bet · G401UbU22 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottet återkommer i det följandetill anslagsberäkningarna. I budgetpropositionen (s. 281 f.)erinrar föredragande statsrådet om att integrationsutredningen föreslagit attdet särskilda statsbidraget till personell assistans i sammanförsmed länsskolnämndsdelen av förstärkningsresurs. Hon erinrar vidareom sitt förslag att den nuvarande länsskolnämndsresursen skall föras in underanslaget till särskilda åtgärder på skolområdet. 1 budgetpropositionen föreslåsatt 2,4 milj. kr. som innevarande budgetår finns avsatta förbidrag till personell assistans förs över till anslaget Specialskolan m.m.:Utbildningskostnader och att övrigt behov av stöd till personell assistans igrundskolan tillgodoses inom ramen för anslaget till särskilda åtgärder påskolområdet. Detsamma skall enligt propositionen gälla behovet av tekniskaeller organisatoriska stödåtgärder för handikappade elever i gymnasieskolanmed undantag för undervisningen av gravt rörelsehindrade elever m. fl. vidSkärholmens gymnasium i och för undervisningen av döva och gravthörselskadade elever vid gymnasieskolan i . För dessa skolor och förprivatskolor som avses i privatskotförordningen (1976:270) avsätts 1,3 milj.kr. under anslaget Bidrag driften av gymnasieskolor. Innevarande budgetårfinns sammanlagt 2,5 milj. kr. avsatta för tekniska eller organisatoriskastödåtgärder för handikappade elever i gymnasieskolan. Enligt motion 1980/81: 1676 (yrkande 1) behövs detfortfarande under grund- och gymnasieskolanslagen särskilda medel reserveradeför vissa handikappåtgärder av det slag som funnits. Med denmotiveringen föreslås att nuvarande specialdestinerade bidrag till personellassistans i och motsvarande anslagspost under gymnasieskolanslagetskall finnas kvar. I motion 1980/81: 1090 (yrkande 2) yrkas att ettspecial-destinerat stöd till personell assistans åt handikappade elever igrundskolan även fortsättningsvis utgår. Det nuvarande systemet, som innebäratt kommunerna får en ersättning som är schablonmässigt beräknad, böremellertid ersättas av ett system där kommunerna får ersättning för sinafaktiska kostnader. Slutligen bör enligt motion 1980/81:974 den nuvarandeanslagsposten till tekniska eller organisatoriska stödåtgärder under gymnasieskolanslagetfinnas kvar i avvaktan på resultatet av integrationsutredningens arbete. Enligt utskottets mening bör i fortsättningen stödet tillpersonell assistans i gmndskolan och - med nämnt undantag förverksamheterna vid gymnasium i och gymnasieskolan iÖrebro -stödet till tekniska eller organisatoriska stödåtgärder åt handikappadeele- UbU1980/81:22 13 ver i gymnasieskolan utgå som en del av en generell resurspå sådant sätt som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet förutsätter attskolstyrelserna och berörda skolledningar vid fördelningen av den nya resurssom kommunerna erhåller till sitt skolväsende som gmndläggande utgångspunktmåste ha att beakta jämväl handikappade elevers behov av särskilda insatser. Med hänvisning till vad som här har anförts föreslårutskottet att med avslag på rnofionerna 1980/81:1090 yrkande 2 idenna del och 1980/81:1676 yrkande 1 i denna del godkänner vad som förordats ipropositionen om statsbidrag till personell assistans för handikappade eleveri . bör vidare med avslag på motionerna 1980/81:974 idenna del och 1980/81:1676 yrkande I i denna del godkänna vad som förordats ipropositionen rörande statsbidrag för tekniska stödåtgärder m. m. åthandikappade elever vid gymnasieskolor. I budgetpropositionen under det nyaanslaget till särskilda åtgärder på skolområdet behandlar föredraganden fråganom vilka faktorer som kan ligga till gmnd för en bedömning av skolsituationen ien kommun när medlen skall fördelas. Såsom sådana faktorer anges bl. a. andelelever som inte fortsätter i gymnasieskolan efter genomgången grundskola, andelundervisning som utförs av obehöriga lärarvikarier, andel elever i gmnd- ochgymnasieskolan med olika former av handikapp och antalet