bet · G401SkU3 · 1980-12-31 00:00:00 — omvissa frågor rörande taxeringsförfarandet I detta betänkande behandlas motionerna 1979/80:204 av ()och () som hemställer att hos regeringen anhåller omlänsrätter och kammarrätter ges möjlighet att automatiskt pröva om beslut omändrad fastighetstaxering även påverkar andra laxeringsärenden för denskattskyldige, 1979/80:226 av m.fl.(s) som hemställer att anhåller att regeringen upptar förhandlingarmed de nordiska länderna avseende registrering av fastighet och därmedsammanhängande frågor, 1979/80: 788 av ()som hemställer att hos regeringen begär utredning om ett snabbtinförande av enhetligt uppgiftslämnande om inkomstförhållanden i enlighet medvad som i motionen anförts, 1979/80:1090 av . (s) som hemställer att beslutar om skyldighet förtaxeringsintendenten att anföra besvär i länsrätten till den skattskyldigesförmån, då det av ärendet klart framgår att fel blivit begånget i förstainstans, 1979/80: 1104 av m.fl.(s) som bl. a. hemställer (yrkandet 10) att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktning ochmål för taxeringsrevisionen, 1979/80: 1106 av () som hemställer att beslutar ändra sista inlämningsdag för självdeklarationerfrån till den och för rörelseidkare från den 31 marstill , vilket skall genomföras från och med taxeringsåret 1981gällande , 1979/80:1594 av förste vicetalmannen () som hemställer att hos regeringenanhåller om översyn av de regler som gäller formen för underrättelse tillskattskyldig om avvikelse från självdeklaration och de besvärsregler somåterfinns i 76 och 9 taxeringslagen. Frågornas tidigare behandling m.m. Inriktningen av taxeringsrevisionen m.m. har ett omfattandearbete bedrivits i syfte att förstärka och rationalisera taxeringen i förstainstans. Fr. o. m. taxering har 1 1980/81. SkU 1980/81:3 2 enhelt ny taxeringsorganisation böljat genomföras med väsentligt ökadepersonalresurser (1 140 nya tjänster) och med ett nytt ADB-stöd som underlag förgranskningen och taxeringen. Reformen innebär också att uppbördssystemet läggsom . Även kronofogdemyndigheterna har omorganiserats på senare åroch ett ADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet har försöksvisinförts i vissa län. Riktlinjernaför uppbyggnaden av den nya taxeringsorganisationen fastställdes (prop.1975:87, SkU 1975: 31) och innebar i princip att taxeringsperioden förlängsfrån till och att samtliga deklarationer skallgranskas och föredras inför taxeringsnämnderna av särskilt utbildade tjänstemänvid länsstyrelserna eller de lokala skattemyndigheterna. För att rationaliserataxeringsarbetet tas ADB-tekniken i anspråk. Deklarationsgranskningen skallinriktas på att upptäcka fall av väsentligt skatteundandragande och undvikabagatelländringar. I syfte att öka och förbättra kontrollen av näringsidkarnasdeklarationer skall den årliga granskningen ske branschvis och kompletteras medca 40000 s. k. TN-revisioner. Flertalet löntagardeklarationer och andra mindresvårkontrollerade deklarationer granskas av personal placerad hos de lokalaskattemyndigheterna, medan de mera svårkontrollerade deklarationerna skallgranskas regionalt av kvalificerade handläggare hos länsstyrelserna. RS-utredningensfortsatta arbete med olika kontrollfrågor redovisades utförligt i proposition1977/78: 181, och departementschefens förslag till olika granskningsformer ochkontrollarbetets inriktning har godkänts av (SkU 1977/78:55). Ipropositionen betonades att resurserna skulle inriktas på att upptäckaväsentligt skatteundandragande. När det gäller revisionsverksamheten innebärställningstagandena att verksamheten skall fördelas dels på TN-revisioner somutförs av personal hos länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna isamband med deklarationsgranskningen, dels på andra djupgående revisioner somplaneras och utförs av länsstyrelsernas revisionsenheter. Det nya systemetinnebär också att möjligheter öppnats för att i