS 1980:780) gjorts i de avsnitt av förbättringslåneförordningen (1980:261)(FLF) som avser statsbidrag till energibesparande åtgärder. Ibostadsfinansieringsförordningen (1974:226) (BFF) har vad gäller stöd tillenergibesparande åtgärder (SFS 1980:777) i 58 § införts samma slags krav pålåneansökningar som anges i 14 § EBF. Ändringarna i EBF, FLF och BFF har lett till kompletteringarav motsvarande föreskrifter (BOFS 1980:65-67). Där angesvilka uppgifter sökanden skall lämna. Det kommunala förmedlingsorganet skall - enligt 11 § EBF,3 § FLF och 3 § BFF - avge yttrande till länsbostadsnämnden över ansökningar omnämnda lån och bidrag. I dessa paragrafer sägs vidare att beslut i ärende, varikommun inte är sökande, får innebära avvikelse från förmedlingsorganetsyttrande i ärendet endast om särskilda skäl föreligger. Bestämmelsen återförsytterst till statsmakternas tidigare beslut (prop. 1977/78:93 s. 170, CU1977/78:28), i aktuella delar refererade i BOFS 1980:40, 67 och 55.1 dennyssnämnda propositionen anförde chefen för : Enligt min mening bör länsbostadsnämnden i fortsättningen, som regelfölja det kommunala yttrandet. Undantag från detta bör komma i fråga endast i sådana fall där det finns särskilda skäl att frångåförmedlingsorganets bedömning.-- Lämplighetsprövningen bör således i första hand ankomma NU1980/81:39 7 I vissa avseenden bör docklänsbostadsnämndernas bedömning ha företräde. Jag tänker bl. a. påtolkningsfrågor som gäller fillämp-ningsområdet för statliga stödformer. Detgäller också länsbostadsnämndernas uppgift att som statliga företrädare setill att statliga medel ges en så effektiv användning som möjligt. I det senaresammanhanget kommer produktionskostnadsprövningen i blickpunkten. Vid dennaprövning kan nämndens bedömningar anses vara grundade på ett bättreerfarenhetsunderlag än kommunens, något som också mofiverar ett visstföreträde för nämndens bedömning. Avsteg från kommunens bedömning skallsjälvfallet göras i de fall denna strider mot reglerna för lån- ochbidragsgivningen. I motion 1980/81:1462 (s) föreslåsen översyn och samordning av de register som kan användas som hjälpmedel förmyndigheterna i deras arbete för en bättre efterlevnad av gällande skatte- ochavgiftsregler. a. sägs att ett detaljerat förslag bör lämnas om det visarsig att ett nytt register -1, ex. ett länsregister över försumliga skatte- ochavgiftsbetalare - behöver inrättas. Motionsyrkandet behandlas i civilutskottetsbetänkande CU 1980/81:24. I detta sammanhang kan även hänvisas tillcivilutskottets yttrande CU 1980/81:1 y till justitieutskottet. Motion 1980/81:783 Motionärerna anför attrestaurangbranschen särskilt har uppmärksammats vad gäller illojalaarbetsmetoder såsom skattefusk, systematiska konkurser och bristandeinbetalning av arbetsgivaravgifter. De påpekar att sådana missförhållandenendast gäller en del av företagen i branschen. Det finns dock många seriösaföretag som får problem på grund av att konkurrerande företag bryter motgällande regler. En stor del av restaurangerna är för att kunna bedriva sinverksamhet beroende av att få servera alkoholdrycker. Enligt lagen (1977:293)om handel med drycker får servering av alkoholdrycker ske endast om tillståndhar meddelats. Motionärerna menar att skötsamhet när det gäller skatter,arbetsgivaravgifter och liknande borde vara en förutsättning både för att fåtillstånd att servera alkohol och för att få behålla sådant tillstånd. Enkontroll av dessa förhållanden måste i så fall regelmässigt ske innan tillståndbeviljas. Yttrande från berörd skattemyndighet till borde enligtmotionärerna vara obligatoriskt innan lämnar tillstånd attservera alkoholdrycker. Vidare borde någon form av fortlöpande