bet · G401UbU38 · 1980-12-31 00:00:00 — Motionären föreslår attbesvär över beslut av styrelsen för skolan bör få anföras hos länsskolnämnden.I annat fall skulle det kunna befaras, menar motionären, att SÖ skulle kommaatt betraktas som en central myndighet för länsskolnämnderna. Utskottet,som konstaterar att länsskolnämnden är ett regionalt organ underställt SÖ,anser det angeläget att besvärsärenden får en enhetlig och likformig behandlinghos en för hela landet central instans. Utskottet avstyrker därför motion1980/81:2016 och föreslår att godkänner vad som i proposition1980/81: 107 förordats om besvär över beslut av skolmyndighet. 2Den statliga skoladministrationens organisation, ledning och personalresurser Den statliga skoladministrationen består avmånga olika organ med varierande koppling till varandra och till den centralamyndigheten, SÖ. UbU 1980/81:38 20 Fortbildningsavdelningarnaär formellt knutna till resp. länsskolnämnd men står verksamhetsmässigt direkt underSÖ:s ledning. På regional nivå finns länsskolnämnderna. Regionala organ förarbetsmarknadsutbildningen (AMU) är kursstyrelserna. De är på den centralanivån kopplade till såväl SÖ som () och på denregionala nivån till länsarbetsnämnderna. De har en relativt obetydliganknytning till länsskolnämnderna. På den lokala nivån finns vissa statligaskolor, t. ex. specialskolor, sameskolor, statens skolor för vuxna ochutbildningscentra för AMU. Verksamhetsmässigt är dessa skolor i varierandeutsträckning knutna till både den regionala organisationen - länsskolnämndresp. kursstyrelse - och den centrala organisationen, nämligen SÖ resp. SÖ ochAMS. Särskildatjänsteorganisationer, såsom gymnasieinspektionen och skol-konsulentorganisationenhos SÖ samt fortbildningskonsulent- och läns-skolpsykologorganisationerna vidlänsskolnämnderna, har också kommit att verka eller uppfattas som delvisfristående inom den statliga skoladministrationen. anför att det här beskrivna organisationsmönstret skaparsvårigheter för ledning och samordning av verksamheten inom den statligaskoladministrationen. Oklarheter i de olika organens roll och ikompetensfördelningen dem emellan skapar också risker för dubbelarbete och ineffektivtresursutnyttjande. Överblicken och kontrollen av tillgängliga resurserförsväras. SÖär central förvaltningsmyndighet för ärenden om utbildning medundantag av statlig högskoleutbildning och sådan högskoleutbildningsom regeringen anger särskilt. Föredragande statsrådet föreslår i fråga omSÖ:s ämbetsområde i stort inga förändringar med undantag för den kommunalahögskoleutbildningen. Detcentrala myndighetsansvaret för den är delatmellan SÖ och UHÄ. Föredraganden föreslår att UHÄ tilldelas hela det centralamyndighetsansvaret för frågor som gäller all högskoleplanering, dvs.utbildningens dimensionering, innehåll och organisation samt lokalisering,anslagsframställning och antagningsfrågor. Eftersom delar av den kommunalahögskolan är integrerad med gymnasieskolan och har samma lärare, skolledare,lokaler och utrustning som gymnasieskolan, anser föredragande statsrådet attdet kamerala ansvaret för statsbidrag till denna del av den kommunalahögskoleutbildningen även i fortsättningen bör vila på SÖ. Det kameralaansvaret för övriga statsbidrag till högskoleutbildning bör förasöver till högskolemyndighet. Förändringen avses efter visst utredningsarbeteträda i kraft den . Utskottetföreslår att godkänner vad som i propositionen har förordats om detcentrala tillsynsansvaret för högskoleutbildning. UbU1980/81:38 21 När det gäller SÖ:s uppgifter påfolkbildningsområdet har vissa förändringar föreslagits i proposition 1980/81:127 om folkbildning m.m. Denna fråga behandlar utskottet i betänkande 1980/81:36. Såvitt avser SÖ:s uppgifter inom AMU kan enligt föredragande statsrådetförändringar senare komma att föreslås till följd av arbetet inom utredningen(A 1980:02) om arbetsmarknadsutbildning och utbildning i företag. Länsskolnämnderna bör liksom - anserföredraganden - ha inseende över det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan,den kommunala vuxenutbildningen, grundutbildningen för vuxna samt i förekommandefall statlig vuxenutbildning och enskild undervisningsverksamhet. 