samband med deklarationsgranskningengöra s. k. taxeringsbesök och företa viss kontroll av räkenskaper m.m. ienklare former än genom taxeringsrevision. I propositionen framhölls att etthuvudsakligt mål för den nya taxeringsorganisationen bör vara att förbättragranskningen av rörelsedeklarationer och andra svårkontrollerade deklarationeroch minska möjligheterna till illojala skatteundandra-ganden. De ökaderesurserna skulle i stor utsträckning inriktas på de s. k. TN-revisionerna, somskulle tjäna till att vidga och fördjupa kontrollen av rörelse- ochjordbruksdeklarationer frän en skrivbordsgranskning till en kontroll även avdeklarationsunderlaget i så många fall som möjligt. Dessa revisioner skullesåvitt möjligt utföras på sådant sätt att resultatet kunde läggas till grundför beslut i taxeringsnämnden. 1 målsättningen ingår också atttaxeringsrevisionerna i stor utsträckning skall vara integrerade, dvs. att deockså skall omfatta andra skatter och avgifter såsom källskatt, mervär- SkU1980/81:3 3 deskatt och arbetsgivaravgifter. Vissa frågor om taxeringskontrollen har belystsytterligare i samband med de uppbördsfrågor som behandlades i proposition1978/79:161 och skatteutskottets betänkande SkU 1978/79:50. Inom pågår f. n. en allmän utvärdering avden nya skatteadministrationen. Resultatet av denna utvärdering kommer att redovisasinom kort. Utskottet har (SkU 1979/80:5 y) i ett yttrandetill civilutskottet över en motion om förstärkta resurser tillkronofogdemyndigheterna anfört bl.a. följande. Utskottet vill framhålla att bredenighet råder om att myndigheterna bör erhålla tillräckliga resurser för attkunna ingripa effektivt mot skatteundandragande i olika former. Men enligtutskottets uppfattning är det ännu för tidigt att bedöma om den nyataxeringsorganisationen är tillräcklig eller om länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna bör förstärkas ytterligare, utöver vad som redanplanerats. Frågan om nya förstärkningar bör prövas mot bakgrund averfarenheterna av den nya organisationen och med hänsyn till resultat av detarbete som bedrivs inom RSV för att klargöra hithörande frågor. Utskottet utgårfrån att detta arbete bedrivs skyndsamt och att regeringen möjligt kommeratt redovisa resultatet härav och lägga fram de förslag som kan ansesmotiverade. Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottet ocksåframhålla att riktlinjerna för den nya taxeringsorganisationen innebär attkontrollarbetet skall inriktas på väsentligheter. Tiden för avlämnande av deklaration lade regeringen framförslag om den författningsreglering som erfordrades för den nyataxeringsorganisationen. Förslagen godtogs i allt väsentligt av (prop. 1977/78: 181, SkU 1977/78:55). I fråga om deklarationstiderna behöllsdessa oförändrade i överensstämmelse med redan fattade principbeslut. Medanledning av ett motionsyrkande om att den ordinarie deklarationstiden den 15februari skulle förlängas till förklarade utskottet sig inte berettatt då tillstyrka en allmän förlängning av deklarationstiden. I den mån kravetpå en förlängd deklarationstid stödde sig på beaktansvärda skäl kundeemellertid enligt utskottets uppfattning syftet med motionen tillgodoses genomanstånd i det enskilda fallet. Tidsfristen för besvär övertaxeringsnämndernas beslut föriängdes i samband med beslut. Denskattskyldige skall i regel ha kommit in med besvären senast i februari månadåret efter taxeringsåret. Kommunbesvär skall ha inkommit före utgången av majmånad året efter taxeringsåret och besvär av taxeringsintendent före utgångenav juni månad året efter taxeringsåret. Om den skattskyldige inte erhållitunderrättelse om att taxeringsnämnden avvikit från deklarationen får hananföra 1 1980/81. SkU1980/81:3 4 besvär intill utgången av året efter taxeringsåret ellerinom efter det att han erhållit debetsedel på slutlig skatt pä grund avtaxeringen (76 och 99 §§ taxeringslagen 1956:623 - TL). Det kan