bet · G401SkU28 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81: 674 av () och () I motionen hemställs atl beslutar införa eninkomslschablon av lägst på lånat kapital för vilket avdrag förräntekostnader göres under förvärvskällan kapital samt alt motionen i övriglöverlämnas till kommittén om underskotlsavdrag (B 1980: 05) för beaktande ikommitténs arbete. 1980/81: 1170 av () och () I motionen hemställs atl hos regeringen begäratt den av 1979 begärda utredningen om ändrade regler förvillabeskattningen även får i uppdrag att behandla de frågor som aktualiseratsi denna motion. 1980/81: 1540 av m. fl. I motionen hemställs att hemställer attregeringen låter utreda möjligheterna att begränsa effekterna av rätlen tillränteavdrag genom en övre räntesats eller genom införande av en inkomstschablonpå lånat kapital. 1980/81: 1547 av () och () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande reglerna för avdrag avunderskott för annan fastighet. 1980/81: 1555 av () 1 motionen hemställs att anlar följande Lag om ändring i kommunalskattelagen Härigenom förordnas att 25 § 2 mom.kommunalskatielagen skall ha nedan angivna lydelse: 2 mom.Avdrag får--- godkänna kostnaden. c) Kostnaden för reparation och underhåll av sådanfastighet som ägs av tre eller flera, antingen direkt eller indirekt genomhandelsbolag, och som inrymmer eller är avsedd alt inrymma bostad i särskildalägenheter åt minst tre delägare (andelshus), i den mån den på sådan delägaresom innehar bostad belöpande kostnaden överstiger hans andel av avfastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret. 1 1980/81. SkU1980/81:28 2 d) Kostnad för------- personlig trevnad. Kostnad för---------- eller trädgårdslandet. Begränsning av ränteavdrag m. m. Svensk inkomstbeskattning ärutformad som en netlobeskattning. Delta innebär bl. a. att till grund förbeskattningen skall läggas det samlade överskott som uppkommer sedan enskattskyldigs alla intäkter av skattepliktig natur och avdragsgilla kostnaderbeaktas. I korthet är systemet utformat på följande sätt. Först beräknas resultatet inom varje särskildförvärvskälla. Därvid sammanläggs enligt 20 § kommunalskattelagen (1928:370),KL, samtliga intäkter i förvärvskällan och avräknas alla omkostnader för attförvärva eller behålla intäkterna. Summan av överskotten från olikaförvärvskällor utgör den skatlskyldiges sammanräkande inkomst. Denna sammanläggning av inkomsterna från olikaförvärvskällor är av grundläggande betydelse för skatesystemel. Med enprogressiv skatteskala skulle nämligen skatten på lika stora totala inkomsterkunna bli högst varierande om de skilda inkomsterna inte lades ihop ulanbeskattades separat. Sammanläggningen ger uttryck för tanken atl de olikainkomsttyperna ger samma bidrag till skatteförmågan. Om de avdragsgilla kostnaderna överstiger intäkterna i enförvärvskälla uppstår underskott. Huvudprincipen är att sådana underskott ansesreducera skatteförmågan det år de uppstår, dvs. att nettoinkomster bestäms medhänsyn tagen till dem. Underskott i förvärvskälla får således enligt 46 § 1mom. KL och 4 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskall avräknas frånden sammanräknade inkomsten. Vad som sedan återstår utgör den sammanräknadenettoinkomsten. Vissa begränsningar finns i fråga om avdragsrätten förunderskott. har realisationsförluster i princip bara kunnatavräknas från realisationsvinster. Av äldre datum är de begränsningar avavdragsrätten som följer av reglerna om beskattningsort. Dessa har betydelseendast vid den kommunala inkomstbeskattningen och innebär att underskott fårdras av bara från sådana inkomster söm är hänförliga till samma kommun somunderskottet. En tredje begränsning infördes genom lagstigtning för atlhindra viss skatteflykt och tar sikte på underskott i rederi- eller luftfartsrörelse.Här gäller i huvudsak att underskott som uppkommer genom kontrakts- elleröveravskrivning på fartyg bara får kvittas mot eventuella överskott av annanrederi- eller luftfartsrörelse. Om underskott inte kan utnyttjas , har denskattskyldige i regel rätt atl dra av dem mol inkomster som uppkommer undersenare år, s. k. förlustavdrag. De begränsningarsom nämnts gälleremellertid även i SkU1980/81:28 3 För att underskottet skall kunna dras av somförlustavdrag måste det ha uppgått lill . Vid den kommunalataxeringen gäller inte denna begränsning, om den skattskyldiges förluster underförluståret i olika kommuner uppgått lill . Även enligtförlustutjämningslagen gäller att underskott på faslighet, som är belägen iviss kommun, vid taxeringen till inkomstskatt endast fåravräknas från inkomsl i samma kommun. Underskoltsavdragen har successivt fått en allt störreomfattning. Vid taxering uppgick underskoltsavdragen till ca 400 milj.kr. eller av de sammanräknade inkomsterna. Vid taxeringmotsvarade avdragssumman av inkomstsumman och vid taxering ca3,. Den senaste taxering för vilken definitiv statistik föreligger är 1978års. Då uppgick underskoltsavdragen till , vilketmotsvarade av de sammanräknade inkomsterna. Den beloppsmässigl dominerande delen avunderskoltsavdragen uppkommer lill följd av avdragsrätten för räntor på lånsom nedlagts i egnahem. De samlade underskotten från villor och radhus uppgickvid taxering lill , och fritidshusen bidrog medytterligare ca . Underskotten från hyreshus uppgick till ca 0,6miljarder kr., varför sammanlagt . av underskottsavdragen --härrörde från inkomstslaget annan fastighet. Antalet skattskyldiga som redovisade underskottsavdrag varnärmare 2,2 miljoner vid taxering, vilket motsvarade drygt var tredjeinkomsttagare. I de flesta fall var underskotten små, i över hälften av fallenundersteg de . eller mer redovisades avca 400 000 inkomsttagare, och genomsnittet för alla med underskott var ca 5 500kr. Både den andel skattskyldiga som redovisade någotunderskott och underskottens genomsnittliga storlek ökade vid taxeringsystematiskt med de skattskyldigas inkomst. I skiktet 30 000-35 000 kr.sammanräknad inkomst hade underskott, och avdraget uppgick till igenomsnitt ca . Av personer med . sammanräknad inkomstredovisade ett underskott som uppgick genomsnittligt till ca 30 800 kr.Dessa genomsnittsvärden för avdragsbeloppen rymmer dock stora individuellavariationer. Så hade t. ex. av de personer som redovisade underskott på20 . eller däröver sammanräknade inkomster understigande . Underskottsavdragens omfattning hos de juridiskapersonerna visar inte någon systematisk tillväxt liknande den som skett hos defysiska personerna utan synes återspegla mer konjunkturmässigalönsamhetsförändringar i olika delar av näringslivet m. m. I åtskilliga sammanhang har kritik framförts mot den ihuvudsak obegrän.sade rätten till avdrag för underskott. I sill slutbetänkande(SOU 1977:91) Översyn av skatlesyslemel diskuterade sålunda skatteut- 1* 1980/81. SkU1980/81:28 4 Utredningen anförde attåtskillig kritik kunde riktas mot nuvarande förhållanden men framhöll också attfrågan om atl införa begränsningar i avdragsrätten var komplicerad och att detinte hade visat sig möjlig alt inom den lid utredningen haft till sitt förfogandeutforma konkreta förslag lill ändrad lagstiftning. Ett fortsatt specialinriktatutredningsarbete var därför enligt utredningens mening påkallat. I propositionen 1978/79:160 om fortsatt reformering avinkomstskatten uttalade chefen för budgetdepartementet att han