fosterhemspla-ceradeelever som kommer från andra kommuner. Även mer generella faktorer, som kan geen bild av den sociala miljö som skolan har att verka i, bör beaktas avlänsskolnämnderna. Enligt föredraganden bör minst en tredjedel av den nyaresursen användas för undervisningsinsatser. Föredraganden menar vidare attdet inte finns anledning att binda viss del av resursen fill användning inomendera av gmnd- och gymnasieskolan. Frågor rörande det nya anslaget behandlas i motion1980/81: 1676 (yrkandena 7 och 10). I syfte att öka personalen i det direktaskolarbetet föreslås att anslaget tillförs 40 milj. kr. Användningen av resurserna bör enligt motionärerna inriktas på att geytterligare hjälp och stimulans åt svaga elever. I förebyggande syfte börresurserna styras mot låg- och mellanstadierna. Motionärerna vill vidare pekapå de utpräglade problem som finns i och i anslutning till storstäderna ochfrämst nybyggda stadsdelar i vissa andra kommuner. Mot bakgrund härav föreslåsatt () fördelar resursen mellan lånen med riktpunkten attStockholms län erhåller per elev. och län 0,07 samt övriga län 0,03. Fördelningen mellan undervisningsinsatseroch andra insatser bör - menar motionärerna - vara ca två tredjedelar förundervisning och ca en tredjedel till andra insatser. Utskottet har inget att erinra mot vad som anförs ibudgetpropositionen under anslaget till särskilda åtgärder på skolområdet. UbU1980/81:22 14 föreslås ligga till grund för länsskolnämndernas fördelningav den nya resursen och de kriterier efter vilka medlen skall fördelas mellankommunerna finner utskottet vara ändamålsenliga. Utskottet har helleringenting att erinra mot vare sig den i propositionen föreslagna proportionellafördelningen av anslaget mellan länsskolnämnderna eller den andel som i propositionenföreslås användas för undervisningsinsatser. De principer för fördelning avanslaget som föreslås i motion 1980/81:1676 bör enligt utskottet i storutsträckning kunna rymmas inom de riktlinjer för fördelningen av' den nyaresursen som föreslås i budgetpropositionen. Med hänvisning till vad utskottethär har anfört föreslår utskottet att med avslag på motion 1980/81:1676 yrkande 7 godkänner det system för tilldelning och användning av resursför särskilda åtgärder på skolområdet som förordats i budgetpropositionen. Av statsfinansiella skäl avstyrker utskottet förslaget imotion 1980/ 81:1676 yrkande 10 om en ökning av det nya anslaget med 40 milj.kr. utöver regeringens förslag och föreslår att till Särskildaåtgärder på skolområdet för /82 anvisar ett anslag av 200 139000kr. I budgetpropositionen föreslåsgrundskolanslaget föras upp med . Utskottet har i det föregående tillstyrkt att medel motsvarandeden nuvarande länsskolnämndsresursen förs över från grundskolanslaget till detnya anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Vidare har utskottet instämt iförslaget att de transfereringar frän staten till kommunerna som sker fr.o.m.den 1 juli 1981 och som avser bidrag för m.m. reduceras med tvåprocent och att merparten av en Ijärdedel av den tväprocentiga statligabesparingen inom förs över till anslaget Särskilda åtgärder påskolområdet. Utskottet tar nu upp övriga frågor som rör grundskolanslagetsstoriek och vilka behandlas i motionerna 1980/ 81:1676 och 1980/81:1317. I motion 1980/81: 1676 (yrkande 4) begärs 4 milj. kr. förkursverksamhet inom det teknisk-naturvetenskapliga området i anslutning tillgrundskolan. Kursverksamheten skall vara avsedd för flickor som skall söka tillgymnasieskolan och äga rum i första hand på ferietid, alternativt på lämpligtid i årskurs 9. Enligt utskottets mening är det synnerligen angeläget atti god tid före elevernas val av studieväg i gymnasieskolan intressera flickorför fortsatta studier inom det teknisk-naturvetenskapliga området. Detta kanske på samtliga stadier i gmndskolan vid undervisningen inom denaturoriente-rande ämnena, vid arbetslivsorienteringen och i studie- ochyrkesorienteringen. Utskottet förutsätter att arbetet i bedrivs pådet