2.1 organisation och ledning Föredragande statsrådet anser detinte möjligt att vid utformningen av en gång för allaåstadkomma en organisationsstruktur som är den bästa. Organisationen måstebyggas upp för fortlöpande utveckling och anpassning, där det gäller attsuccessivt finna nya former. Uppbyggandet av en organisation måste dock baseraspå vissa ramar, fastställda av riksdag och regering. När det gäller SÖ:s uppdelning på avdelningar anserföredraganden i likhet med SAK och de flesta remissinstanserna att denobligatoriska skolan har en tillräckligt stor omfattning och en sådanhomogenitet att den kan bilda underiag för en egen avdelning. Vissa skäl talarför att den samverkan som redan förekommer mellan gymnasieskolan och den del avden kommunala vuxenutbildningen som motsvarar gymnasieskolan borde utvecklas ytterligare.En ökad samordning av detta slag skulle sannolikt främjas genom att de bådautbildningsformerna sammanfördes till en enhet inom SÖ. Med hänsyn till arbetetinom gymnasieutredningen och utredningen om vuxenutbildning ärregeringen emellertid inte nu beredd att föreslå ett sammanförande av uppgiftersom rör gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen till en enda enhet. Frågan om ett sammanförande av uppgifter som rörgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen till en enda enhet inom SÖbör, anför föredraganden, kunna prövas på nytt när ökad klarhet nåtts omgymnasieskolans, den kommunala vuxenutbildningens och arbetsmarknadsutbildningensframtida inriktning och organisation. I propositionen föreslås sålunda att SÖ organiseras på tresakenheter, nämligen en avdelning för denobligatoriska-utbildningen, en avdelning förgymnasieskolutbildning samt en avdelning för vuxenutbildning(statlig och vuxenutbildning, grundutbildning för vuxna,folkhögskolor och folkbildning samt arbetsmarknadsutbildning). De tre avdelningarna skall enligt förslaget ha ett samlatansvar för 3 1980/81. UbU 1980/81:38 22 verksamheteninom resp. utbildningssektor. De skall alltså ha ansvar för planering,statsbidragsfrågor, utveckling och tillsyn av verksamheten inom sektorn ifråga. Verksamheten bör härigenom kunna styras mer integrerat än vad som sker . Organisationen bör också skapa förutsättningar för en mer systematiskplaneringsverksamhet inom de skilda utbildningssektorerna. Det genom denförordade organisationen samlade ansvaret för planering och utveckling av resp.utbildningssektor bör enligt föredraganden även minska lednings- ochsamordningsproblemen. InomSÖ finns många uppgifter som kräver samarbete över enhetsgränserna. Ipropositionen anförs att tekniken med s. k. programläggning, dvs. projekt ivilka personer från olika avdelningar eller myndigheter medverkar, synes värdatt pröva beträffande vissa frågor. Principen för en sådansamverkänsorganisation avses bli reglerad i verkets instruktion. anser att vissa mer övergripande, långsiktiga och för helaskolsektorn gemensamma forsknings- samt planerings- och utvecklingsfrågor börkoncentreras till en direkt till verksledningen knuten stabsenhet av karaktärenplaneringssekretariat. Sekretariatet bör även svara för att samordna SÖ:s och iförekommande fall länsskolnämndernas verksamhet med avseende på arbete medanslagsframställning, verksamhetsplanering samt planering på lång sikt.Planeringssekretariatet bör också biträda verksledningen med samordningen avde olika delarna av SÖ:s verksamhet samt mellan SÖ och länsskolnämnderna. Ipropositionen föreslås vidare att det även i fortsättningen skall finnas ettrevisionskontor vid SÖ. 1fråga om verksledningen föreslås i propositionen att den liksom nu bör bestå aven generaldirektör och en överdirektör. propositionen föreslagna grundorganisationen innebär att de tre sakenheternavar och en inom sin utbildningssektor skall svara för de uppgifter som ankommerpå SÖ, nämligen - långsiktig och övergripande planering, - forskning samt utvecklingsarbete av generellkaraktär, - utvärdering av utbildningsverksamheten, - läromedel, utrustning och lokaler samt - planering av utbildningsutbud i form av skolor,linjer och kurser, löpande statsbidragsfrågor och andra ekonomiska frågor. Ilikhet med föredragande statsrådet förutsätter utskottet att arbetet medelevsociala frågor, studie- och yrkesorientering liksom arbetet med t. ex.invandrarfrågor och handikappfrågor ingår som integrerade delar i sakenheternasarbete. Imotion 1980/81:2010 (yrkandena I b i denna del, 1 c och 3 i denna del) yrkasavslag på propositionen i vad gäller riktlinjer för UbU1980/81:38 23 och begärs nytt förslag. Regeringens förslag bygger enligtmotionärerna på en otillräcklig analys. Utskottet, som erinrar om att förslagen i propositionenhar föregåtts av ett omfattande utredningsarbete och tillstyrkts av en bredremissopinion, föreslår att med avslag på motion 1980/81: 2010yrkandena 1 b i denna del, le och 3 i denna del godkänner vad som i proposition1980/ 81: 107 förordats om riktlinjer för . Föredragande statsrådet föreslåratt får följande sammansättning. Utöver generaldirektörenoch överdirektören, vilka liksom nu bör vara styrelsens ordförande resp. viceordförande, bör i styrelsen ingå sju ledamöter som regeringen utser särskilt,nämligen fem representanter för riksdagspartierna samt en representant varderaför kommunerna och landstingskommunerna. För var och en av ledamöterna, medundantag för generaldirektören och överdirektören, bör utses en personligersättare. Det förutsätts inte några ändringar av de bestämmelser ompersonalföreträdares rätt att närvara och yttra sig vid handläggningen avärenden i myndighets lekmannastyrelse som finns i kungörelsen (1974:224) om personalföreträdarei statlig myndighets styrelse m. m. För att ge den nya verksstyrelsenmöjligheter att medverka i arbetet med att förbereda en ändrad organisation avden statliga skoladministrationen bör styrelsen fillträda den . I motion 1980/81: 1985 framförs uppfattningen attskolpolitiken liksom skall fastställas av politiska organ, nämligen avregering och riksdag, i vad gäller det statliga ansvaret för skolan. SÖ;suppgifter är att verkställa de politiskt fattade besluten. Genom förslaget omverksstyrelse suddar regeringen ut, hävdar motionärerna, den rådandegränsdragningen mellan politiskt fattade beslut och verkställigheten av dem.Det för skolan ansvariga statsrådet skulle på denna politiska väg kunna gesädana riktlinjer för verkets arbete som inte varit möjliga. Tillbilden hör också, menar motionärerna, att om politiskt sammansattaverksstyrelser skall införas i förvaltningen bör också övervägas att skiftamajoritet i styrelsen i enlighet med valutslagen. Ett sådant system innebär ettstort antal personbyten i samband med valen, vilket enligt motionärernasuppfattning inte skulle befrämja effektivitet och sakkunskap i styrelsearbetet.Det hemställs att gör ett principuttalande av innebörd att grundernaför regeringens förslag om sammansättning av ämbetsverks styrelse inte godkänns(yrkande I).Vidare hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att bör fåföljande sammansättning, nämligen tre politiska företrädare, en företrädare förvardera och , fyra företrädare förarbets-. marknadens huvudorganisationer, utsedda på förslag av Landsorganisationeni (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR och () samt generaldirektören(yrkande 2). UbU 1980/81:38 24 Enligt motion 1980/81:2008 bör elevernas ochföräldrarnas organisationer företrädas av vardera en ersättare i SÖ:sverksstyrelse och i motion 1980/81:2009 yrkas att eleverna får representation iSÖ:s styrelse, förslagsvis genom adjungering. Imofion 1980/81:2010 (yrkandena 1 b i denna del och 3 i denna del) yrkas avslagpå propositionen i vad gäller riktlinjer för SÖ:s ledning samt begärs nyttförslag. Motionärerna ifrågasätter om det behövs en särskild styrelse för