deladeskatteutredningens uppfattning och avsåg alt ta initiativ till ett sådaniutredningsarbete. Därefter har frågan aktualiserats i vidbehandlingen av förslaget till ny faslighetstaxeringslag (prop. 1979/80:40),varvid i enlighet med skatteutskottets hemställan i betänkandet SkU1979/80:17 beslutat att hos regeringen begära utrednig om möjligheterna attförhindra ett icke avsett utnyttjande av underskotlsavdrag i förvärvskälla.Skatteutskottet framhöll i det sammanhanget att ett sådant utredningsarbeteborde bedrivas enligt de riktlinjer som angetts av skatleutredning. Genom beslut vidregeringssammanträde bemyndigades dåvarande chefen förbudgetdeparte-mentel alt tillkalla en kommitté med uppdrag att utreda frågan omavdrag för underskott vid inkomsttaxeringen. Enligt direktiven (Dir. 1980: 11)för denna kommitté, som antagit benämningen underskottsavdragsutredningen,skall den som en första utredningsuppgift närmare kartlägga underskottsavdragenoch de faktorer som ligger bakom dem. På basis av det material som därvidinhämtas bör utredningsarbetet sedan inriktas på att pröva olika sätt atthindra ett otillbörligt utnyttjande av underskottsavdragen. Blandunderskottssituationer som utredningen särskilt bör uppmärksamma nämns idirektiven avdragsrätten för höga räntor på privata lån. I direktiven sägsuttryckligen att kommittén bör undersöka möjligheterna att införa någon form avbegränsning av rätlen lill avdrag för sådana räntor. avstyrkte senastförra våren motionsyrkanden om begränsning av rätten till avdrag för underskotti förvärvskälla och för skuldräntor med hänvisning bl. a. till den då aviseradeunderskottsavdragsutredningen. biföll utskottels hemställan. Även den i motion 1547 aktualiserade frågan avseendeunderskott på fastighet i annan kommun har tidigare prövats av skatteutskottet.Ett yrkande av samma innehåll som del i denna motion avstyrktes nämligen avutskottet (SkU 1977/78: 30). Utskottet framhöll därvid att dethade viss förståelse för motionärernas förslag men att det inte var berett attutan närmare överväganden tillstyrka ett så väsentligt avsteg från gällandebeskattningsprinciper, som motionärerna förordat. Utskottet förutsatteemellertid att frågan om möjligt skulle komma att uppmärksammas i samband medställningstagandena till skatleutrednings slutbetänkande. SkU1980/81:28 5 För en- och tvåfamiljsfastigheterinkl. fritidsfastigheter skall enligt 24 § 2 mom. och 25 § 3 mom.kommunalskaltelagen (KL) tillämpas en schablonmetod vid inkomstbeskattningen.Fr.o.m. taxering skall som intäkt tas upp av den del avtaxeringsvärdet som inte överstiger , av den del som överstiger450 . men inte , av den del som överstiger 600 000 men inte750 . och av den del som överstiger . Avdrag medges förerlagd ränta på i fastigheten nedlagt kapital och för tomträttsavgäld ellerliknande avgäld. Om ägaren är mantalsskriven på fastigheten, medges dessutomett schablonavdrag som fr.o.m. nästa års taxering uppgår till 1 500 kr.Sistnämnda avdrag, det s.k. mantalsskrivnings-avdraget, får inle överstigaintäkten av fastigheten men medges oberopande av om fastigheten lämnaröverskott eller underskott. Vid taxeringen till inkomstskatt beräknasgarantibelopp för fastigheten. Garantibeloppel utgör års taxering1,av taxeringsvärdet och inräknas i den taxerade inkomsten (47 och 47 a §§KL). Å andra sidan medges avdrag med motsvarande belopp vid inkomstberäkningen,dock ej för underskott som uppkommer på grund av denna avdragsrätt (45 § och 46§ 1 mom. KL). I fråga om en- och tvåfamiljsfastigheter avsedda somstadigvarande bostad gäller schabloniaxeringsreglerna oberoende av omfastigheten är uthyrd eller ej. Schablonmetoden för villor infördes (prop. 1953: 187,BeU 1953:50) som en förenkling av beskattningsreglerna. Avsikten var all ägareni princip skulle beskattas i den mån han hade eget kapital i fastigheten. Frånbörjan var inkomstschablonen , vilket då ungefärligen motsvarade detallmänna ränteläget. För atl mildra effekterna av 1957 och allmännafastighetstaxering sänktes emellertid procenttalet dessa år till 2,5 resp. 2.