bet · G401UU20 · 1980-12-31 00:00:00 — /82 samt medverkan i det regionala programmet på längre sikt.Det svenska bidraget skall användas för att på nordisk basis finansieratransportkommissionens fortsatta arbete och konsultstudier inom transportsektorn. Vidare skall det användas för finansiering av transport- och UU1980/81:20 62 kommunikationsprojekt och för samarbetet på andraområden, såsom miljövård, livsmedelsfrågor och utbildning. Den Östafrikanskautvecklingsbanken, EADB, arbetar vidare trots att den Östafrikanskagemenskapen, EAC, bestående av , och , har upplösts. Under1980 har en ny stadga för banken antagits. Bankens nya stadgar har ännu inte trätt i kraft. Iavvaktan på detta har lämnat en tilläggskredit på 10 milj.kr. att utnyttjas i enhghet med avtalet mellan och från 1975.Regeringen förordar att ett eventuellt behov av medel för EADB /82ryms under anslagsposten Regionala insatser, vilken föreslås uppgå till sammanlagt60 milj. kr. Efter självständighet iapril 1980 koncentreras uppmärksamheten alltmer mot , vars regeringfortsätter sin rasåtskillnadspoli-tik. Regeringen säger sig vilja skapaett mindre utmanande och ekonomiskt mer flexibelt apartheidsystem. Någraegentliga förändringar har dock inte skett för den svarta majoriteten. I Namibiafrågan har bedrivit en hittillsframgångsrik förhal-ningspolitik. Inte heller har FN kunnatförverkliga säkerhetsrådets plan för en övergång till majoritetsstyre.Sydafrika har sökt skapa början till en inhemsk administration iNamibia. Ett ministerråd med viss exekutiv makt och en nationell armé harupprättats. stöder med humanitärt bistånd befrielserörelsernaANC, som verkar för ett fritt från apartheid, och SWAPO, som arbetarför ett självständigt . Under innevarande budgetår utgår 33 milj. kr.till SWAPO och 20 milj. kr. Biståndet används till de bådarörelsernas försörjning av flyktingar i kringliggande länder. Båda organisationerna har god administrativ kapacitet.SIDA medverkar vid deras inköp av materiel och livsmedel. Svenska enskildaorganisationer mottar också SIDA-bidrag för personalbistånd och hjälp tillflyktingläg-ren. Biståndet till befrielserörelserna, liksom övriga delar avanslagsposten, fördelas av regeringen och SIDA efter rekommendationer avberedningen för humanitärt bistånd. Beredningen och SIDA förutser attsituationen i södra kommer att öka behovet av flyktinghjälp, studiestöd,rättshjälp, informafion, forskning, utbildning och stöd till politiska fångaroch deras familjer. Från utgår sådant stöd genom såväl enskildaorganisationer som mellanstatliga organ. UNHCR, Röda korset, InternationalDefence and (), (), ,FN:s utbildningsprogram för södra (UNETPSA), , UU1980/81:20 63 , m. fl. erhållerbidrag till sådan verksamhet. Stipendiestödet genom (lUEF) har avvecklats och flyttats över till andraorganisationer. En närmare redovisning av anslagets användning ges i en tabellpå s. 98 i propositionen. I propositionen föreslås ett anslag på 120 milj. kr. tillflyktingar och befrielserörelser m. m. i södra . Utöver det föreslagnabeloppet förutser regeringen att medel ur katastrofreserven liksom kankomma att utnyttjas för humanitära insatser. Skulle bli självständigtbör med kort varsel kunna lämna bistånd till den nya staten, varvidmedel från såväl ifrågavarande anslagspost som katastrofreserven bör kunnautnyttjas. Utskottet behandlar i detta sammanhang e/.5 motion 1980/81:1206, yrkandena 16-17, av GertrudSigurdsen m. fl. (s), vari hemställs att beslutar 16. att medelsramen för bistånd tillbefrielserörelser, flyktingar och raspolitikens offer i södra utöverregeringens förslag höjs med 25 milj. kr. till 145 milj. kr. för budgetåret1981/82, 17. att medelsramen för regionalainsatser utöver regeringens förslag höjs med 25 milj. kr. fill 85 milj. kr. delsmofion 1980/81:1210, delyrkande 2 j), av m. fl. (vpk), vari föreslås 2. att hosregeringen hemställer om förslag innebärande j) att utöver de medel somanslagits för insatser i södra ytterligare beviljas, fördelade till ANC med 40 milj. kr., till