bet · G401AU17 · 1980-12-31 00:00:00 — Den redogörelse förP 80 som återfinns i den nu förehggande propositionen kan inte heller sägasuppfylla ens mycket lågt ställda krav på en redovisning av de hittillsvarandeerfarenheterna. uppfattning finns det starka skäl för en mer ingående utvärdering avP 80. Staten har satsat betydande belopp på ett intressant projekt.Erfarenheterna kan ge uppslag som kan vara värdefulla då man tar ställning tillframtida arbetsmarknadspolitiska insatser. Det gäller både åtgärder på längresikt på arbetsmarknaden i allmänhet och de som är aktuella i samband med denfortsatta neddragningen vid varven. Det bör som framhålls i densocialdemokratiska parfimotionen vara möjligt att ge en betydligt klarare bildav kostnadernas fördelning relaterad till omfattningen av de olikaverksamheterna inom P 80. Att som görs i propositionen summera kostnader förförtidspensionering, stimulansbidrag, utbildning och annan projektverksamhetoch därefter dividera summan med antalet av projektet berörda personerförefaller föga meningsfullt. Visstmaterial av utvärderande slag har f. ö. tagits fram eller är under utarbetande.Inom P 80 har sålunda redovisats en lägesrapport med försök till utvärdering avpositiva och negativa effekter av verksamheten. Forskare vid sociologiskainstitutionen vid har också arbetat AU 1980/81:17 21 medprojektet från mera vetenskapliga utgångspunkter, och i januari i årpublicerades en första rapport benämnd Sorfi med garanti. Utskottettillstyrker med hänvisning till det anförda det socialdemokrafiska yrkandet omen ny och mer ingående redovisning till av erfarenheterna av P 80.Det är angeläget att denna redovisning görs på ett sådant sätt att det blirmöjligt att fillgodogöra sig resultatet i samband med det arbete som måstesättas i gång för att utforma garantier för fortsatt anställning under viss tidför anställda som hotas av uppsägning. I övrigt bör självfalletutvärderingen ske på ett sätt som innebär att man samordnar pågående ochplanerade utredningsakfiviteter. bör i skrivelse till regeringenunderrätta denna om det begärda utredningsarbetet. Denomställning vid varven i och som förestår kommer att få mycketkännbara konsekvenser på arbetsmarknader som kännetecknas avsvårigheter. De stora personalneddragningar som blir aktuella kan därför intelösas med enbart de reguljära arbetsmarknadspolitiska medel som står tillbuds. Inte heller det i proposition 126 föreslagna omställningsbidraget ärtillräckligt i det förevarande sammanhanget. Utskottetdelar mot denna bakgrund uppfattningen i den socialdemokratiska partimotionen2121 att den nu gällande anställningsgarantin vid storvarven måste bibehållasunder den kommande omställningsperioden och att den bör utvidgas till attomfatta även varven i . Som sagts är det viktigt atterfarenheterna av P 80 ligger till grund för utformningen av en sådan garanti.Det är därmed inte sagt att man skall vara bunden av P 80-modellen.Tvärtom finns det mycket som talar för att den behöver modifieras. Regeringenbör alltså i enhghet med yrkandena i de socialdemokratiska motionerna 821 och2121 samt vpk-motionen 2124 begära att regeringen lägger fram förslagom anställningsgaranti för de aktuella varven. VidKockums varv diskuteras f. n. inrättandet av Kockum Resurs, en organisation meduppgift att på ett meningsfullt sätt sysselsätta den övertaliga personalen ochslussa ut den i nya arbeten. Kockum Resurs är tänkt att vara en avdelning inomföretaget. Man har överslagsmässigt beräknat kostnaden för projektet till 100milj. för en tvåårsperiod. Verksamheten är bl. a. tänkt att bestå avförsäljning av tjänster, internt och externt, exempelvis verkstadsprodukfionoch konstruktionsarbete. En annan del av verksamheten avses bli ettutvecklingsprogram för att framför allt sysselsätta tjänstemän med utvecklingav idéer och projekt. I programmet skall också ingå konsultverksamhet av olikaslag och annan försäljning av tjänstemannatjänster. Dessutom planeras