År 1966 skärptes beskattningen för vissa villor genom att procentsatsenbestämdes till mellan 2 och 8, beroende på taxeringsvärdets storlek. Gränsernaför differentieringen har därefter höjts i samband med de allmännafastighets-laxeringarna. Procentsatsen 10 för den del av taxeringsvärdet somligger . infördes i samband med andra reformer påbostadspolitikens område (prop. 1974: 150, SkU 56, CU 36). 1975: 92, SkU 25) justerades skiktgränsernamed hänsyn till utfallet av allmänna faslighettaxering ochmantalsskrivningsavdraget fördubblades till . Den lägsta procentsatsen vid intäktsberäkningen höjdesfrån 2 lill 3 vid /78 (prop. 1977/78: 68, SkU 1977/78: 18). tog i sittslutbetänkande (SOU 1976: 11) upp frågan om upplåtelse av villa. Kommitténuttalade därvid den meningen att de regler som avpassats för skattskyldiga somanvände sin villa som bostad för sig och sin familj- när reglerna tillämpadespå uthyrda villor-medförde SkU 1980/81:28 6 att betydande inkomster undgick beskattning. Mot bakgrundhärav föreslog kommittén alt inkomst av villauthyrning i princip skullebeskattas på basis av en beräkning av verkliga intäkter och kostnader, oavsettom uthyrningen skett till stadigvarande bostad eller annat. Kostnader fördrift, reparation och underhåll samt värdeminskning däremot borde uppskattasschablonmässigt lill viss procent av taxeringsvärdet. betänkande har i denna del inteföranlett lagstiftning. 1 den proposition (1980/81:42) med förslag lill ändraderegler för villabeskattningen som antog framhöllbudgetministern att han var väl medveten om att nuvarande syslem förvillabeskattningen hade svagheter och att åtskilligt talade för atl en mergrundläggande omprövning borde ske för framtiden där hänsyn kunde tas till deändrade förutsättningar som rådde jämfört med när grunderna för dennuvarande villabeskattningen fastställdes. I den proposition (1980/81: 118) om ekonomisk-politiskaåtgärder som föreläggs aviserar budgetministern att han harför avsikt atl och efter samråd med chefen för bostadsdepartementetbegära regeringens bemyndigande att tillkalla en kommitté för atl se över deskatte-och bostadspolitiska frågor som har samband med bl. a. villabeskattningen. I enlighet med förslag iproposition 1978/79: 209 och i enlighet med skatteutskottets behställan ibetänkande SkU 1979/80: 11 beslutade vissa ändringari fråga om bostadsbeskattningen. Dessa innebär i fråga omflerfamiljsfasligheler med tre eller fler delägare, som skall ha bostad ifastigheten, atl den omedelbara avdragsrälten för reparationskostnader slopatslill den del kostnaderna överstiger av taxeringsvärdet och ersatts med ettvärdeminskningsavdrag på . Syftet med dessa regler är att begränsa de intesällan betydande skatteförmåner som tidigare regler erbjöd bl. a. i samband medförvärv av fastigheter med eftersatt underhäll. De nya bestämmelserna gäller uteslutande i fråga omförvärvskällan annan faslighet och avser således inle lokal i andelshus som användsi förvärvskällan rörelse. I de förevarande motionerna tas uppfrågor som gäller beskattningen av inkomst av annan fastighet. I två motioneraktualiseras en begränsning av effekterna av rätlen lill avdrag för räntekostnader.Detta kan enligt motionärerna i motion 674, och (båda c), ske SkU1980/81:28 7 genom alt man inför en inkomslschablon om lägst pålånat