kontroll avtillståndsha-varens skötsamhet när det gäller betalning av skatt äga rum. NU1980/81:39 8 Uppgifter i anslutning till motionen Enligt lagen (1977:293) om handelmed drycker får servering av alkoholdrycker ske endast om tillstånd harmeddelats. Vid tillståndsprövningen skall särskilt beaktas behovet avserveringen, sökandens lämplighet och serveringsställets tjänlighet förändamålet. utövar den centrala tillsynen över efterlevnaden avlagen. utövar tillsyn inom resp. län och är ocksåtillståndsmyndighet. I ärende om tillstånd till servering av alkoholdryckerskall (enligt 60 §) alltid inhämta yttranden frånlänsnykterhetsnämnd, polismyndighet och kommunfullmäktige i den kommun där serveringenskall bedrivas. Tillstånd att servera alkoholdrycker får inte ges om detavstyrks av kommunen och inte heller omfatta starkare drycker än kommunen hartillstyrkt (61 §). Serveringstillstånd kan återkallas (64 §). för återkallelseär bl. a. olägenheter i fråga om ordning, nykterhet m. m. Vidare kan tillståndåterkallas om de förutsättningar som gäller för meddelande av tillstånd intelängre föreligger. Talan mot beslut enligt lagen om handel meddrycker förs hos genom besvär. beslut kaninte överklagas (68 §). har i sitt betänkande NU 1980/81:2 (s. redovisat delar av förarbetena till lagen om handel med drycker såvittavser tillståndsprövning. Därav framgår att en prövning av sökandens förutsättningaratt sköta rörelsen på ett från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt haransetts alkoholpolitiskt motiverad. har utarbetatanvisningar till lagen om handel med drycker (SOSFS 1979:71). Vad gällersökandens lämplighet, som bl. a. skall beaktas vid tillståndsprövningen, sägsföljande (s. 24): anser atttyngdpunkten i lämplighetsprövningen bör ligga i en allmän bedömning avsökanden. För att det ovannämnda kravet på kännedom om alkohollagstiftningenskall vara uppfyllt, krävs enligt uppfattning att kunskapernaär dokumenterade till exempel genom att sökanden har gått igenomrestaurangskola och/eller har erfarenhet i branschen. Socialstyrelsenanser vidare att en ytterligare förutsättning bör vara tillräcklig förmåga attbehärska svenska språket i tal och skrift samt kännedom om förhållandena på densvenska arbetsmarknaden. För att skall kunna bedöma om sökandensekonomiska förhållanden är tillfredsställande, bör enligt socialstyrelsensmening en finansieringsplan krävas då det är fråga om ett nytt företag eller enny företagare. anser vidare att lämplighetskravetgivetvis måste omfatta ett ansenligt krav på sökandens sociala anpassning. Omsökanden är känd för NU1980/81:39 9 tidigare misskötsamhet i ekonomiska frågor, bör dettabeaktas vid lämplig hetsprövningen. kan det visa sig att sökanden begått brott. Hur brottslighet skall påverka bedömningen kan inte sägas generellt. Tillstånds myndigheten måste i det enskilda fallet göra en bedömning med hänsyn till brottslighetens art, svårighetsgrad och dess relevans för sökandens lämplig het att bedriva alkoholservering. Det bör i regel förflyta efterbrottet för att sökanden skall visa att han ur social synpunkt är lämplig att driva serveringsrörelse. Ett lämpligt riktmärke vid alkohol- och narkotikabrott samt brott som har samband med restaurang- eller klubbverksamhet är två är efter att brottet begåtts eller vid frihetsberövande efter att straffet avtjänats.-- I fråga om återkallelse avserveringstillstånd sägs i anvisningarna (s. 35) att ändrade förutsättningarför tillståndet som skall föranleda ingripande är bl. a. att fillståndshavareninte längre är lämplig. kommuns riktlinjearbete avseendeserveringstillstånd Förslag till riktlinjer har ijanuari 1981 i ett tjänsteutlåtande lämnat ett förslag till riktlinjer för bl.a. bedömning av ansökningar om serveringstillstånd. Tjänsteutlåtandet har utarbetats inom socialförvaltningenskansliavdelning. Samråd har ägt rum med företrädare för länsstyrelsenssocialenhet, uppbördsenhet, polismyndigheten i ,kammarkontoret, , miljö- och hälsovårdsförvaltningen,socialförvaltningens sociala avdelning och personalavdelning,distriktsförvaltningarna vid socialdistrikten 1 och 16, hotell- ochrestaurangförening. Hotell- och restauranganställdas förbund ochHandelstjänstemannaförbundet. Förslaget till riktlinjer har bordlagts i socialacentralnämnden och avses sedermera skola behandlas i kommunfullmäkfige. Riktlinjerna för bedömning av ansökningar om serveringstillståndomfattar totalt 19 punkter. I det följande återges de punkter som avserekonomiska förhållanden, sökandens lämplighet m. m. Övriga punkter, som inteåterges här, avser vissa allmänna bedömningsgrunder, miljöaspekter m. m. Sökanden måste kunna lämna entillfredsställande redovisning över ägarförhållandena. Sökanden måste på ett tillfredsställande sätt kunna redovisa hur verksamheten skall finansieras. Sökanden och ev. delägare måste uppfylla kraven på ekonomisk skötsamhet. Sökanden måste uppfylla kraven påpersonlig lämplighet. Föreståndare och ersättare måsteuppfylla kraven på personlig lämplighet. NU1980/81:39 10 Hyresförhållanden etc. för restauranglokalerna måstekunna redovisas på etttillfredsställande sätt. Polisen bör ha tillstyrkt ansökan ur ordnings- ochtrafiksynpunkt samt beträffande sökandens lämplighet, De berörda branschorganisationernasyttranden bör beaktas av sociala centralnämnden. Den sociala distriktsnämndens/detlokala organets yttranden bör beaktas av sociala centralnämnden. bör isamverkan med andra myndigheter utöva tillsyn över restaurangverksamheten. I förslaget lämnas kommentarer till var och en avpunkterna. De i detta sammanhang mest aktuella delarna av riktlinjerna ärpunkterna 2-A. Vad gällerpunkt 2 om verksamhetens finansiering sägs följande: När det gäller nya företag skall enredogörelse lämnas över finansieringen. Det gäller uppgifter om eget kapital,lån, långivare etc. Finns det skäl till antagande att restaurangen finansierasav annan än den som formellt uppges vara ägare, s. k. bulvanförhållande, böransökan avstyrkas. Om sökanden inte vill lämna uppgifter om finansieringen böransökan likaså avstyrkas. Till punkt 3, som gäller kraven påekonomisk skötsamhet, lämnas bl. a. följande kommentar: Sökanden och ev. delägare skall hagjort sig kända för ekonomisk skötsamhet för att ansökan skall kunna tillstyrkas. Härvid skall beaktas ekonomisk misskötsamhet såsomupprepade konkur ser, underlåtenhet att betala skatter, arbetsgivaravgifter eller kommunala avgifter etc.-- Punkt 4 gäller krav på personliglämplighet. Därvidlag sägs bl. a. att sökanden också skall ha förutsättningaratt sköta rörelsen på ett från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt. Inom tillämpas redan rutiner som iväsentliga delar överensstämmer med förslaget till riktlinjer. Vidlämplighetsprövningen av en sökande inhämtas bl. a. uppgifter från lokalaskattemyndigheterna, kronofogdemyndigheten och . Ocksålänsstyrelsen i har vissa kontakter med bl. a. skattemyndigheteroch kronofogdemyndigheter i samband med tillståndsärenden. i hari sitt yttrande över förslaget till riktlinjer understrukit att en gräns bördras mellan de rättsvårdande myndigheterna och de myndigheter som har atttillämpa lagen om handel med drycker. 1 övrigt hänvisar till ett uttalande av en företrädare för NU1980/81:39 11 vid kommuns konferens hösten 1980om kommunens roll i bekämpandet av ekonomisk och organiserad brottslighet,vilket återspeglar uppfattning.