ettutbildningsprogram och kontakter med arbetsmarknadsmyndigheter för attunderlätta för personalen att få arbete utanför och inom företaget. Somframhålls i den socialdemokratiska partimotionen 2121 måste insatser för attutveckla ny industriell produkfion inom varvsföretagen inta en viktig plats iarbetet för att i största möjliga utsträckning undvika att neddragningen AU1980/81:17 22 av fartygsproduktionen får oacceptabla socialakonsekvenser. Det arbete som sätts i gång inom ramen för Kockum Resurs fårbeaktas i samband med övervägandena om en fortsatt anställningsgaranti. KockumResurs påminner i många avseenden om Projekt 80 men vad gäller såvälorganisation som innehåll i verksamheten finns också betydande skillnader. Somsocialdemokraterna framhåller är det naturligt att man på de olikavarvsorterna väljer skilda lösningar, anpassade till de lokala förhållandena.De särskilda insatserna i anslutning till anställningsgarantin bör därförutformas med hänsyn till de förhållanden som gäller på de enskilda varvsorternaoch i samarbete med de lokala fackliga organisationerna. Vad utskottet anfört om Kockum Resurs i anslutning tillden socialdemokratiska partimotionen 2121 och vpk-motion 2124 bör regeringenunderrättas om. Utskottet finner inte anledning att gå närmare in på den inågra motioner upptagna frågan om turordningsreglerna i lagen omanställningsskydd. Även den frågan torde få sin lösning för varvens del genomdet beställda förslaget om anställningsgaranti. När det slutligen gäller motionerna 2123 av () och () och 2130 av m.fl. (m) torde de ibetydande mån i sak bli fillgodosedda genom de överväganden om bl. a. KockumResurs som regeringen i enlighet med vad sagts nu måste föranstaltaom. Även de motionerna bör därför läggas till grund för skrivelsen tillregeringen. dels att utskottets hemställan under 1-3 bort ha följandelydelse: 1. beträffanderedovisning av P 80 attriksdagen med bifall till motion 1980/81:2121 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandefortsatt anställningsgaranti vid varven attriksdagen med bifall till motionerna 1980/81:821 yrkande 1 och 1980/81:2121yrkandena 7 och 8 samt med anledning av mofion 1980/81:2124 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffande Kockum Resurs m. m. att A. medbifall till motion 1980/81:2124 yrkande 3 och med anledning av motionerna 1980/81:2123 och 1980/81:2130 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, B. avslårmotionerna 1980/81:2123 och 1980/81:21301 den mån de inte behandlats under A. AU1980/81:17 23 Arbetsmarknadspolitiska insatser i (mom. 5 - motiveringen) Reservanterna anser att den del avutskottets yttrande som på s, 12 börjar "Utskottet vill" och på s. 13slutar "anses besvarad" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående bl. a. föreslagit att desom berörs av omställningen inom varvsindustrin även fortsättningsvis skallomfattas av en anställningsgaranti. Dessutom har föreslagits förstärkta arbetsförmedlingsinsatseri och . Härutöver kommer emellerfid ytterligare insatser attkrävas för att förbättra det allmänna sysselsättningsläget i regionen.Utskottet tar upp den frågan i ett avslutande avsnitt i betänkandet. Med hänvisning härtill och fill vad tidigare redovisats ominsatser vid varven får motion 2117 anses besvarad. Åtgärdsprogram för m. m. (mom. 6 - motiveringen) Reservanterna anser att den del avutskottets yttrande på s. 14 som börjar "Utskottet är" och slutar "främjasysselsättningen" bort ha följande lydelse: Utskottet är medvetet om de påfrestningar påarbetsmarknaden i som blir en följd av neddragningarna vid storvarven iMalmö och . Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad som tidigaresagts om fortsatta anställningsgarantier och förstärkta förmedlingsinsatser viddessa varv. När det gäller behovet av framtida insatser i hänvisarutskottet till vad som uttalas därom i det avslutande avsnittet i betänkandet. Verkstadsskolan vid Öresundsvarvet (mom. 8) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 15 börjar "Frågan om" och på s. 16 slutar"sida" bort ha följande lydelse: Verksamheten vid verkstadsskolan vid Öresundsvarvet iLandskrona fyller en mycket viktig roll för yrkesutbildningen i regionen. Somtidigare nämnts svarar skolan f. n. för nästan en tredjedel avintagningskapaciteten för den yrkesförberedande utbildningen i Landskronakommuns gymnasieskola. Det är mot denna bakgrund av stor betydelse attutbildningsverksamheten vid Öresundsvarvet får fortsätta. Det kan dessutominte vara mofiverat att lägga ned en utbildning som redan finns och fungerarväl och som dessutom kan bli av stor betydelse för den framtida industriellautvecklingen i regionen. En utveckling som statsmakterna nu på andra sättförsöker stödja. AU 1980/81:17 24 Utskottet delar därför den av socialdemokraternaframförda uppfattningen att regeringen bör ges i uppdrag att före år1983 presentera sådana förslag att yrkesutbildningen vid det nuvarandeÖresundsvarvet kan fortgå även . Det är vidare angeläget attutbildningen kontinuerligt drivs vidare och att elever därför tas in förutbildning vid skolan även . Med hjälp av bl. a.statsbidragsbestämmelserna för föfetagsförlagd gymnasieskolutbildning bör detvara möjligt att lösa de ekonomiska och andra problem som kan finnas införnästa läsår. anfört om fortsatt utbildning vid verkstadsskolan vid Öresundsvarveti anslutning till den socialdemokratiska parfimotionen 2121 bör ges regeringentill känna. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffandeverkstadsskolan vid Öresundsvarvet att med bifalltill motion 1980/81:2121 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 5.Ersättning till kommun för hyresförluster (mom. 9) dels att utskottets yttrande på s. 16 som börjar"Socialdemokraterna i" och slutar "den aktuella delen" bortha följande lydelse: Socialdemokraternai civilutskottet stöder parfimofionen på den aktuella punkten. De anför bl. a.att skatteutjämningsreglerna inte ger kommun ett utfall som i rimligmån svarar mot en tillämpning av de grundläggande och inte upphävda principernaför förlusttäckning. Det krävs därför en ytterligare kompensafion.Socialdemokraterna förordar därför att det öppnas en möjlighet till ettsärskilt riktat stöd till kommun för att täcka ökandehyresförluster. Det bör ankomma på regeringen att utforma de närmare detaljernaför hur ett sådant stöd skall utformas. Arbetsmarknadsutskottetansluter sig till vad socialdemokraterna i civilutskottet anfört. Regeringenbör i anslutning till den socialdemokratiska partimotionen 2121 underrättashärom. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande statlig ersättning för täckande avhyresförluster i kommun att med bifallfill mofion 1980/81:2121 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. AU 1980/81:17 25 6.Framtida sysselsättningsskapande åtgärder i varvsregionerna (mom. 12) dels att det avsnitt i utskottets yttrande somåterges under rubriken insatser och börjar på s. 18 bort ha följandelydelse: Strukturförändringarnainom varvsindustrin är, som fidigare nämnts, omfattande. I kommer under denärmaste åren ca 4 000 personer att beröras direkt och i ca 700.Härfill kommer åtskilliga anställda hos underleverantörer till de berördavärven. Idet föregående har utskottet tagit ställning till vissa förslag av merkortsiktig natur. Det gäller anställningsgarantier och förstärkta förmedlingsinsatser.Med tanke måste emellertid statsmakterna ta ställning fillytterligare åtgärder för att främja sysselsättningen i de berörda orterna. Dåregeringen presenterade sin varvsproposition saknades konkretaförslag till statliga insatser för ersättningsproduktion på varvsorterna.Regeringens förslag innebar att endast besluten om nedskärningar ochnedläggningar inom varvsindustrin då skulle tas. Därefter skulle man se om detbehövdes några särskilda insatser för de människor som drabbades. Frånsocialdemokrafiskt håll kritiserades denna uppläggning. De begärde därför attregeringen skulle utarbeta