kapital, och motionärerna begär lagstiftning av sådani innehåll. De menarockså att kravet på avkastning på lånat kapital efter vederbörlig utredningskulle kunna tillämpas i fråga om alla ränteavdrag utanför inkomstkällanrörelse och begär därför att motionen överlämnas lill utredningen omunderskotlsavdrag för beaktande. m. fl. (c) framhåller i motion1540 att rätten lill avdrag för räntor i kombination med de högamarginalskatterna medfört atl staten och kommunerna får betala den heltövervägande delen av höginkomsttagares kostnader för exempelvis fritidshus ochfritidsbåtar. Motionärerna anser att man bör undersöka möjligheterna atlbegränsa effekterna av rätlen till ränteavdrag antingen genom att slopa rätlenlill ränteavdrag över en viss räntesats eller genom en inkomslschablon på lånatkapital. och (båda m) tar i motion 1547 upp fråganom avdrag för underskott i förvärvskällan annan fasiighei ur en annansynvinkel. Det förhållandet att sådant underskott, såvitt avser den kommunalataxeringen, är avdragsgillt endast i den kommun där fastigheten är belägen kan- menar motionärerna - leda lill negativa konsekvenser i de fall en personflyttar från en kommun lill en annan och anskaffar en villa i den nya kommunen.Så länge han taxeras i sin gamla hemortskommun kan han, om han inte harinkomster i den nya kommunen, inte få avdrag för underskott på faslighet idenna kommun. Motionärerna anser alt man bör söka undanröja konsekvensernahärav genom någon form av anståndsförfarande eller genom andra åtgärder. I utredningsuppdraget för den tillkalladeunderskottsavdragsutredningen ingår all närmare kartlägga underskoltsavdragenoch de faktorer som ligger bakom dem och all på basis av det material somdärvid inhämtas pröva olika sätt att hindra ell otillbörligt utnyttjande avunderskottsavdragen. Av direktiven framgår att utredningen bl. a. böruppmärksamma frågan om avdrag för höga räntor på privata lån och undersökamöjligheterna atl införa någon form av begränsning av rätlen lill avdrag försådana räntor. De frågor som aktualiserats i motionerna 674 och 1540 ingårsåledes som en huvuduppgift i underskoltsavdragsutredningens uppdrag. Iavvaktan på resultatet av denna utrednings arbete är utskottet inte berett attmedverka vare sig till omedelbar lagstiftning eller till andra åtgärder av denart som aktualiserats i motionerna 674 och 1540. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till dessa motioner. Vad härefter angår den fråga om avdrag för underskott påfastighet i annan kommun än hemortskommunen som tagits upp i motion 1547 harutskottet (SkU 1977/78: 30) tidigare förutsatt att den om möjligt skulle kommaatt uppmärksammas i samband med ställningstagandena till skatteutredningsslutbetänkande. Med hänsyn lill atl frågan ännu inle behandlats och motbakgrund av utskottets tidigare uttalanden förutsätter utskottet atl de problemsom berörs i motionen kommer atl beaktas av underskottsavdragsutredningen idess arbete. Någon åtgärd med anledning av SkU1980/81:28 8 motionen är därför inle påkallad, varför utskottetavstyrker bifall till densamma. och (båda c) framhåller imotion 1170 att schablonlaxeringen av villafastighel i vissa fall kan leda tillorimliga konsekvenser. De pekar på ett fall där två makar med goda inkomsterbor i egen villa och hyr ut fyra, likaledes schablonlaxerade, maximall belånadefastigheter. Inflytande hyror gör det möjligt för makarna - framhållermotionärerna- atl trots underskott på de uthyrda fastigheterna hålla en höglevnadsstandard. Motionärerna anser atl man bör begränsa det antal fasligheteri en ägares hand som kan schabloniaxeras till högst två. Som framgår av den redogörelse som lämnats i inledningentill detta betänkande föreslog bostadsskattekommiltén i ett i februari 1976avlämnat betänkande alt inkomsl av villaulhyrning i princip skulle beskattas påbasis av en beräkning av verkliga intäkter och kostnader, oavsett omuthyrningen skelt till stadigvarande bostad eller annat. Med anledning av enmotion (1978/79: 1727) väckt under den allmänna motionstiden och med yrkandeom återgång till villabeskaltning enligt konventionell metod tillstyrkteskatteutskottet en utredning om möjligheterna att genom ändrade regler förvillabeskatlningen uppnå förbättringar av inkomslredovisningen och underlagethärför. Någon sådan utredning har ännu inle kommit lill stånd. I denproposition (1980/81: 42) med förslag till ändrade regler för villabeskatlningensom antog framhöll emellertid chefen för budgeldepartementetatt en mer grundläggande omprövning av villabeskatlningen borde ske förframtiden, där hänsyn kunde tas lill de ändrade förutsättningar som numeraråder jämfört med när denna beskattning fastställdes. I den proposition (1980/81: 118) om ekonomisk-politiskaåtgärder som föreläggs aviseras att budgetministern inomkort ämnar ha överläggningar med chefen för angåendeöversyn av de skatte- och bostadspolitiska frågor som har samband med bl. a.schablonlaxeringen av villor. Utskottet utgår från atl en sådan översyn kommertill stånd. Med hänsyn härtill och då det måste förutsättas att därvid ocksåkommer att prövas frågan om beskattning av inkomst av villauthyrning tordenågon särskild åtgärd med anledning av motion 1170 inle vara påkallad.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till denna motion. () lar i motion 1555 upp frågan om avdrag förreparation av lokal i andelshus. Motionären anser att delägare i ett andelshussom inrymmer lokaler där delägaren bedriver rörelse bör ha avdragför kostnader för reparation av rörelselokalerna och begär lagstiftning avsådan innebörd. Yrkandet i motionen skall ses mot bakgrund av den avriksdagen antagna lagstiftningen om beskattningen av andelshus ochderas delägare. Lagstiftningen innebär bl. a. atl avdrag förreparationskostnader inle medges ulan i form av årligavärdeminskningsavdrag. Den nu angivna begränsningsregeln gäller emellertiduteslutande i fråga om inkomst- SkU1980/81:28 9 källan annan fastighet. För den del av fastigheten somanvänds i en av delägaren bedriven rörelse gäller bestämmelserna förinkomstkällan rörelse, vilket innebär alt avdrag för kostnader för reparationmedges enligl vanliga regler. I sammanhanget bör erinras om atl - påförslag i proposition 1980/81: 68 - antagit bestämmelser som innebäratl rörelsereglerna får tillämpas även i sådana fall då en fasiighei användsför annat ändamål än som bostad. Om en delägare i ett andelshus hyr ul lokalerexempelvis till fackliga eller ideella organisationer skall således, om ägarenbegär det, rörelsereglerna tillämpas på den uthyrda delen av fastigheten -ävenom den verksamhet som där bedrivs tekniskt sett inle kan betecknas som rörelse. Av vad utskottet anfört framgår all yrkandet i motion 1555är tillgodosett med de regler som redan nu gäller. Utskottet avstyrker därförbifall även till denna motion. 1. beträffandebegränsning av ränteavdrag atl avslår motionerna 1980/81: 674 och 1980/ 81: 1540, 2. beträffandeunderskon i förvärvskälla i annan kommun att avslår m.otion 1980/81:1547, 3. beträffandevillabeskaltning i samband med uthyrning att avslår motion 1980/81:1170, 4. beträffandeavdrag för reparation av lokal i andelshus alt avslår motion 1980/81:1555. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), ()*, (), förste vice talmannenIngegerd (), (). (), (),()*, (), (), (), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.