sättet. Utskottet vill också peka på att den i motion 1980/81:1676föreslagna kursen i årskurs 9 eller under ferietid skulle itiden komma , eftersom elevernas val av studieväg i gymnasieskolan somregel sker i årskurs 9. UbU1980/81:22 15 det anförda föreslår utskottet att avslår motion1980/81:1676 yrkande 4. Motion 1980/81: 1317 (yrkande 8) innehåller ettbesparingsförslag av innebörd att medel för nästa budgetår ej skall tas uppunder grundskolanslaget till verksamheten vid de estniska skolorna,och . Utskottet behandlade ett liknandeyrkande och erinrade då om att föreslagen besparing är svår att uppskatta ochatt det möjligen inte är fråga om någon besparing, eftersom vid eventuellavveckling av skolorna elever där kan komma att fä föras över till detallmänna skolväsendet och där föranleda kostnader för stat och kommun.Utskottet föreslår med hänvisning härtill att avslår motion1980/81:1317 yrkande 8. I mofion 1980/81: 1317 (yrkande 9) föreslås att riksdagentill Bidrag till driften av grundskolor m.m. anvisar ytteriigare 178,2 milj.kr. utöver regeringens förslag. Enligt motion 1980/81:1676 (yrkande 11) börriksdagen till samma anslag för nästa budgetår anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med 191 milj. kr. När det gäller verksamheten i under nästabudgetår föreslär utskottet med hänvisning till sina ställningstaganden i detföregående att med avslag på motionerna 1980/81: 1090 yrkande 2 idenna del, 1980/81:1317 yrkande 9 och 1980/81:1676 yrkande 11 anvisar ettförslagsanslag av . till Bidrag till driften av grundskolor m.m. Utskottet behandlar i det följandegymnasieskolanslaget som i budgetpropositionen föreslås föras upp med3584000000 kr. I budgetpropositionen har föredragande statsrådet beaktatbehovet av resurser för att anordna tvä klasser av tvåårig specialkurs föryrkesutbildning av dansare i . Utöver kostnader för lärarlönerberäknas ett verksamhetsstöd om . Enligt motion 1980/81:553 bör verksamhetsbidraget tilldansarutbildning i reduceras med , vilka medel börtillföras Åre kommun till förhyrande av lokaler för turisthotellutbildning. 1motion 1980/ 81:1712 begärs att inom ramen för gymnasieskolanslagetanvisar . till förhyrande av lokaler förturisthotellutbildning i resp. Åre kommuner. har beslutat att avveckla statsbidraget tillförhyrande av skollokaler (prop. 1979/80:90, bil. 3, FiU 1979/80:25, rskr1979/80:287). I stället för specialdestinerade bidrag avses vissa kommuner medsärskilda behov kunna erhålla dels ordinarie skatteutjämningsbidrag, dels extraskatteutjämningsbidrag efter särskild ansökan hos regeringen. Vid prövning avextra skatteutjämningsbidrag skall särskilt effekter av slopadespecialdestinerade bidrag beaktas. Avsikten med föreslaget verksamhetsstöd är att denyrkesdansarutbild-ning som f. n. bedrivs i statlig regi skall kunna föras övertill kommunalt UbU 1980/81:22 16 huvudmannaskap.Trots detta stöd får, enligt vad utskottet inhämtat, kommunen inte fulltäckning för sina utgifter för utbildningen. Med hänvisning till vad somanförts föreslår utskottet att avslår motionerna 1980/81:553 och1980/81:1712. Tillstödundervisning i svenska för invandrarelever i gymnasieskolan utgår fr.o.m.innevarande läsår ett schabloniserat statsbidrag med perdeltagande elev och läsår. För hemspråksundervisning och studiehandledning påhemspråk utgår för samma elever per deltagande elev ochläsår. Nyssnämndaschabloniserade bidrag per deltagande elev och läsår föreslås i motion1980/81:1316 (yrkandena 1, 2 och 3) höjda , vilketberäknas föranleda en merkostnad av 2 milj. kr. Utskottetföreslår att av stalsfinansiella skäl avslår motion 1980/81:1316yrkandena I och 2. Iyrkande 6 i mofion 1980/81:1676 föreslås att 10 milj. kr. ställs under anslaget till bidrag till driften av gymnasieskolor för ettlokalt utvecklingsarbete med utbildningsprogram för de ungdomar somger skolan mycket stora svårigheter när det gäller uppföljande studie- ochyrkesorientering efter slut. Utskottet,som erinrar om att sä sent som fattade beslut om särskildaintroduktionsprogram