SACTU med 10 milj. kr.och fill SWAPO med 50 milj. kr. Regeringen föreslår förnästkommande budgetår ett anslag på 120 milj. kr. till flyktingar ochbefrielserörelser i södra . I mofion 1206, yrkande 16, förordas en ytterligare höjningmed 25 milj. kr. och i motion 1210, delyrkande 2 j), en ytterligare höjning med100 milj. kr., fördelad så att ANC får 40 milj. kr., SACTU 10 milj. kr. ochSWAPO 50 milj. kr. Ökningen av anslagen till de av stöddabefrielserörelserna i södra , ANC och SWAPO, har varit betydande undersenare år. Även i det nu föreliggande budgetförslaget finns ett utrymme föravsevärda ökningar. Det av regeringen föreslagna anslaget för posten Flyktingaroch befrielserörelser i södra är visserligen nominellt detsamma sominnevarande års men reellt innebär det en kraffig höjning eftersom fr.o. UU1980/81:20 64 nästkommande budgetår får en egen landram. Mot denna bakgrund ser utskottet inte skäl att föreslå ettstörre anslag än det proposifionen upptar. Yrkande 16 i motion 1206 ochdelyrkande 2 j) i mofion 1210 avstyrks följaktligen. Under denna rubrik behandlarutskottet även anslagsposten Regionala insatser. Detta anslag, som tidigareavsett bistånd till den Östafrikanska , , har nuvidgats till att omfatta även andra regionala insatser. Som framgår avpropositionen föreslår regeringen att ett belopp på 50 milj. kr. avsätts förfinansiering av ett transportsamarbete mellan de s. k. frontstaterna i södraAfrika. Därtill kommer ett eventuellt fortsatt bidrag till EADB, varför postenföreslås uppgå till 60 milj. kr. I motion 1206, yrkande 17, föreslås en höjning av dettabelopp till 85 milj. kr. Det avsedda samarbetet på transportområdet befinner sig fortfarandei ett inledningsskede. Detsamma gäller i ännu högre grad övriga regionalaprojekt i det ifrågavarande samarbetet mellan frontstaterna. Utskottetinstämmer därför i regeringens bedömning att 60 milj. kr. nu är ett rimligtbelopp och avstyrker följaktligen yrkande 17 i motion 1206. 4.7 Katastrofbistånd m. m. Propositionen (s. 99-105) riktlinjer föranvändning av denna anslagspost står fast. Katastrofbistånd bör i första handlämnas som hjälp åt människor i som har drabbats av naturkatastrofereller väpnade och politiska konflikter. Katastrofmedel kan även användas somextra bistånd till länder som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkasförsörjning och utveckling hotas av oförutsedda händelser. Ett tredjeanvändningsområde är åtgärder för att förbättra katastrofberedskapen ochförebygga katastrofer. Dessutom fyller anslagsposten Katastrofer m. m.funktionen av allmän reserv inom det bilaterala anslaget. Behovet av hjälpinsatser för flyktingar och andrakrigsoffer har fortsatt att öka. Katastrofbiståndet till dessa kategorier /80 var fem gånger större än hjälpen till offren förnaturkatastrofer. Detta hänger främst samman med en allvarlig försämring avflyktingsituationen i världen. De största katastrofinsatserna under det gångna budgetårethar utgjorts av bidrag på ungefär 55 milj. kr. fill det internationellahjälpprogrammet för nödlidande kampucheaner. Detta hjälpprogram, som hargenomförts av , (), WFP och UNHCR,har omfattat såväl insatser inne i som i gränsområdet mellan Thailandoch och i flyktingläger på thailändskt territorium. UU 1980/81:20 65 Hjälpprogrammetär ett av de största i den internationella humanitära hjälpens historia. Efterstora svårigheter har insatserna i stort sett varitframgångsrika. Den akuta hungersnöden har kunnat avvärjas. Framtidsutsikternaför den hårt drabbade kampucheanska befolkningen synes ha ljusnat något. Livsmedelssituationenpå hela den afrikanska kontinenten har försämrats . Deinternationella hjälporganisationerna har alltmera börjat uppmärksamma de storabehoven på denna hitfills ofta försummade konfinent. För svensk del förblir deten huvuduppgift att humanitärt bistå nödlidande afrikaner. Tillföljd av den sovjefiska inmarschen i har stora flykfing-skarorkommit till . Enligt UNHCR rör det sig om mer än en miljon flyktingar.Sverige lämnade