således habetydelse för besvärstidens längd att kunna konstatera om den skattskyldigefått del av underrättelse om avvikelse från deklarationen och när detta i såfall skett. Sådana underrättelser skall numera i regel sändas till denskattskyldige i vanligt brev (69 § TL). Med anlednl.ig av motionsyrkande av innebörd attunderrättelserna även i fortsättningen skulle skickas i rekommenderat brevanförde utskottet bl. a. följande (SkU 1977/78:55 s. 61). Som skäl för motionerna åberopasdock att det har betydelse för be svärstidens längd att kunna fastställa om den skattskyldige verkligen fått del av underrättelsen och när detta i så fall skett. Som framhålls i proposi tionen torde denna fråga i allmänhet inte orsaka problem. Det stora flerta let avvikelser godtas av de skattskyldiga och överklagas alltså inte. Propo sitionen innebär också att den ordinarie besvärstiden förlängs t.o.m. februari månad året efter taxeringsåret, vilket torde komma att medföra att besvär endast i undantagsfall kan väntas inkomma senare så att frågan om delgivningsdagen aktualiseras. Enligt utskottets uppfattning bör man inte bortse från att dessa undantagsfall kan medföra problem. De åtgärder som kan komma i fråga bör emellertid i första hand inriktas på dessa undantags fall. Enligt utskottets uppfattning kan det erfarenhetsmässigt bedömas i förhand när det av skäl som utskottet berört eller av andra orsaker kan bli av värde att en delgivningsdag kan konstateras. Möjligheten bör alltså stå öppen för taxeringsmyndigheterna att i särskilda fal! översända underrättelsen i rekommenderat brev eller att anlita ett delgivningsförfa- rande exempelvis enligt den metod som föreslås i motionen 1965. Tillämp ningen av en regel med detta innehåll bör enligt utskottets uppfattning behandlas närmare i anvisningar av RSV.- har utfärdatnärmare anvisningar om underrättelserna (RSV Dt 1979:7). Bestämmelserna om rättelse av felvid taxeringen (72 a § TL) fick sin nuvarande utformning (prop. 1972: 145,SkU 1972:65). Bestämmelserna innebär att den lokala skattemyndighetensjälvmant kan rätta vissa uppenbara felaktigheter i taxeringsnämndens beslut,såsom felräkningar, felöverföringar eller liknande felaktigheter av i huvudsakteknisk karaktär. Avsikten är att rättelser i sådana uppenbara fall skall kunnaske snabbt och utan omgång, utan att den skattskyldige skall behöva påtalafelet. Om en felaktighet vid taxeringen har sådan karaktär att den inte kanrättas enligt 72 a § TL har taxeringsintendenten möjlighet att anföra besvärtill den skattskyldiges förmån (101 § I mom. TL). Enligt uttalanden iförarbetena till lagstiftningen bör taxeringsintendenten i vissa fall se dettasom sin skyldighet, t. ex. vid fel eller underlåtenhet fråntaxeringsmyndigheternas sida. SkU1980/81:3 5 En fastighets taxeringsvärde liggeri vissa hänseenden till grund för inkomst- och förmögenhetstaxeringen,exempelvis vid beräkning av inkomst av en- och tvåfamiljsfastighet och avgarantibelopp samt vid förmögenhetsbeskattningen. Om besvär har anförts övertaxeringsvärdet och detta ändras i högre instans justeras emellertid inteinkomst- och förmögenhetstaxeringen automatiskt. Enligt 102 § TL måstesärskilda besvär anföras över inkomst eller förmögenhetstaxeringen.Besvärstiden är för skattskyldig och kommun och förtaxeringsintendent från den dag då beslutet rörandefastighetstaxeringen meddelades. Av 168 § fjärde stycket TL framgår att denskattskyldige skall underrättas om sin rätt att anföra besvär enligt 102 § TLoch om vad han i så fall skall iaktta. I sitt betänkande SkU 1975/76:3 prövade utskottet ettmotionsyrkande av innebörd att skattemyndigheterna självmant skulle göraerforderliga justeringar av inkomsttaxeringen. Utskottet instämde iuppfattningen att det var angeläget att undanröja varje risk för rättsförlustoch att det därför borde övervägas att införa motionärernas förslag. Utskottetansåg emellertid att frågan borde