för utbildning och att denna flexibla resurs för studie-och yrkesorientering motsvarar ett belopp av ungefär 15 milj. kr., avstyrkermotion 1980/81: 1676 yrkande 6. Imotion 1980/81: 1317 (yrkande 10) föreslås au fill bidrag filldriften av gymnasieskolor anvisar 79.8 milj. kr. utöver regeringens förslag.Enligt motion 1980/81: 1676 (yrkande 12) bör till samma anslag förnästa budgetår anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 63 milj.kr. Utskottetföreslår med hänvisning till sina ställningstaganden i det med avslag på motionerna 1980/81:974 i denna del, 1980/81: 1316yrkande 3, 1980/81:1317 yrkande 10 och 1980/81: 1676 yrkande 12 anvisar ettförslagsanslag av . fill Bidrag till driften av gymnasieskolor. Utskottet behandlar i detta sammanhang ävenanslaget Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning. Bl.a. mot bakgrund av de beslut som fattats med anledning av propositionen omåtgärder för att främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan m.m. (prop.1979/80:145, UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363) föreslår föredragande statsrådetatt statsbidraget till företagsskolor upphör såvitt avsertidenfr. o. m. den 1juli 1981. Hon erinrar om att de nämnda besluten innebär en ökning avföretagens medverkan i utbildning inom gymnasieskolans ram. Regeringenföreslår att godkänner vad som i propositionen förordats omstatsbidraget till företagsskolor. UbU1980/81:22 17 Utskottet vill med anledning härav anföra följande. F.n. utgår statsbidrag till företagsskolor enligtbestämmelser i förordningen (1971:342) om enskilda yrkesskolor. För varjeklass av heltidskurs utgår för vage helt läsår statsbidrag med högst 32200 kr.Statliga medel för företags och institutioners medverkan i utbildning börenligt utskottets mening utgå i form av sådana statsbidrag somkommun har rätt till för inbyggd utbildning och lärlingsutbildning. a. att all statsbidragsberättigad gymnasial utbildning som förläggstill företag eller institution inordnas i kommunens totala planering avgymnasieskolan. Kontakterna mellan kommunen och de berörda företagen ochinstitutionerna ökas. För att undvika eventuella problem som kan uppstå genomatt de nuvarande bidragen i sin helhet avvecklas från en viss tidpunkt anseremellertid utskottet att det är rimligt att utbildning för elevgrupp som redanintagits vid företagsskola till vilken statsbidrag nu utgår får slutföras medbibehållet statsbidrag enligt de nuvarande reglerna, om företagsskolan såönskar. Med hänvisning till vad utskottet här har anfört och medanledning av vad som förordats i budgetpropositionen om statsbidraget tillföretagsskolor föreslår utskottet att statsbidrag till företagsskolor fr.o.m.den 1 juli 1981 endast får avse sådan utbildning som elever påbörjat före den 1juli 1981. Medel för detta ändamål skall tas ur förslagsanslaget Bidrag filldriften av gymnasieskolor. Utskottet föreslår att godkänner vadutskottet förordat om statsbidraget fill företagsskolor. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utbildning sompåbörjats enligt reglerna för företagsskola kan fullföljas enligt de nyabestämmelserna för lärlingsutbildning. Mot regeringens förslag i övrigt under förevarande anslaghar utskottet inget att erinra utan föreslår att till Bidrag fill driftenav enskild yrkesutbildning anvisar ett reservationsanslag av . Dimensionering av gymnasieskolan m. m. Utskottet behandlar i det följandedimensioneringen av de olika studievägarna i gymnasieskolan. Regeringen har på gmndval av beslut föregåendeår (UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363) föreskrivit aU SÖ:s tilldelning tillkommunerna av antal elevplatser i intagningsklasser på minst ettårigastudievägar inom gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna del skall ske inomen ram om 133950 elevplatser /81. Antalet 16-åringar budgetåret1981/82 beräknas vara oförändrat jämfört med /81. Mot bakgmndhärav och med tanke på att gymnasieskolan skall kunna ta emot 2 Riksdagen1980181.14 saml. UbU1980/81:22 18 äldre sökande i samma utsträckning som föreslås ibudgetpropositionen sammanlagt 133950 intagningsplatser på de minst ettårigastudievägarna inom gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna del (storaramen). Häri ingår 3000 årselevplatser avsedda för lärlingsutbildning. Inom den stora ramen föreslås intagningen till de minsttreåriga linjerna omfatta 39000 årselevplatser, de tvååriga teoretiska linjerna17200 årselevplatser samt de utpräglat yrkesinriktade linjerna ochspecialkurserna 67750 årselevplatser. Till de sistnämnda kommer dels 3000platser för lärlingsutbildning, dels ytterligare 7000 platser, vilka även kanutnyttjas för läriingsutbildning. För specialkurser som är kortare än eller somkräver tidigare gymnasial utbildning eller viss ålder för tillträde (lillaramen) räknar statsrådet med 32830 årselevplatser för /82. Avdessa föresläs I 000 årselevplatser avse kurser för invandrarungdom. SÖ föreslås kunna göra en viss omfördelning av platsernadels mellan studievägarna inom varje ram, dels mellan ramarna. SÖ:somfördelning av elevplatserna inom stora ramen får dock - menar statsrådet -inte medföra att antalet elevplatser på de teoretiska studievägarna ökas iförhällande till vad som föreslagits om dessa studievägars totaladimensionering, såvida inte utökningen hänför sig till naturvetenskaplig ochteknisk linje. En ökning dämtöver bör, om det visar sig nödvändigt, kunnabeslutas av regeringen. Skolans ambition bör vara att bereda alla ungdomar somslutar möjlighet till fortsatt utbildning inom gymnasieskolan. Pådenna utbildnings kvalitet får enligt utskottet inte göras avkall. För deungdomar som inte är studiemotiverade eller av olika skäl har svårt att finnasig till rätta i den traditionella skolmiljön bör skolans strävan vara att göraden reguljära utbildningen attraktiv, inte minst genom så stor anknytning sommöjligt till arbetslivet. Detta sker främst med hjälp av praktik, arbetslivsorientering,anordnande av inbyggd utbildning och läriingsutbildning. Fr.o.m. /78 har genom särskilda beslut avregeringen anordnats bl. a. korta yrkesinriktade kurser och specialkursenStudievägar och arbetsliv, orienteringskurs. Utbildningen ligger utanför dereguljära linjerna och specialkurserna. Den ger ingen behörighet menorganiseras inom gymnasieskolans ram. I proposition 1979/80:145 anmäldes att behovet av attanordna s.k. korta yrkesinriktade kurser och specialkursen Studievägar ocharbetsliv, orienteringskurs, skulle komma att upphöra genom denya introduktionsåtgärder (introduktionsprogram för utbildning och yrkesintroduktion)som föreslogs i propositionen. hade inte något att erinra häremot(UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363). 1 årets budgetproposition föreslås attkurserna i princip ej anordnas fr.o.m. /82. I den mån man på grundav lokala särskilda omständigheter bedömer att det föreligger ett starkt behovav yrkesinriktad kurs, kan den anordnas inom UbU 1980/81:22 19 utrymmetför gymnasieskolans s. k. lilla ram. Denna ram fördelas av SÖ på kommunerna. Imotion 1980/81: 1278 (yrkandena 2 och 3) föreslås att det skall göras en samladutvärdering av de korta yrkesinriktade kurserna och att kurserna bör fåanordnas inom lilla ramen i avvaktan pä denna utvärdering. Dessakorta yrkesinriktade kurser har varit behäftade med vissa svagheter, men har ien del kommuner kunnat utgöra ett komplement till utbildningsutbudet.Utskottet uppfattar föredragande statsrådet så att man även under nästabudgetår kan anordna sädana kurser inom utrymmet för gymnasieskolans s. k.lilla ram, om särskilda lokala omständigheter motiverar det. När SÖ prövarfrågan om behovet av att anordna kort yrkesinriktad kurs, bör enligt utskottetsmening särskild hänsyn tas till länsskolnämnds bedömning av behovet. Erfarenheterav kortkursverksamheten finns redovisade av SÖ i skrivelse den 1 oktober 1980till regeringen. SÖ skall också fill regeringen redovisa erfarenheterna avintroduktionsprogrammen och yrkesintroduktionen senast före årsskiftet1981-1982. Det är enligt utskottets mening naturligt att man gör en samladbedömning av de korta yrkesinriktade kurserna, introduktionsprogrammen ochyrkesintroduktionen. Härefter bör ytterligare överväganden ske beträffande deifrågavarande verksamheterna. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att med avslag på motion1980/81:1278 yrkandena 2 och 3 godkänner vad som förordats i propositionen oms. k. korta yrkesinriktade kurser och specialkursen Studievägar och arbetsliv,orienteringskurs. Utanförden lilla ramen skall enligt budgetpropositionen introduktionsprogram kunna anordnas inom en särskild ram om 1000 årselevplatser, dvs.för ungefär 10000 elever. För försöksverksamheten med yrkesintroduktionberäknar statsrådet medel för 5000 årselevplatser. Utskottethar inte något att erinra mot budgetpropositionens förslag beträffandedimensioneringen av gymnasieskolan med därtill knuten verksamhet ochdimensioneringen av de olika sektorerna inom gymnasieskolans stora ram.Utskottet anser därför att bör godkänna vad som i propositionen harförordats om ramar för antalet elevplatser i gymnasieskolan med därtill knutenverksamhet samt bemyndiga regeringen att - i den mån arbetsmarknadsskäl såpåkallar - medge att det sammanlagda antalet elevplatser inom stora och lillaramen överskrids och att elevplatser för introduktionsprogram inrättas utöverramen för sådana program. Idetta sammanhang vill utskottet också beröra sambandet mellan gymnasieskolansdimensionering och högskolan. Det kan bli svårt att erbjuda alla elever somönskar det högskoleutbildning. Enligt utskottets mening är det angeläget attdessa ungdomar, i synnerhet de som lämnar gymnasieskolans teoretiskalinjer, erbjuds en utbildning som underlättar deras inträde på arbetsmarknaden.Sådan utbildning bör vara klart yrkes- UbU1980/81:22 20 inriktad och bör kunna anordnas som högre specialkurserinom gymnasieskolan i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen (s.233). Åtgärder av här föreslagen art bör, som också framgår av propositionen,kunna vidtas utan att gymnasieskolans totala dimensionering ökas. Inbyggd utbildning, lärlingsutbildning ochyrkesintroduktion Den inbyggda utbildningen reglerasgenom bestämmelser i 8 kap. 13-13 d §§ skolförordningen. Bestämmelserna innebäratt undervisning i ar-betsteknik och annan undervisning med samma syfte fårföriäggas helt eller delvis till arbetsställe utanför gymnasieskolan. Närundervisningen förläggs till företag eller institution utanför skolan,tillhandahåller företaget eller institutionen lärare, lokaler och utrustning.Utbildningen anordnas enligt centralt fastställd kursplan för ämnet i fråga ochsamplaneras mellan skola och berörda företag eller institutioner. Antaletungdomar som yrkes-utbildas på viss studieväg fastställs genomorganisationsbeslut. Eleverna antas till utbildningen av intagningsnämnd. Skolstyrelsen och den lokala skolledningen skall utövatillsyn över den inbyggda utbildningen (8 kap. 13 d § skolförordningen). Ifrågor som rör utbildningens anknytning till arbetslivet och den gymnasialautbildningens yrkesinriktning skall skolstyrelsen biträdas av ett planeringsrådoch av ett eller flera lokala yrkesråd (16 a och 17 §§ skollagen). SÖ harutfärdat föreskrifter och anvisningar (SÖ-FS 1978:235) för planeringsrådens ochyrkesrådens verksamhet. Särskilt statsbidrag till tillsyns- och uppföljningsuppgifterutgår av lönekostnadsdelen av statsbidraget till inbyggdutbildning (jfr UbU 1979/80:34 s. 10). beslöt att försöksverksamhet med nylärlingsutbildning skall anordnas och administreras under i princip sammavillkor som den inbyggda utbildningen (prop. 1979/80: 100, UbU 1979/80:34, rskr1979/80: 363). Försöksverksamheten regleras genom förordning (1980:533) omförsöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Lärlingsutbildningen avserutbildning för lågfrekventa yrken (jfr prop. 1979/80: 145 s. 24, 21 § iförordningen). Gymnasial lärlingsutbildning innebär att den som äranställd hos ett företag även är elev i gymnasieskolan.