under /80 6,5 milj. kr. fill UNHCR:s och Rödakorsets hjälpinsatser i . Regeringen förutser fortsatta hjälpinsatserför dessa människor. Densvenska regeringen har i sina ansträngningar att möta de växandekatastrofbehoven i världen fått ett nytt värdefulh instrument fill sittförfogande, nämligen specialenheten för hjälpverksamhet utomlands inomFN-beredskapsstyrkan. Denna enhet, som tillkom , består av 160 personer,som med kort varsel kan sättas in i katastrofsituationer. Densituation i flera delar av världen, som redovisas i propositionen, talar förett betydande behov av medel, som kan användas för humanitära hjälpinsatser. Enfortsatt hög beredskap för att kunna lämna bistånd i akuta nödlägen motiveraren kraftig ökning av anslagsposten Katastrofer m. m., särskilt som dentillgängliga ointecknade reservationen vid utgången av /80 äravsevärt mindre än . Den omständigheten att anslagsposten är enallmän reserv på det bilaterala anslaget ställer också anspråk påmedelsutrymme. Mot denna bakgrund beräknar regeringen 400 milj. kr. förKatastrofer m. m. under /82. Utskottetbehandlar i detta sammanhang delsmotion 1980/81:200, yrkande 2, av m. fl. (vpk), vari yrkas 2.att beslutar att för /82 anvisa 10 milj. kr. ihumanitärt bistånd till Demokratiska sahariska arabrepubliken och FrentePOLISARIO - den revolutionära fronten för oberoende, delsmotion 1980/81:201, yrkande 2, av m. fl. (vpk), vari föreslås 2.att beslutar att 20 milj. kr. beviljas i bilateralt katastrofbiståndfill för /82, delsmofion 1980/81:913, yrkandena 1-2, av m. fl. (vpk), vari hemställs 5Riksdagen 1980/81. UU1980/81:20 66 1. att riksdagenbeslutar om katastrofbistånd med 5 milj. kr. till Demokratiska republikenÖsttimor, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att detta bistånd skall kanaliserasöver FRETILIN, dels motion 1980/81:914, yrkande 6, av m. (vpk), vari föreslås 6. attriksdagen beslutar att anslå 10 milj. kr. i bistånd till PLO, dels motion 1980/81:1197 av (), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om behovet av humanitärt stöd till flyktingarna i VästraSahara, dels motion 1980/81:1206, yrkandena 18-19, av GertrudSigurdsen m. fl. (s), vari hemställs att beslutar 18. att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om katastrofbistånd till ,och , 19. att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om bistånd fill , dels motion 1980/81:1210, yrkandena 2 k) och 3, av LarsWerner m. fl. (vpk), vari föreslås 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag innebärande k) att befrielserörelsen i , PFLO, får stöd med 5 milj. 3. att uttalar att katastrofbiståndet endastskall användas för det ändamål till vilket det är avsett och att anslaget på 20 milj. kr. förstatskredit fill inte bör utgå. Tre mofioner behandlar behovet avhumanitärt stöd eller katastrofbistånd fill , nämligen 1206, 1197och vpk-motion 200. I mofion 1206 anförs att svenskt bistånd kommer attbehövas också i fortsättningen, varvid kanalisering av stödet genombefrielsefronten POLISARIO även bör övervägas. I motion 1197 framhålls som angeläget att låterhjälpinsatserna bli mer permanenta. har lämnat avsevärda bidrag tillVästra . Regeringen följer uppmärksamt utvecklingen i området. Kontaktermed POLISARIO har givit vid handen att den kanaliseringav det svenska biståndet som sker genom Rädda barnen fungerar väl. Under förra budgetåret utbetalades 5 milj. kr. frånkatastrofanslaget och levererades proteinberikad katastrofkost ()till ett värde av ca . Under innevarande budgetår har anslagits 3milj. och SEF-kost, till ett värde av ca 1 milj. kr. UU 1980/81:20 67 Rädda barnen har goda erfarenheter av samarbetetmed algeriska Röda halvmånen och POLISARIO och är beredd att ävenfortsättningsvis fungera som kanal för hjälpen. Rädda barnens beredskap börkunna utnyttjas för mer kontinuerhga insatser av det slag motionärernaefterlyser. Att lämna bidrag direkt fill POLISARIO är därför f. n. intebehövligt. Utskottetutgår ifrån att regeringen fortsatt följer utvecklingen av hjälpbehovet iVästra . Motion1197 och yrkande 18 i motion 1206 i vad avser får därmed ansesbesvarade. I vpk-motion 200, yrkande 2, hemställs attriksdagen beslutar anvisa 10 milj. kr. i humanitärt bistånd till POLISARIOunder /82. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet detta yrkande. I motion 1206 sägs att den börfortsätta den katastrofhjälp som hitfills ställts till förfogande för hjälptill de nödlidande i . Denna bör kanaliseras genom befrielserörelsenFRETILIN om prakfiska möjligheter föreligger. Sverigesstöd fill internationella organisafioners hjälpverksamhet i uppgickunder till 3,3 milj. kr., varav 2,3 miljoner kanaliserades viaSvenska röda korset och () och 1 milj.kr. Därutöverhar 5,5 milj. kr. lämnats via Svenska röda korset fill Indonesiska röda korsetsplan för katastrofberedskap . Utskottethar erfarit att och verksamhet i området till följdav indonesiska önskemål kommer att upphöra , varefterdet Indonesiska röda korset helt tar över hjälpverksamheten. Utskottetkonstaterar att FRETILIN:s verksamhet i eller kontroll över området inte tordevara av den omfattningen att hjälp via rörelsen till de nödlidande människornavore praktiskt möjlig. Dessutom är av fastlagda principer för stöd åtbefrielserörelser inte uppfyllda vad gäller FRETILIN, nämligen bl. a. att FNmed svensk anslutning uttalat sig fill förmån för sådant stöd. Medhänvisning till det ovan anförda får utskottet avstyrka yrkande 18 i mofion1206 i den del som avser . I vpk-motion 913, yrkandena 1 och 2, hemställs delsatt beslutar om katastrofbistånd med 5 milj. kr. fill Demokratiskarepubliken , dels att detta bistånd skall kanaliseras över FRETILIN. Utskottet har tidigare årvid behandling av yrkanden om att katastrofbi- UU 1980/81:20 68 ståndskall utgå med angivna belopp fastslagit, att katastrofhjälpens fördelning ochdestination inte på förhand bör bindas genom riksdagsbeslut utan i vanligordning förbehållas regeringens bedömning efter vederbörlig beredning av SIDAoch den s. k. katastrofgruppen. Utskottet ser inte skäl att nu inta någon annanståndpunkt. Beträffandekanalisering genom FRETILIN får utskottet hänvisa till vad som ovan sagts vidbehandlingen av yrkande 18 i motion 1206. Utskottet avstyrker därförifrågavarande yrkanden. I mofion 1206 framhålls att försörjningssituafioneni förbättrats tack vare omfattande internationella biståndsinsatsermen att hjälpbehovet fill återuppbyggnad av det krigsskadade landet är mycketstort. För de ökade insatser som kommer att erfordras bör regeringen - utöverkanalisering genom de internafionella hjälporganisationerna - vara beredd tilldirekta kontakter med regimen i . Tyngdpunkten i insatserna bör,anser motionärerna, förskjutas mot mer återuppbyggnadsbistånd. Underperioden fill gällde för det internationellahjälpprogrammet för en budget på . Härtill harSverige bidragit med ca 60 milj. kr. I det internafionella hjälpprogrammet harunder den inledande perioden , WFP och ICRC svarat för större delen avverksamheten, som huvudsakligen bestått av livsmedelsleveranser ochhälsovårdsinsatser för att undanröja katastrofläget. Verksamheten har ägt rumdels inne i och dels bland kambodjanska flyktingar vid denthai-kambodjanska gränsen och i flyktingläger i . Tackvare en massiv internafionell insats har det omedelbara katastrofläget kunnatavvärjas. De internationella insatserna har efter hand kommit att innefattaäven åtgärder som syftar till att återupprätta jordbruksproduktionen inne iKampuchea, att repatriera kambodjanska flykfingar från södra och frånThailand och att lämna stöd till thailändsk civilbefolkning som drabbats avflyktingströmmen från . De båda förstnämnda insatserna har genomförtsav FAO resp. UNHCR. Stora insatser har även gjorts av enskilda organisafioner.Sverige bidrog med 4 milj. kr. Ävenom det akuta katastrofhotet nu tycks vara avvärjt är det av stor vikt att detäven görs insatser för att konsolidera uppnådda framgångar ochundvika ett återfall i tidigare katastrofläge. Sverigehar som allmänna riktlinjer för användning av biståndet till lagtstörsta vikt vid jordbruksproduktionen för att åstadkomma självförsörjning,medicinsk hjälp och återuppbyggnad av hälsovården, återupprättande avprimärskolor samt risleveranser för att undvika svält före nästa skörd. Vidarehar stöd utgått till flykfinglägren och av flyktingström- UU1980/81:20 69 men drabbade thailändare medan gränsoperationernasuccessivt avvecklats då dessa bidrar fill att permanenta flyktingsituationen. har inte erkänt regimen i och harföljaktligen inte ackrediterat något sändebud där. Däremot upprätthåller vipraktiska kontakter med ledningen i och har även verkat pådiplomafisk väg för att stödja olika internationella hjälpinsatser. framfördes i ett svenskt erbjudande omhumanitär hjälp i form av insatser av den svenska katastrofberedskapsstyrkan.Erbjudandet har dock inte lett till att sådan personal kommit att delta i någondirekt svensk hjälpinsats. Katastrofbiståndet till torde även framöver iförsta hand komma att kanaliseras över de internationellahjälporganisationerna. En sviktande internationell biståndsvilja är emellerfidmärkbar. Sannolikt hänger detta samman med att hjälpprogrammet, som är ett avde största i den internafionella humanitära hjälpens historia, visat sig istort sett framgångsrikt. Akuta nödsituationer på andra håll i världen pockarnu på uppmärksamhet. Ett annat skäl kan vara den utdragna ockupafionen avKampuchea med vietnamesiska trupper och den därav infekterade politiskasituationen i hela området. Avsaknaden av diplomatiskt erkännande av regimen i PhnomPenh bör dock inte hindra från att utnyttja även direkta kanaler förhumanitärt bistånd när det visar sig vara en framkomlig väg. Utskottet räknarmed att regeringen, om inga nya omständigheter tillkommer som föranleder annat,är beredd att även fortsättningsvis tillskjuta medel ur katastrofreserven förhjälpinsatser fill via de kanaler och i den omfattning som regeringenfinner lämpligt. Med det ovan anförda, som ligger i linje med utskottetsuttalande i UU 1979/80:20 i samma fråga, får motion 1206, yrkande 18, i vadavser katastrofbistånd till , anses besvarad. I vpk-motion 201 hemställs attriksdagen beslutar att 20 milj. kr. beviljas i bilateralt katastrofbistånd tillKampuchea för /82. Ett Hknande yrkande har behandlats av utskottet de tvåsenaste åren (UU 1978/79:27; UU 1979/80:20). Utskottet fastslog då attkatastroflijälpens fördelning och destination inte på förhand bör bindas genomriksdagsbeslut utan i vanlig ordning förbehållas regeringens bedömning eftervederbörlig beredning av SIDA och den s. k. katastrofgruppen. Utskottet ser inte skäl att nu inta någon annan ståndpunktoch avstyrker följaktligen yrkande 2 i mofion 201. I motion 1206 konstateras attregeringen under innevarande budgetår använt 20 milj. kr. av biståndsmedel frånanslagsposten Katastrofer m. m. för att stödja betalningsbalans.Föregående budgetår togs 25 milj. UU1980/81:20 70 i anspråk för samma ändamål. Enligt motionärerna ärdet emellertid knappast rimligt att svenska biståndsmedel utnyttjas tillförnyade insatser för betalningsbalans. bör därför uttalaatt detta inte bör komma i fråga vid eventuellt fortsatt betalningsbalansstödtill . I vpk-motion 1210 föreslås attriksdagen uttalar att katastrofbiståndet endast skall användas för det ändamåltill vilket det är avsett och att anslaget på 20 milj. kr. för statskredit intebör utgå. I propositionen anförs att regeringen beviljatanslag för en svensk statskredit till . Denna uppgår fill 45 milj. kr.och finansieras dels med särskilt beviljade anslagsmedel, dels med 20 milj. kr.från anslagsposten Katastrofer m. m. Krediten ingår i ett bland OECD-ländernasamordnat betalningsbalansstöd för . I inledningen till detta avsnitt av betänkandet harerinrats om riktlinjer för användning av katastrofanslaget. Däravframgår att anslagsposten även fyller funktionen av allmän reserv inom detbilaterala anslaget. Utskottet finner att här ifrågavarande utbetalningvisserligen är förenlig med anslagspostens reservfunktion men vill