övervägas i ett större sammanhang ochavstyrkte motionen. De motioner som utskottet behandlari detta betänkande rör den nya taxeringsorganisation som genomförts fr. o .m.1979 års taxering och vissa andra frågor i samband med taxeringen. I motion 1979/80: 1104 kritiserar motionärernauppläggningen av kontrollarbetet i den nya organisationen. Enligt derasuppfattning har kontrollen kommit att koncentreras på mer eller mindreformella granskningar av ett stort antal skattskyldiga med okompliceradeekonomiska förhållanden. De anser att för stor tonvikt lagts vid taxeringsbesökoch TN-revisioner och att man i stället bör öka den mer djupgåendegranskningen. I motionen anförs att företagare och andra grupper medbokföringspliktig verksamhet bör kunna räkna med en sådan kontrollåtminstone och att antalet taxeringsrevisioner bör ökas från ca10000 vid taxering till omkring 40000. Yrkandet i motionen innebär attriksdagen skall ge denna uppfattning till känna för regeringen. Utskottet vill framhålla att bred enighet har rått isamtliga frågor rörande den nya taxeringsorganisationen och om uppläggningen avkontrollarbetet. Utskottet har tidigare i detta betänkande redogjort för deriktlinjer som har fastställts för detta arbete och som fortfarande gäller. Dengrundläggande målsättningen är att koncentrera resurserna på väsentligheter föratt så effektivt som möjligt ingripa mot det allvarliga skatteundandragande somförekommer i olika former. Enligt utskottets uppfattning är det för tidigt attnu gå in på en närmare prövning av frågan hur denna målsättning har SkU1980/81:3 6 uppfyllts i praktiken eller av effektiviteten i den nyaorganisationen. En sådan prövning bör enligt utskottets uppfattning anstå iavvaktan pä den utvärdering som kommer att redovisas avriksskatteverket. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1979/80: 1104yrkandet 10. I motion 1979/80: 1106 yrkas atttiden för inlämnande av deklaration med verkan års taxeringföriängs från till den eller för den som driver rörelsefrån till . Utskottet har vid sin prövning av motsvarande frågatidigare är konstaterat att syftet med det framställda yrkandet kantillgodoses genom att anstånd medges i det enskilda fallet, om kravet på enförlängd deklarationstid stöder sig på beaktansvärda skäl. Utskottet är inteheller nu berett att tillstyrka en allmän förlängning av deklarationstiden ochavstyrker således motion 1979/80: 1106. I motion 1979/80: 1594 tarmotionären upp vissa följder för besvärsreglerna av att underrättelser omavvikelse frän självdeklaration i allmänhet skall sändas i vanligt brev tillden skattskyldige utan delgivning. Besvärstiden för den skattskyldige utgårnormalt året efter taxeringsåret. Om den skattskyldige inteerhållit underrättelse om taxeringsnämndens beslut om avvikelse fråndeklarationen förlängs emellertid besvärstiden till utgången av året eftertaxeringsåret eller i vissa fall . Eftersom det i allmänhet integår att kontrollera om den skattskyldige erhållit underrättelse om taxeringsnämndensbeslut begär motionären en översyn av reglerna i syfte att klarlägga behovetav eventuella ändringar. Den av motionären behandlade frågan uppmärksammades isamband med att de nya reglerna infördes men ansågs kunna inedföra problemendast i vissa undantagsfall. Enligt utskottets uppfattning (SkU 1977/78:55 s.61) borde taxeringsnämnderna sända underrättelsen i rekommenderat brev, omdetta i det enskilda fallet kunde bedömas vara av värde från bevissynpunkt.Riksskatteverket har därefter utfärdat särskilda anvisningar i frågan. uppfattning saknas f. n. skäl till ändrad ståndpunkt i frågan omformen för underrättelserna. Utskottet har emellertid erfarit att frågan ombesvärsreglernas utformning kommer att tas upp inom i denöversyn som pågår rörande besvärsenheternas organisation m. m.(). I den män yrkandet i motion 1979/80:1594 inte därmed ärtillgodosett avstyrker utskottet densamma. En annan fråga som ocksåuppmärksammas inom tas upp i motion 1979/80:204. Motionärernabegär att länsrätter och kammarrätter får möjlighet att automatiskt omprövainkomsttaxeringarna i de fall då ett fastighetstaxeringsvärde lagts till grundför inkomstberäkningen men detta värde sedan ändras efter besvär överfastighetstaxeringsnämndens beslut. SkU1980/81:3 7 Utskottet har vid sin tidigareprövning av motsvarande fråga ansett att det är angeläget att undanröja derättsföriuster som nuvarande regler kan medföra. Enligt vad utskottet inhämtatkommer att lägga fram förslag till en lösning av dennafråga. Utskottet anser sig därför kunna utgå från att syftet med motionenkommer att tillgodoses. Eftersom någon åtgärd inte erfordras från riksdagenssida med anledning av motion 1979/80:204 avstyrker utskottet densamma. Även den fråga som tas upp i motion1979/80: 1090 uppmärksammas f. n. inom . I motionen påtalas attden som vänder sig till lokala skattemyndigheten för att fä ett fel i sintaxering rättat kan bli hänvisad till att själv överklaga taxeringen och begäraanstånd med erläggande av skatten. Motionärerna anser att taxeringsintendentenbör vara skyldig att i sådana fall anföra besvär till den skattskyldigesförmån. Utskottet delar uppfattningen att felaktigheter itaxeringen bör kunna rättas utan onödigt krångel för den skattskyldige. Denlokala skattemyndigheten har möjlighet att rätta vissa typer avfelaktigheter, och skattemyndigheterna brukar även på annat sätt kunna hjälpaden skattskyldige till rätta. Det kan också framhållas atttaxeringsintendenten har en allmän skyldighet att bevaka att taxeringarna blirlikformiga och rättvisa och att tillvarata den skattskyldiges intressen. Det ärgivetvis angeläget att handläggningen av sådana enkla ärenden som motionärernaavser blir så smidig som möjligt såväl för skatteadministrationen som för deskattskyldiga. Utskottet utgår från att möjligheterna till snara förbättringarkommer att tas till vara i det pågående utredningsarbetet. Utskottet anserdärför att någon åtgärd från sida med anledning av motion 1979/80:1090 f. n. inte är påkallad. I motion 1979/80: 226 behandlas enkontrollfråga som avser beskattning en här i landet av fastigheter, främstfritidshus, i våra grannländer. Motionärerna anför att redovisning i storutsträckning saknas för inkomst av sådana fastigheter och begär att regeringentar upp förhandlingar med de nordiska länderna om registrering avfastighetsinnehav exempelvis i gränsområden med fjällbyar etc. Enligt det nordiska avtalet om handräckning iskatteärenden (SFS 1978: 723 med tillämpningsförordningen 1978:724) kanupplysningar inhämtas mellan länderna genom att införskaffa deklarationer ellerandra uppgifter. Som framhålls i motionen sker dock inte någon automatiskrapportering i form av kontrolluppgifter angående svenskars innehav avfastigheter i något annat nordiskt land, i motsats till vad som är fallet närdet gäller utdelningar, banktillgodohavanden, löner, pensioner, livräntor m.m.En ligt vad utskottet erfarit från budgetdepartementet torde en framkomlig vägatt lösa den aktuella kontrollfrägan vara att göra en översyn av avtaletsbestämmelser i detta hänseende. Budgetdepartementet avser också att taupp förhandlingar härom, utan särskild framställning av riksda- SkU1980/81:3 8 Eftersom syftet med motion 1979/80:226 därmed tordevara tillgodosett avstyrker utskottet motionen. Den kontrollfråga som tas upp i motion 1979/80:788 avserinte i första hand beskattningen utan de uppgifter som lämnas för att erhållaolika sociala förmåner, bl. a. sjukersättning och bostadsbidrag. Motionären anseratt kontrollen av dessa inkomstuppgifter skulle förbättras avsevärt omvederbörande myndighet beviljade bidrag endast om sökanden företer intyg fråntaxeringsmyndigheterna om sina inkomstförhållanden. Han begär därför en snabbutredning av denna fråga. Som framgår av skatteregisterförordningen (senaste lydelseSFS 1980:666) skall uppgift ur skatteregistren på begäran tillställasvederbörande myndighet för kontroll av sådana ansökningar som motionärenavser. Kontrollproblemen sammanhänger emellertid delvis med att sökandensaktuella inkomstförhållanden vid ansökningstillfället eller därefterkan ha väsentlig betydelse och att uppgifterna i dessa register inte alltid ärtillräckliga. De problem som inkomstprövningen medfört har uppmärksammats iolika sammanhang. a. kan nämnas att denna fråga utgör en väsentlig del avbostadsbidragskommitténs (Bo 1979:01) utredningsarbete angåendebostadsbidragen. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1979/80:788. /.beträffande inriktningen av taxeringsrevisionen attriksdagen avslår motion 1979/80: 1104. yrkandet 10, 2. beträffandetiden för avlämnande av självdeklarationer att avslår motion 1979/80:1106, 3. beträffandevissa besvär.sfrågor m. m. att avslår a) motion1979/80:204, b) motion 1979/80:1090. c) motion 1979/80:1594. 4. beträffande vissa kontrollfrågor att avslår a) motion1979/80:226, b) motion1979/80:788. SkU1980/81:3 9 Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), förste vice talmannenIngegerd (), i (s). IngemarHallenius (c), (), (), (),()*, ()* och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av , , , i , , Bo Forslundoch (alla s) som dels anför följande: Som framhålls i motionen 1979/80: 1104 är det nödvändigtatt skattesystemet urformas så att det upplevs som rättvist och så att detfungerar effektivt och på avsett vis. Om skattefusk och skatteflykt breder utsig, innebär detta inte bara att samhället undandras betydande skatteinkomster.Det medför också allvarliga risker för att samhällsmoralen och solidaritetenundermineras. Därför måste kampen mot skattesmitningen ges allra högstaprioritet. Målsättningen för den nya taxeringsorganisationen, som hargenomförts fr. o. m. taxering, har i första hand varit att förbättrataxeringen i första instans. Reformen innebär framför allt att avsevärdaresurser läggs ned på att granska ett stort antal skattskyldiga och underlagetför deras deklarationer. Det ligger emellertid i sakens natur att det iallmänhet inte blir fråga om mera djupgående undersökningar. Utbyggnaden av denmer genomgripande skattekontrollen har däremot blivit allvariigt eftersatt. Somframhållits från vår sida i andra sammanhang bör en sådan genomgripandekontroll inriktas på företagen och omfatta såväl inkomstskatten somkällskatten, arbetsgivaravgifterna och mervärdeskatten. Åtgärderna måste ocksåsättas in på ett så tidigt stadium att de senaste årens utveckling mot alltstörre skatterestantier kan brytas. De siffror som motionärerna redovisar om antaletgenomförda taxeringsrevisioner innebär att en företagare inte behöver räknamed en verklig revisionskontroll mer än ungefär , dvs. mindreän en gäng under sitt yrkesverksamma liv. Om de s.k. taxeringsbesöken och taxeringsrevisionernamedräknas blir situationen visserligen något bättre från samhällets synpunkt.Som anförs i motionen är det emellertid nödvändigt att inriktaresurserna på företagare och andra grupper med svårkontrollerade deklarationerför att komma till rätta med de allvarligare formerna för skatteundandragandeni olika former. Insatserna bör i framti- SkU1980/81:3 10 den inriktas på att företagare och andra grupper medbokföringspliktig verksamhet kommer att få räkna med en genomgripande kontrollåtminstone . I absoluta tal innebär det sagda att antalettaxeringsrevisioner på inkomstbeskattningens område ökas från ca 10000 årligen- en siffra som troligen är i överkant om man ställer kvalitativa krav på revisionsarbetet- till omkring 40000. Av det anförda framgår att motion 1979/80: 1104 börbifallas. dels anser att utskottet under mom.I bort hemställa /. beträffande inriktningen av taxeringsrevisionen attriksdagen med bifall till motion 1979/80: 1104 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktning och mål förtaxeringsrevisionen.