SÖ. Utbildningsutskottethar inhämtat yttrande över motion 1980/81:1985 från konstitutionsutskoUet (KU1980/81:6 y). Yttrandet bifogas deUa betänkande. Konstitutionsutskottetkonstaterar att några allmänna principer för sam-mansäUningen avlekmannastyrelser inte har formulerats i proposition 1980/81: 107. Regeringenbör enligt uppfattning få avgöra hur ett ämbetsverksstyrelse i det enskilda fallet med hänsyn till verkets uppgifter skall varasammansatt. Något principiellt uttalande om sammansäUningen av ämbetsverksstyrelser bör inte göra, innan resultatet av förvaltningsutredningens(B 1977:01) arbete föreligger. ansluter sig till vadkonstitutionsutskottet har anfört. Utskottetanser det vara angeläget att SÖ;s styrelse blir av begränsad storlek. Dettaskapar gynnsamma förutsättningar för ett aktivt och effektivt styrelsearbete.Med detta som utgångspunkt vill utskottet understryka att det är omöjligt att ien verksstyrelse av hanterbar storlek samla representanter för alla deintressen - myndigheter, organisationer och andra grupperingar i samhället -som på ett eller annat sätt berörs av SÖ:s verksamhet. Enligt utskottets meningär en styrelserepresentation inte heller den lämpligaste formen för ensamverkan mellan ämbetsverket och skilda samhällsintressen. En sådan samverkanbör ske i andra former. Medhänvisning till vad utskottet har anfört i det föregående bör medavslag på motionerna 1980/81: 1985, 1980/81:2008, 1980/81:2009 och 1980/81:2010yrkandena 1 b i denna del och 3 i denna del godkänna vad regeringen förordat omrikfiinjer för SÖ;s ledning. Lokalt och regionalt finns för närvarandeplaneringsråd, i vilka arbetsgivare, arbetstagare och den offentligaarbetsförmedlingen är företrädda. För att vidga möjligheterna till samverkanmellan SÖ, skilda myndigheter samt arbetslivet föreslås i propositionen att ettcentralt planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv blir knutettill SÖ. Rådet föreslås få följande sammansäUning, nämligen en representantvardera för SÖ, UHÄ, AMS, . TCO,/ SR, LO, SAF, elevorganisationer som representerar ungdomsskolan, elevorganisationersom representerar vuxenutbildning och högskoleutbildning samt . Syftetmed planeringsrådens verksamhet och deras sammansättning behandlas i motion1980/81: 2015. Motionärerna anför att en mycket stor del UbU1980/81:38 25 av arbets- och näringslivet representeras av små- ochfamiljeföretagare inom lantbruk, småindustri, hantverk och service. Samhälls-och arbetslivet omfattar enligt motionärerna stora sektorer som inte täcks avarbetsmarknadsorganisationerna. Det kan inte, heter det i motionen, vararimligt att vissa sektorer hålls utanför planeringsråden. Motionärerna anseratt grunderna för planeringsrådens funktion och sammansättning måste förändrasför att rådens uppgifter skall kunna fyllas på ett allsidigt och godtagbartsätt. De hemställer att som sin mening klart uttalar att syftet medplaneringsrådens verksamhet är att ge eleverna i skolan en så riktig ochallsidig bild av närings- och arbetslivet som möjligt (yrkande 1) samt attnärings- och arbetslivets organisationer skall vara allsidigt företrädda iråden på alla nivåer i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2). Enöversyn av gällande bestämmelser för de regionala och lokala planeringsrädenssammansättning begärs i motionerna 1980/81: 1294 och 1980/81:2015 (yrkande 3). Utskottet kan inte finna det tillfredsställande att degrupper av små- och familjeföretagare som anges i motion 1980/81; 2015 inteuttryckligen bereds möjlighet att delta i utformningen eller uppläggningen avskolans arbetslivskontakter. Småföretagsamhet, lantbruk, hantverk, service ochkooperation i olika former bör enligt utskottets mening kunna bidra tillvidgade kontakter för skolan. Företrädare för dessa grupper bör därför ingå idet centrala planeringsrådet. Utskottet tillstyrker i övrigt regeringensförslag om ett centralt planeringsräd knutet till SÖ. bör medanledning av proposition 1980/81: 107 och med bifall till motion 