ett handlingsprogram med konkreta projekt förvarvsregionerna. Insatserna borde vara av den omfattningen att de i väsentliggrad bidrar till att kompensera det bortfall av arbetstillfällen som uppstår isamband med omstruktureringen av varvsindustrin. Socialdemokraterna framhöllatt de förslag som tagits fram av bl. a. berörda län och kommuner samt defackhga organisationerna borde bli föremål för en seriös prövning av regeringeni samband med utarbetandet av förslag till statliga insatser för att skapa nyprodukfion på varvsorterna. Arbetsmarknadsutskottetanförde vid sin prövning att det kunde finnas skäl till vissa särskildainsatser när det gäller varvsorterna med hänsyn lill de omfattandefriställningar det gäller. Utskottet kunde också tänka sig att man prövade meraokonventionella lösningar för att på ett snabbt och praktiskt sätt skaffaarbeten åt den övertaliga personalen. Utskottet hänvisade till att regeringenskulle återkomma fill dessa frågor med förslag till . Utskottetkan nu konstatera att regeringen underlåtit att ta upp de här aktuella frågornai . Förfarandet är, som framhålls i densocialdemokratiska partimotionen 2121, anmärkningsvärt. Utskottettvingas härutöver konstatera att regeringen inte heller i den nu föreliggandeproposifionen gör någon ansats att följa upp tidigare löften och beslut.Regeringen tycks utgå från att problemen skall kunna lösas med hjälp av desedvanliga medlen samt det nya etableringsbolaget i . Utskottet delarinte denna bedömning. De kraftiga personalnedskärningarna vid Skåne- och Blekingevarvenmotiverar särskilda insatser av långsiktig AU 1980/81:17 26 karaktärfrån samhällets sida. Arbetsmarknaden i har f. ö. genomgått enforfiöpande försämring . Detta har sin grund i strukturellaproblem som målmedvetet måste angripas genom åtgärder på både kortare ochlängre sikt. Särskilt utsatta orter är och . Utskottet ställersig därför bakom socialdemokraternas förslag att regeringen skall ges i uppdragatt utarbeta ett handUngsprogram med sysselsättningsskapande insatserpå varvsorterna. Insatserna bör omfatta statligt stöd fill industrietableringareller utvecklingsprojekt som kan leda till industriell produktion. Deåtgärdsförslag som presenterats av i läninnehåller uppslag av klart intresse i sammanhanget. uppfattning bör alltså regeringen återkomma medkonkreta förslag fill åtgärder. Det anförda innebär att utskottet biträder densocialdemokrafiska motionen 2121 och vpk-motion 2124 i motsvarande del.Regeringen bör underrättas om det anförda. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande begäran om nya förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder i varvsorterna att med bifallfill mofionerna 1980/81:2121 yrkande 4 och 1980/81:2124 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU 1980/81:17 Bilaga:CU 1980/81:6 y 27 1980/81:6 y om särskilt stöd för täckande av vissa hyresförluster har berett civilutskottettillfälle att avge yttrande över förslag i motion 1980/81:2121 (s) yrkande 11att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsrörande statlig ersättning till kommun för täckande av kostnader förtomma lägenheter. Mofionärerna anför att ett riktmärke för sådana insatserskall vara att kommunen skall kompenseras för kostnaderna för ökningen iantalet tomma lägenheter under exempelvis en treårsperiod i de närmare formersom bör utarbetas av regeringen. Mofionsförslaget får ses mot bakgrund av denredogörelse för dessa frågor som lämnas i proposition 1980/81:131 (s. 18-19).Redogörelsen utmynnar i en anmälan till regeringsprotokollet attindustriministern, efter samråd med bostadsministern, inte funnit skäl attföreslå någon ändring av grunderna för eftergift av hyresförlustlån förLandskrona kommun. Enligt förordningen (1976:260, ändrad senast1981:190) om hyresförlustlån har lån kunnat utgå för utebliven hyra, årsavgifte. Lånen amorteras närmast efterdet att förflufit från den dag lånet betalades ut. Amorteringstiden är - i särskilda fall längre - dock högst . Ränta utgår efter f. n. Kapitalkostnaderna betalas genom annuiteter. Under vissa förutsättningar kanbeslutas om räntefrihet och framflyttning av amorteringstid under högst 5 årfrån efter utbetalningen. Lån eller del därav får eftergesenligt särskilda regler om lånen sammanlagt uppgår till avbyggnadsvärdet. Somangetts kan lån inte beviljas för hyresförluster som uppkommer efter år 1980.Långivningen har grundat sig på upprepade medgivanden av , senast (CU1978/79:26 s. 40, 72) avseende sådana hyresförluster som uppkommer under år1980. budgetproposition fanns inte något förslag om förlängning avtidigare medgivanden. Bostadsministern anförde fill regeringsprotokollet attlångivningen borde upphöra. avslog (CU 1979/80:22 s. 44-5, 74-75)motioner (s) resp. (vpk) om att långivningen skulle avse även förluster underår 1981 resp. . Med anledning av proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten väcktes därefter motion (vpk) bl. a. om attlångivningen skulle fortsätta beträffande allmännyttiga bostadsföretag.Riksdagen avslog motionen med bifall fill de i denna del enhälliga betänkandenaCU 1980/81:6 och 11. AU1980/81:17 Bilaga: CU 1980181:6 y 28 Några nya skäl för att förlängamöjligheterna till hyresförlustlån, om än för en del av beståndet, har inteanförts. En förlängning har inte heller föreslagits från något annat håll.Utskottet har inte funnit anledning förorda att skulle gå ifrån sittfidigare beslut. Det finns enligt utskottets mening inte heller anledning attändra eftergiftsreglerna. Reservanter (s) i utskottet önskadetillstyrka en motion (s) om en temporär hyresgaranti för hyresförluster i deflerbostadshus som påbörjades den 1 december 1980-den 31december 1981, en garanti avsedd att stimulera ökad igångsättning.Reservanterna anförde bl. a. att frågan om en generell förlängning avlångivningen fick tas upp på nytt i samband med budgetproposition.Riksdagen följde utskottet och avslog motionen. har därefter (CU 1980/81:29 s. 40, 60)avslagit en motion (vpk) om ett återinförande av hyresförlustlånen för deallmännyttiga bostadsföretagen och därmed följt ett enhälligt civilutskott.Reservanter (s) förordade även här ett temporärt stöd. När civilutskottet först togställning till frågan om en fortsättning av hyresförlustlångivningen (CU1979/80:22) anfördes (s. 44-45): Antalet outhyrda lägenheter sjunkertotalt sett och var ca 10 750. Hälften av dessa fanns i sju kommuner.93 % av de outhyrda lägenheterna finns i hus som förvaltas av allmännyttigabostadsföretag. Bostadsministern redovisar uppfattningen att hyresförlustlåneninte torde kunna anses utgöra någon stimulans till ökat bostadsbyggande. Honmedger att det i vissa fall inte torde vara möjligt för vissa allmännytfigabostadsföretag att på egen hand eller tillsammans med kommunerna klara deekonomiska påfrestningar som uteblivna hyresintäkter medför och att särskildastödinsatser därför kan visa sig behövliga. Hon hänvisar emellertid till att förslagskulle lämnas som gör det möjligt för regeringen att vid prövningen avansökningar om extra skatteutjämningsbidrag ta särskild hänsyn till de kommunersom behöver göra ekonomiska insatser i allmännyttiga bostadsföretag på grund avuthyrningssvårigheter. Sedermera har budgetministern i proposition 1979/ 80:90(s. 29) anfört att vissa omständigheter bör särskilt beaktas under de kommandeåren vid beviljande av extra skatteutjämningsbidrag - bland dem att vissakommuner har speciellt höga kostnader på grund av stora hyresförluster ikommunala och allmännyttiga bostadsföretag. Som huvudregel kvarstår attutgångspunkten tas i den allmänna ekonomiska situationen hos den sökandekommunen. Med hänvisning till att behovet är svårt att överblicka har intenågon uppräkning gjorts av anslaget med hänsyn just fill dessa förhållanden. Det har av naturliga skäl intevarit möjligt att få en klar bild av i vilken omfattning berörda kommuner genomextra skatteutjämningsbidrag kan komma att kompenseras för bortfallet