understrykaatt användning av katastrofanslaget för syften som kan uppfattas som skildafrån anslagets huvudområden bör ske med återhållsamhet. Med detsagda får motion 1206, yrkande 19, anses besvarad. Enär fastställda riktlinjer inte överskridits avstyrkerutskottet yrkande 3 i motion 1210. I vpk-motion 914, yrkande 6,föreslås att anslår 10 milj. kr. i bistånd till den palestinskabefrielseorganisationen . Liknande yrkanden har avstyrkts av utskottet i UU1978/79:27 och UU 1979/80:20, och avslagits av , med hänvisning tilldet omfattande stöd till humanitär verksamhet bland Palestinaflyktingarna somhuvudsakligen kanaliseras via FN:s hjälpprogram UNRWA. I budgetpropositionenföreslås ett bidrag på 50 milj. kr. till UNRWA för /82. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill ifrågavarande yrkande. I vpk-mofion 1210, delyrkande 2 k),föreslås att befrielserörelsen i , PFLO, får stöd med 5 milj. kr. Utskottet har behandlat liknande yrkanden i UU 1978/79:12och 27. De avslogs då av med hänvisning till att direktstöd till PFLOinte skulle vara förenligt med de principer för stöd till befrielserörelser somSverige följer, bl. a. att FN med svensk anslutning uttalat sig till förmån försådant stöd. UU1980/81:20 71 Utskottet ser inte anledning frångådenna ståndpunkt och avstyrker därför det nu aktuella yrkandet. 4.8 Särskilda miljö- och markvårdsinsatser Propositionen(s. 96-97) Regeringen föreslår en särskildanslagspost uppgående till 30 milj. kr. för bilaterala eller regionala insatserpå miljö- och markvårdsområdet. Medlen är i första hand avsedda för insatser iu-länder utanför programlandskretsen. SIDA har tillsatt en expertgrupp, som håller på attutarbeta en handlingsplan. Stödet fill miljö- och markvårdsprogram bör lämnastill verksamheter på skilda nivåer. På nationell nivå bör medverkan ske iplanering, administration, forskning och utbildning. Finansiellt stöd bör ocksålämnas till konkreta program, där markvård ingår som ett vikfigt led. Insatser på miljöområdet pågår också i samarbete medinternationella organisafioner. Samarbetet sker främst med FAO, och har tidigare finansierats över anslagsposten Särskilda program. a. regionala seminariei- och utbildningsinsatser. I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1980/81:1206, yrkande 23, av m. fl. (s),vari hemställs att beslutar 23. att avslå regeringens förslag om en särskild post inomanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete för särskilda miljö- ochmarkvårdsinsatser. I motion 1206 hemställs attregeringens förslag om en särskild anslagspost för miljö- och markvårdsinsatseravslås. Motionärerna vänder sig inte mot ändamålet som sådant men anser att detbör rymmas inom Särskilda program fill den del det inte avser programländer. Omämnesområde efter ämnesområde undandras en samordnad budgetering ochplanering, skulle den av fastlagda principen om landprogrammeringbrytas sönder, heter det i mofionen. Som framgått tidigare i detta betänkande utgör miljövårdett väsentligt inslag i vårt biståndssamarbete. Ekologiskt inriktade projekt ären viktig komponent i vårt landinriktade bistånd men även i samarbetet med demultilaterala organen har betonat vikten av att miljö- och resursfrågorges ökad uppmärksamhet. Också det ämnesinriktade biståndet inom UU1980/81:20 72 ramen för anslagsposten Särskilda program har avsett ickelanddestinerade program och projekt med miljövårdsinriktning. Utskottet kan således inte dela uppfattningen att ettsärskilt anslag för detta ändamål skulle innebära att någon ny princip införs ibiståndet. Även i fortsättningen bör självfallet det landprogrammeradebiståndet i väsentlig utsträckning kunna utnyttjas för mark- ochmiljövårdsinsatser. En särskild anslagspost för ändamålet kan emellertid tjänasyftet att i stigande grad inrikta uppmärksamheten på dessa för u-ländernaangelägna frågor. Utskottet vill mot denna bakgrund ansluta sig tillregeringens förslag och avstyrker yrkande 23 i motion 1206. 4.9 Särskilda program Propositionen (s. 105-109)