1980/81:2015yrkandena 1 i denna del och 2 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om det centrala planeringsrådet. Vid /79 anslöt sig utskottet tillföredragande statsrådets uppfattning i fråga om planeringsrådenssammansättning, nämligen att i de kommuner där arbetslivets struktur motiverarrepresentation för t.ex. jord- eller skogsbruksnäringen eller för mindreföretag bör organisationer för dessa grupper vara företrädda (prop. 1978/79:100bil. 12 s. 303, UbU 1978/79:27 s. II f.). Utskottet har fortfarande samma uppfattning. Frågan huruvida detbehövs ändring av gällande bestämmelser i skollag och skolförordningbeträffande planeringsräd bör kunna prövas på nytt vid den översyn av skollagoch skolförordning som kontinuerligt sker i . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 1980/81:1294 samt 1980/81:2015 yrkandena 1 i denna del, 2 i denna del och 3. 2.2 Länsskolnämndernas organisation och ledning Även om länsskolnämnderna från SÖövertar vissa planeringsuppgifter och administrativa uppgifter kommer, hävdasdet i propositionen, de mer än tidigare att kunna inrikta verksamheten päpedagogiska uppgifter, eftersom de i propositionen föreslås bli avlastade alltarbete med tillsättning av lärare. För att skapa ytteriigare utrymme förskolinspektörernas och den UbU1980/81:38 26 övriga pedagogiska personalens fältinriktade verksamhetförordas att inslaget av kvalificerade handläggare på mellannivå i nämndernaspersonalsammansättning förstärks för vissa planeringsuppgifter och kvarvarandeadministrativa uppgifter. De i föreliggande proposition redovisade förslagen liksomförslagen i proposition 1980/81:97 om skolforskning och personalutvecklinginnebär att länsskolnämnderna skall - ansvara förutveckling, samordning och planering av skolan, - stimulera,stödja och ge råd till kommunerna, - i samarbete medkommunerna och SÖ medverka till löpande utvärdering av skolans verksamhet, - främjautvecklingsarbetet på regional och lokal nivå, - utöva tillsynöver att målen och riktlinjerna för skolan förverkligas samt - utföra olikaförvaltningsuppgifter. Föredragande statsrådet betonar att länsskolnämnderna ären del av den statliga skoladministrationen. Samordning och planering avverksamheten underlättas därför om länsskolnämnderna erhåller en med SÖlikartad organisatorisk struktur. Inom ramen för en sådan organisation bör länsskolnämndernasarbete präglas av stor frihet och självständighet. Länsskolnämnderna måstedärför enligt föredragandens mening friare än nu få förfoga över sina resurser.Detta är en grundläggande förutsättning för en aktiv och kontinuerligorganisationsutveckling, en meningsfull planering och ett arbete baserat påegna initiativ. Av det föregående har framgått att SÖ:s organisationföreslås baseras på tre avdelningar, var och en ansvarig för en bestämdutbildningssektor. I propositionen anförs att en motsvarande grundstruktur börprägla även länsskolnämndernas organisation. Detta innebär emellertid enligtföredraganden inte att länsskolnämnderna bör indelas i fasta enheter.Organisationen bör dock underlätta en samordnad, enhetlig planering och ettsamlat ansvarstagande för den obligatoriska utbildningen ä ena sidan samt defrivilliga utbildningarna, dvs. gymnasieskola, och statlig vuxenutbildningsamt grundutbildning för vuxna å andra sidan. Länsskolnämnderna föreslåsdärför under en nämnd ha en chef för nämndens kansli, länsskolinspektören, ochen skolinspektör för vart och ett av de två ansvarsområdena, nämligen en förden obligatoriska utbildningen och en för den frivilliga utbildningen. I likhet med SAK och remissinstanserna anser föredragandenatt en lekmannanämnd skall stå i ledningen för länsskolnämnderna. Denna bestårför närvarande av nio ledamöter, vilka skall vara bosatta inom länet. Tvä avledamöterna utses av regeringen, en av SÖ, en av och fern avlandstinget. För varie ledamot utses i samma ordning som ledamoten ensuppleant. Regeringen utser en av ledamöterna till ordförande i länsskolnämnden.Omfattar ett län kommun som inte tillhör landstingskommun, utser landstingettre och kommunfullmäktige i nämnda kommun två leda- UbU 1980/81:38 27 möter.I utser kommunfullmäktige i de fem ledamöter som i andralän utses av . I propositionen föreslås ingen ändring av nämndenssammansättning. Med hänsyn till att länsskolnämndens uppgifter inom detpedagogiska utvecklingsarbetet nu kommer att framträda mer än tidigare anserföredraganden det viktigt att någon ledamot av nämnden besitter särskild kunskapom och erfarenhet av sådant arbete. Föredraganden finner det naturligt att iförsta hand SÖ beaktar detta, när styrelsen utser sin företrädare ilänsskolnämnden. Lekmannanämndenskall främst, i likhet med , handlägga viktigare frågor somrör planering, utveckling, resursfördelning, utvärdering och tillsyn av länetsskolor. Detankommer på regeringen att meddela föreskrifter om tjänstetillsättningar vidlänsskolnämnderna. Föredraganden avser att i annan ordning föreslå regeringenatt samtliga tjänster, med undantag av tjänst som länsskolinspektör och tjänstsom skolinspektör, skall tillsättas av länsskolnämnderna. I propositionenföreslås att även bör tjänst som chef för länsskolnämndens kansli,dvs. länsskolinspektör, och tjänsterna som skolinspektör tillsättas avregeringen. Imotion 1980/81:2010 (yrkandena 1 b i denna del och 3 i denna del) yrkas avslagpå propositionen i vad gäller riktlinjer för länsskolnämndernas organisationoch ledning samt begärs nytt förslag. Den i propositionen föreslagnauppdelningen på skilda skoladministrativa nivåer bygger enligt motionärerna påen ofillräcklig analys. Förslageni propositionen har föregåtts av ett omfattande utredningsarbete ochfillstyrkts av en bred remissopinion. bör med hänsyn härtill avslåmotion 1980/81: 2010 yrkandena 1 b i denna del och 3 i denna del. Utskottet haringet att erinra mot regeringens förslag och hemställer att skallgodkänna vad regeringen förordat om riktlinjer för länsskolnämndernasorganisation och ledning. 2.3Skolöverstyrelsens och länskolnämndernas personalresurser SÖ:s totala personal omräknat i tjänster uppgickden till 654. I propositionen föreslås att antalet fastatjänster i SÖ beräknas till högst ca 450. Därutöver beräknassärskilda medel för expertis m.m. såsom en flexibel resurs motsvarande 30tjänster. Antalet tjänster vid länsskolnämnderna uppgick den 1 oktober 1980till totalt 413. Den fasta personalen vid nämnderna föreslås omfatta340 tjänster. Vid sidan härom bör nämnderna enligt propositionen disponeramedel motsvarande 76 tjänster för att tillgodose nämndernas behov av särskildsakkunskap inom skilda områden. Avden i det föregående gjorda redovisningen av skoladministrationen har framgåttdet splittrade mönster som den statliga skoladministrationen uppvisar i dagsåvitt gäller olika myndigheter och organ på skilda nivåer i skolsystemet.Härtill kommer bilden av flera olika slag av tjänster inrikta- UbU 1980/81:38 28 depå i huvudsak pedagogiska arbetsuppgifter såsom gymnasieinspektör,skolkonsulent (folkbildningskonsulent), fortbildningsledare, fortbildningskonsulentoch expert. Innehavarna av dessa tjänster verkar på olika arbetsfält inom denstatliga skoladministrationen samt har varierande inriktning ochspecialisering. Föredragande statsrådet menar att även tjänsteorganisationenså långt möjligt bör göras enhetlig inom den statliga skoladministrationen föratt denna skall förenklas och effektiviseras. Ipropositionen föreslås att länsskolnämnderna bör överta vissa uppgifter som fullgörs av gymnasieinspeklionen. I detta sammanhang betonas särskiltbehovet av att i bl. a. rådgivnings- och tillsynsverksamheten särskiltuppmärksamma de lågfrekventa utbildningarna och ämnena i gymnasieskolan. I vadavser utvärderingen av den gymnasiala utbildningen menar föredraganden att detnumera varken är ändamålsenligt eller möjligt att genomföra en sådan i helalandet, t. ex. med avseende på kunskaper och färdigheter, genom särskildaämnesföreträdare och med en organisation av det slag gymnasieinspektionenutgör.