av hyresförlustlånen.Utskottet har emellertid trots detta, med hänsyn till de budgetmässigaeffekterna och till att skatteutjämningsfrågorna diskuterats med kommunernautan särskilda erinringar på denna punkt, funnit sig kunna godta regeringensställningstagande att inte begära ett medgivande för en fortsatt långivning. AU 1980/81:17 Bilaga:CU 1980/81:6 y 29 Enligt 13 § lagen (1979:362, ändrad senast1980:1031) om skatteutjämningsbidrag får regeringen efter ansökan beviljaextra skatteutjämningsbidrag. Motiven för stadgandet (prop. 1978/79:95 s.71-73) innehåller bl. a. att några detaljerade regler inte ges förfördelningen. Det anges dock att bl. a. kostnader för stora hyresförluster ikommunala och allmännyttiga bostadsföretag är förhållanden som - om de intebeaktas på annat sätt - kan motivera extra skatteutjämningsbidrag. Iproposition 1979/80:90 (s. 29) anförde budgetministern till regeringsprotokollet: Vid sidan av det ordinarie skatteutjämningsbidragetkan regeringen också besluta om extra skatteutjämningsbidrag efter prövningfrån fall till fall. Den allmänna kommunalekonomiska situafionen hos densökande kommunen är en utgångspunkt vid denna prövning. Syftet med det extrabidraget är att täcka brister i det ordinarie skatteutjämningssystemet och gestöd till de kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter.Vissa omständigheter som har påtalats under förarbetena till skatteutjämningsreformenanser jag bör särskilt beaktas vid beviljande av extraskatteutjämningsbidrag. Således kan några kommuner särskilt missgynnas av attett antal specialdestinerade statsbidrag avvecklas i samband med att reformengenomförs eller genom de ändrade reglerna för KBT och statskommunalabostadsbidrag. Vissa kommuner har speciellt höga kostnader för invandrare,andra på grund av stora hyresförluster i kommunala och allmännyttigabostadsföretag och några till följd av snabb befolkningsökning. har (FiU 1979/80:25 s. 17-18) anvisat isammanhanget föreslaget anslag. berörde inte särskilt deciterade riktlinjerna för fördelning av extra skatteutjämningsbidrag. Frågorom skatteutjämning har senast behandlats i proposition 1980/ 81:116 och ibetänkande FiU 1980/81:31. anför som sitt yttrande över motion2121 (s) yrkande 11 följande: Motionsförslagetsyftar till att kommun skall tillföras ett särskilt stöd, varsstorlek skall knytas an till kostnader för hyresförluster som beror på attantalet outhyrda lägenheter ökar. Motionärerna har därmed i sak anslutit sigtill den bedömning som redovisas i propositionen, nämligen att det inte finnsskäl att föreslå någon ändring av grunderna för eftergift av beviljade lån förtidigare hyresförluster för kommun. Detbör av principiella skäl endast i särskilda undantagsfall övervägas attriksdagen beslutar om ett specifikt stöd till viss kommun. Regler om stöd bör iprincip vara generellt tillämpliga. Det kan i detta sammanhang noteras att enökning av antalet tomma lägenheter på grund av företagsnedläggelser ellerliknande skäl kan bli aktuell även i andra kommuner. Civilutskottethar (CU 1980/81:29) enhälligt bekräftat att de särskildahyresförlustlånen inte skall återinföras. AU 1980/81:17 Bilaga:CU 1980/81:6 y 30 kommun Hksom andra kommuner imotsvarande situation kan i viss mån kompenseras för stora kostnader förouthyrda lägenheter genom att förhållandet beaktas vid bestämmande av extraskatteutjämningsbidrag. Det kan naturligen allfid sättas i fråga om dessabidrag ger tillräckHg kompensafion. tar för sin del i dettasammanhang inte upp denna fråga som faller inom finansutskottetsberedningsområde. Civilutskottetföreslår mot bakgrund av det anförda att arbetsmarknadsutskottet avstyrkermotion 1980/81:2121 (s) yrkande 11. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),(), (), (), (),(), (), i (c),(), (), () och KerstinEkman (fp). Per , , ,, , och , alla(s), anser att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar"Motionsförslaget syftar" och på s. 4 slutar "yrkande 11"bort lyda: