bet · G401LU28 · 1980-12-31 00:00:00 — Utöver vad ovan sagts vill utskottet beträffande förslagetom underrättelse till åklagare framhålla att det inte torde finnas anledningatt i varje likvidalionsförfarande - även sådana som avser bolag med störretillgång- LU 1980/81:28 10 arän skulder - utreda huruvida brott förekommit. I flertalet fall avlikvidationer torde det röra sig om en seriös avveckling av bolaget. Det sagdainnebär emellertid inte att en likvidator som upptäcker att brott förekommit isamband med bolagets verksamhet bör underlåta att anmäla saken till åklagare.Någon formell skyldighet att göra brottsanmälan bör dock inte åläggaslikvidator. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 2114yrkandena 1 och 2. I motion 2114 (s) yrkas vidare att ABL skall ändrasså att likvidator blir skyldig att sörja för att bolagets räkenskaper bevarasefter upplösningen i enlighet med bokföringslagens bestämmelser (yrkande 4).Motionärerna hänvisar till att förslag om en sådan arkiveringsskyldighetframlagts i BRÅ-promemorian och framhåller att starka skäl talar för attförslaget genomförs. Bokföringsskyldighetenenligt bokföringslagen (1976: 125) omfattar bl. a. att arkivera verifikationer,bokföringsböcker och annat bokföringsmaterial. I 22 § bokföringslagen stadgasatt allt räkenskapsmaterial skall bevaras i ordnat skick inom latidet underminst från utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades.Reglerna i bokföringslagen är tillämpliga på alla aktiebolag oavsett om deutövar näringsverksamhet eller ej. Enligt8 kap. 6 § ABL gäller att styrelsen svarar för bolagets organisation ochförvaltningen av bolagets angelägenheter. Finns verkställande direktör skallhan handha den löpande förvaltningen enligt riktlinjer och anvisningar somstyrelsen meddelar. Styrelsen skall tillse att organisationen beträffandebokföringen och medelsförvaltningen även innefattar en tillfredsställandekontroll. Verkställande direktören skall sörja för bl. a. att bolagetsbokföring fullgörs i överensstämmelse med lag. Vid likvidation träderlikvidatorn i styrelsens och verkställande direktörs ställe (13 kap. 7 §).Vidare gäller att bestämmelserna i om styrelse och styrelseledamöter ägermotsvarande tillämpning på likvidator i den mån annat inte följer av särskildabestämmelser i 13 kap. Ilikhet med departementschefen anser utskottet att en likvidator torde varaskyldig att sörja för arkivering av bolagets räkenskaper på grund avbestämmelserna i . Motionärernas önskemål är således redan tillgodosett.Motion 2114 yrkande 4 bör därför inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Höjningav aktiekapitalet till . Genom lagen (1973:303) om ändring i lagen(1944:705) om aktiebolag höjdes, som tidigare berörts, gränsen för minstatillåtna aktiekapital från . Lagändringen trädde i kraftden . I övergångsbestämmelser föreskrevs sedermera att den nyaaktiekapitalgränsen efter viss övergångstid också skulle gälla för bolag somhade bildats före . LU1980/81:28 II Genom tillkomsten av den nyaaktiebolagslagen upphävdes aktiebolagslag. Den nya aktiebolagslageninnebär ingen ändring i fråga om aktiekapitalets storlek. I 4 § lagen (1975:1386) om införande av aktiebolagslagen (1975:1385) finns en erinran om desärskilda övergångsbestämmelser som gäller för aktiebolag bildade före den6Juni 1973. Enligt punkt 4 i dessa särskilda övergångsbestämmelser(senaste lydelse 1977:320) skall bolag, vars registrerade aktiekapital vidutgången av inte uppgår till . och som då inte har trätt ilikvidation eller försatts i konkurs, genom registreringsmyndighetens försorgavföras ur aktiebolagsregistret. Genom denna åtgärd skall bolaget ansesupplöst. I motsats till vad som i allmänhet gäller i fråga om ändring avuppgifter i aktiebolagsregistret skall uppgiften om att bolaget har avförts urregistret inte kungöras. När ett aktiebolag på grund av underlåtenhet att höjaaktiekapitalet har avförts ur bolagsregistret inträder aktieägarna i bolagetsställe som part i alla de avtal som bolaget har slutit med tredje man. Förbolagets förpliktelser i övrigt blir aktieägarna, styrelseledamöterna ochverkställande direktören solidariskt ansvariga. Om bolaget enligt lag ellerannan författning har varit skyldigt att vidta någon åtgärd eller lämna någonuppgift, skall denna skyldighet i stället fullgöras av styrelsen. Det fannsmöjlighet för aktieägarna m.fl. att undgå det personliga gäldansvaret genom attunder tiden den 1 oktober 1980den ansöka hos rätten om tvångslikvidationav bolaget. Bestämmelserna om avregistrering av aktiebolag vidutgången av kan enligt punkt 5 i övergångsbestämmelserna frivilligttillämpas . En förutsättning för detta är att samtliga aktieägareoch styrelseledamöter samt verkställande direktören begär avregistrering.Avregistrering-en måste begäras före utgången av . Till denfrivilliga avregist-reringen har knutits samma rättsföljder som gäller vid denobligatoriska avregistreringen . Således inträder bl. a.solidariskt ansvar för bolagets förpliktelser. I skrivelse till regeringen har Föreningen och Svenska revisorsamfundet begärt att det nuvarande kravet attaktiekapitalhöjningen skall ha registrerats före utgången av mjukasupp. Organisationerna har föreslagit att det skall räcka med att ansökan omregistrering inkommit . Som skäl för framställningen haråberopats att det finns anledning att befara en stor anhopning av kapitalökningsärendenhos registreringsmyndigheten före utgången av och attsvårigheter kan beräknas uppstå för myndigheten att tillräckligt snabbtregistrera de önskade aktiekapitalökningarna. Såsom övergångsbestämmelserna nuär utformade finns det därför enligt revisorsföreningarna risk för att bolagmot sin vilja och trots ett beslut om kapitalökning kommer att bli avförda uraktiebolagsregistret. Ipropositionen föreslås på grundval av ovannämnda skrivelse att punkt LU1980/81:28 12 4 i övergångsbestämmelserna ändras så att den automatiskaupplösningen av ett aktiebolag undgås, om bolaget senast vid utgången av år1981 till patentverket anmält att beslut om aktiekapitalets ökning till minst50000 kr. fattats samt detta beslut sedermera registreras. Av propositionen framgår att det f. n. finns omkring120000 aktiebolag, varav ca 60000 har aktiekapital som understiger 50000 kr.Enligt vad departementschefen har inhämtat från patentverket talar mycket föratt bolagen väntar innan de tar ställning till omaktiekapitalet skall höjas eller om bolaget skall upphöra som aktiebolag.Detta, framhålls vidare, kommer att få till följd en kraftig koncentration avregistreringsärenden . räknar medatt denna ärendekoncentration kan komma att leda till en förlängning avhandläggningstiden för ett ärende om kapitalökning från nuvarande ca fem veckortill fyra ä . Utskottet vill för sin del understryka vikten av attavvecklingen av aktiebolag med ett lägre aktiekapital än . fullföljs.Någon ytterligare frist för upplösningen av dessa bolag kan därför inteaccepteras. måste det emellertid beaktas att övergångsbestämmelsernai sin nuvarande utformning innebär att frågan om ett bolags fortsatta beståndi många fall blir beroende av patentverkets möjligheter att kunna registrerainkommande anmälningar om kapitalökning. Enligt utskottets mening kan en sådanordning inte anses tillfredsställande. Med hänsyn härtill och då, somdepartementschefen påpekar, det inte finns anledning anta att den föreslagnaändringen i någon större utsträckning kommer att fördröja avvecklingen avaktiebolag med lägre aktiekapital än . godtar utskottet förslaget ipropositionen. Ställningstagandet innebär att önskemålen i de två underallmänna motionstiden väckta motionerna, 1980/81: 182 (m) och 1980/81:1196 (m) helt eller i allt väsentligt tillgodoses. I båda motionerna yrkas attregeringen skall förelägga förslag till sådan ändring i övergångsbestämmelsernaatt upplösning förhindras om ett bolag anmäler beslut om höjning avaktiekapitalet. I motion 182 föreslås att tidsgränsen för ingivande av anmälansätts vid utgången av och i motion 1196 att tidsgränsen bestäms tillden . När ett aktiebolag på grund avunderlåtenhet att höja aktiekapitalet avförs ur bolagsregistret får detta, somovan redovisats, till följd bl. a. att aktieägarna, styrelseledamöterna ochverkställande direktören får ett solidariskt ansvar för bolagetsförpliktelser. I motion 1980/81:2115 (m) framhålls att denna reglering i vissafall kan få orimliga konsekvenser. Sålunda får även personer med mycketobetydliga aktieinnehav, som kanske förvärvats genom arv, ett obegränsatansvar för bolagets skulder. Motionärerna pekar också på att en person med fåaktier sannolikt i mindre utsträckning har följt med i bolagets utveckling ochdärför haft sämre möjligheter att gardera sig mot överraskande krav. LU1980/81:28 13 rerna om att möjligheten för en enstaka aktieägare attbegära bolaget i likvidation och därmed undgå ansvaret upphörde den 31 mars1981. Motionärerna anser att övergångsbestämmelserna bör ändras,så att en mer rimlig fördelning av ansvaret för bolagets skulder åstadkoms. Föraktieägarna bör det solidariska ansvaret slopas och i stället införas ettansvar i proportion till vederbörandes kapitalinsats i bolaget. Ansvarsbegränsningenbör dock inte gälla styrelseledamöter. 1 motionen yrkas att skallbesluta vidta de förordade ändringarna av aktieägares ansvar. Utskottet erinrar om att reglerna om solidariskt ansvarför ett aktiebolags skulder infördes med hänsyn till borgenärernas intressen(prop. 1973: 168 s. 13). Att borgenärsintressena tillmättes denna vikt sammanhängdeuppenbarligen med att aktieägarna i flertalet fall förutsattes ha ett reelltinflytande över bolaget och ofta gått i borgen för bolagets skulder.Aktieägarnas m.fl. intressen ansågs bli tillräckligt tillgodosedda genom densärskilda möjligheten att begära likvidation av bolaget. Som motionärernaframhåller utlöpte fristen för utnyttjande av denna möjlighet i år.1 vad mån likvidationsmöjligheten utnyttjats kan inte bedömas. Som tidigareredovisats finns det emellertid ca 60000 aktiebolag vars aktiekapitalunderstiger . och som tydligen i det längsta väntar med att taställning till om aktiekapitalet skall höjas eller bolaget upplösas. Det kanenligt utskottets mening inte uteslutas att ett stort antal av bolagen blirupplösta, varigenom aktieägarna drabbas av ett solidariskt ansvar för bolagetsförbindelser. I likhet med motionärerna anser utskottet att ett sådant ansvarför bolagets skulder i vissa fall kan få konsekvenser för enskilda aktieägaresom inte ter sig rimliga. Detta gäller särskilt då vederbörandes aktieinnehavär ringa och han eller hon haft små reella möjligheter att påverka bolagetsskötsel. Mot bakgrund av det anförda får starka skäl anses tala föratt aktieägarnas ansvar för bolagets skulder begränsas i enlighet medmotionärernas förslag. Några mera påtagliga nackdelar för borgenärerna torde ensådan ändring inte behöva medföra. Bestämmelserna bör således ändras så att detsolidariska ansvaret ersätts med ett proportionellt ansvar. Ansvarsbegränsningbör dock endast gälla aktieägare som inte är eller varitstyrelseledamot eller verkställande direktör. Styrelseledamöter - oavsett om deär aktieägare eller ej - kommer således alltjämt att svara solidariskt förbolagets skulder liksom verkställande direktören. Utskottet förordar att bestämmelser med angiven innebördförs in i punkt 4 i övergångsbestämmelserna. Den nya regeln om ansvarsbegränsningbör tas upp i ett nytt stycke i punkten. Den bör föranleda Justering i punkt 5i övergångsbestämmelserna. t2 1980/81. LU1980/81:28 14 Företagsrevision och revisors kompetens 1 motion 1980/81: 1579 (s) yrkasatt hos regeringen begär en översyn av företagsrevisionen. Enligtmotionärerna är det viktigt att revisorns ställning stärks. Vidare framhållsatt revisorns rapporteringsmöjligheter och skyldigheter, revisionens ochrevisionsberättelsens inriktning, innehåll och omfattning är problem som inte harpenetrerats ordentligt med hänsyn till de nya krav som ställs på revisionen.Vissa erfarenheter pekar på att man kan behöva etablera fastare former för altmeddela iakttagelser från revisionen, t. ex. genom ett obligatorisktrevisionsprolokoll som behandlas av styrelsen med revisorn närvarande. Också företagsrevisionens och revisorernas roll iskattekontrollen behöver uppmärksammas enligt motionärerna. Revisorerna kan påmånga sätt motverka skattefusk och skatteflykt. Motionärerna hänvisar till attFöreningen tagit initiativ till fördjupade diskussionermed myndigheterna angående frågor som rör skattekontroll. Motionärerna konstaterar att det finns många ouppklaradeproblem på företagsrevisionens område. Därför bör en allmän översyn påbörjassnarast. I centrum för en sådan översyn bör stå frågorna om företagsrevisornsallmänna ställning och hans ansvar gentemot olika intressenter. Utredningenbör sikta till en lösning som garanterar revisorn en oberoende ställning iförhällande till dem som han skall kontrollera. Utredningen bör diskutera olika åtgärder som kan förbättrarevisionens kvalitet. Hit hör bl. a. insatser för bättre utbildning samt ökadtillsyn, nya föreskrifter och anvisningar. Utredningen bör också fastställa vilkaresurser som behövs för att klara önskvärda åtgärder på detta område. Motionärerna anser det naturligt att utredningen ägnarstort intresse åt revisorns rapportering samt revisionens inriktning, innehålloch omfattning. Utredningen bör pröva om inte revisorerna kan lämna störrebidrag till samhällets kamp mot skattefusk och skatteflykt. Motioner med samma syfte som motion 1579 har under desenare åren behandlats av , bl. a. i sambandmed prop. 1979/80: 143 med förslag till ny lagstiftning om handelsbolag m. m. Isitt av godkända betänkande i lagstiftningsärendet, LU 1980/ 81:4,framhöll lagutskottet att det är nödvändigt att revisorn intar en självständigställning gentemot dem han skall revidera och gentemot bolagsstämman. Vissaprincipiella invändningar kunde naturligtvis riktas mot att revisorn framförallt i fåmansbolag i praktiken utses av dem som han skall granska. Å andrasidan måste beaktas, fortsatte utskottet, att - såvitt framgår av BRÅ:sundersökningar - nuvarande ordning inte inneburit några mera betydandenackdelar när det gäller revisorernas möjligheter att opartiskt granskaföretagen. Utskottet pekade vidare på att det kan vara svårt att hittatillfredsställande alternativa former för utseende av företagsrevisorer.Mycket talade nämligen för att man borde vara försiktig med att rubba detförtroendefulla förhållande som i allmänhet råder mellan LU 1980/81:28 15 Ett friktionsfritt samarbete torde enligt utskottet utgöra enviktig förutsättning för att en revisor skall få gehör hos företagsledningenför sina synpunkter på hur företagets verksamhet bör bedrivas. Utskottetanförde vidare att i den allmänna debatten om företagsrevisionen intressetunder senare tid i stor utsträckning också har inriktats på möjligheten atteffektivare använda revisorsfunktionen som ett medel att motverka ekonomiskbrottslighet. Givetvis skulle det vara möjligt att lagstiftningsvägen utökarevisorns skyldigheter och befogenheter att kontrollera ett företagsverksamhet. Utskottetframhöll att dessa befogenheter redan var mycket stora. Det i den då aktuellapropositionen framlagda och av utskottet tillstyrkta förslaget om enutvidgning av revisors uppgiftsskyldighet bidrog också till en ökad öppenhet idessa sammanhang. Utskottet pekade vidare på vikten av att kvalificeraderevisorer anlitas. Utskottethänvisade vidare till att en översyn av vissa delfrågor iföre-tagsrevisionskomplexet påbörjats inom företagsobeståndskommittén och tillatt ett visst reformarbete på företagsrevisionens område även borde kunna görasinom ramen för kommerskollegiets tillsynsverksamhet. Detanförda visade enligt utskottets mening att någon allmän översyn av företagsrevisionensinnebörd och inriktning inte var erforderlig. Utskottet avstyrkte däiför bifalltill motionen. 1anslutning till det anförda vill utskottet erinra om att spörsmålet även tagitsupp i en under allmänna motionstiden väckt motion 1979/ 80:1120 omåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Över motionen, som hänvisats tillJustitieutskottet, har lagutskottet yttrat sig och därvid förordat att denavstyrks i denna del. I betänkandet JuU 1980/81:21 hemställerJustitieutskottet att motionen avslås. mening saknas anledning att nu bedöma frågan om en översyn avföretagsrevisionen annorlunda. Utskottet avstyrker därför bifall till motion1579. I motion 1980/81: 1586 (s) tas upp en fråga omkvalificerade revisorer i aktiebolag. Endastför vissa större aktiebolag uppställs f. n. särskilda krav på revisornskompetens. Bestämmelserna om kvalificerade revisorer finns i 10 kap. 3 § ABL.Enligt lagrummets första stycke skall ett bolag ha minst en auktoriserad ellergodkänd revisor, om bolagets bundna kapital uppgår till 1 milj. kr. eller mer.I andra stycket föreskrivs att vissa större bolag skall ha minst enauktoriserad revisor. Genomde ändringar i ABL som antogs och som träder i kraft den 1 Juli1981 har skyldigheten för aktiebolag att ha kvalificerad revisor utsträcktstill att gälla också bolag, vars senast fastställda balansräkning visar attfull täckning inte finns för aktiekapitalet. Lagstiftningsåtgärdernahösten 1980 innebär vidare att också större ekonomiska föreningar liksomhandelsbolag, enskilda näringsidkare och rörel- LU 1980/81:28 16 sedrivandeideella föreningar med tillgångar över 1 000 basbelopp blir skyldiga att hakvalificerad revisor från . Imotionen yrkas att dels skall anta sådan ändring av ABL att krav påkvalificerad revisor kommer att gälla för alla aktiebolag som startas efterutgången av , dels ger regeringen till känna vad som anförs i motionenbeträffande krav på kvalificerad revisor i befintliga aktiebolag. Enligtmotionärerna är det ställt utom alla tvivel att införandet av krav påkvalificerad revisor för alla aktiebolag skulle tjäna åtminstone två viktigasyften. En sådan reform skulle både innebära en företagsekonomisk förstärkningför många mindre företag och kunna medverka till att motverka ekonomiskbrottslighet. Motionärerna föreslår därför att krav på kvalificerad revisorställs på alla aktiebolag som startas fr. o.m. och att sammakrav utsträcks till att gälla samtliga aktiebolag efter viss övergångstid. Vadsom anses vara lämplig övergångstid bör närmare utredas av kommerskollegium. Ensådan utredning bör ske utan dröjsmål, varefter regeringen bör föreläggariksdagen förslag till lagstiftning. Ocksådet genom motion 1586 aktualiserade spörsmålet prövades av hösten1980 (LU 1980/81:4). I likhet med vad utskottet då uttalade anser utskottet attdet självfallet är av stor betydelse om garantier finns för en sakkunnigrevision i alla aktiebolag. F.n. är, som framgår av det anförda, mindreaktiebolag inte skyldiga att ha kvalificerad revisor. I likhet med motionärernaanser utskottet att det Just är de mindre bolagen som är mest utsatta när detgäller ekonomisk brottslighet. Härtill kommer att revisionen i de mindrebolagen i många fall torde vara bristfällig. Mot bakgrund av det anfördaframstår det enligt utskottets mening som motiverat att kvalificeraderevisorer skall finnas i alla aktiebolag. Vidbehandlingen av frågan framhöll utskottet att de uppskattningar somgjorts av den framtida tillgången på kvalificerade revisorer knappast var såsäkra att de kunde anses ge ett tillförlitligt underlag för en bedömning av närkrav på kvalificerad revisor kan införas för alla aktiebolag. Utskotteterinrade om att enligt lagen om årsredovisning m. m. i vissa företagkvalificerad revisor skall finnas i större företag och koncerner samt att ävenekonomiska föreningar skall underkastas kvalificerad revision. Med hänsyn tilldet anförda ansåg utskottet att någon skärpning av ABL i förevarande hänseendeinte kunde genomföras då. Enligt utskottets mening borde emellertidmöjligheterna att införa kvalificerad revision övervägas på nytt. Sedanett tillförlitligt underlag erhållits för en bedömning av tillgången på ochbehovet av kvalificerade revisorer borde regeringen för framläggaförslag till ändrad lagstiftning. Vad utskottet anfört med anledning av den dåaktuella motionen gav som sin mening regeringen till känna. Utskottet konstaterar attdet alltjämt saknas underlag för en bedömning LU1980/81:28 17 av när krav på kvalificerad revisor kan införasbeträffande alla aktiebolag. I den nu aktuella propositionen (s. 14) uttalardepartementschefen bl. a. att han kommer att se till att underlag tas fram fören bedömning av tillgängen på kvalificerade revisorer . Vidareuttalas att frågan om införande av kvalificerad revision i alla aktiebolagsedan får avgöras med beaktande av tillgången på kvalificerade revisorer iförhållande till antalet aktiebolag. På grund av det anförda anser utskottet inte att motion1586 påkallar någon åtgärd från sida. I detta avsnitt behandlar utskotteten motion angående anpassning av ABL till mindre och medelstora företagsvillkor och tillskapande av en särskild storföretagslagstiftning samt en motionom höjning av den undre gränsen för aktiekapitalet. Som en allmän bakgrund till motionerna vill utskotteterinra om att -som tidigare berörts - bolagskommitté avgav ettdelbetänkande med förslag till en andelsbolagslag. Lagförslaget anslöt signära till ABL. En skillnad var emellertid att andelarna i ett andelsbolag inteskulle kunna överlåtas lika fritt som aktier. Vidare föreslogs ett starkareminoritetsskydd än i aktiebolag. Kommittén föreslog också att andelskapitaleti ett andelsbolag skulle vara lägst . föreslogs att ABLskulle ändras så att den undre gränsen för aktiekapitalet höjdes från 50000 kr.till . Betänkandet remissbehandlades, varvid vissa invändningarframfördes mot förslaget. Med anledning av remisskritiken beslöt den dåvaranderegeringen att inte lägga fram något förslag på grundval av betänkandet. Istället skulle frågan om särskilda och enklare regler för de mindre företagenövervägas ytterligare inom . Enligt proposition 1979/80:143 gav det arbete som bedrivits inom departementet vid handen att ABL:s regleri allt väsentligt passade även för mindre företag men att det fanns anledningatt ändra ABL i två avseenden. Det ena gällde en ökning av möjligheterna attbegränsa aktiers fria överlåtbar-het i syfte att delägarkretsen bättre skulle kunnakontrolleras och det andra en ökning av minoritetsskyddet. I lagrådsremissenmed förslag till ny lagstiftning om handelsbolag m.m. föreslogs i enlighethärmed att förköpsklausuler skulle få införas i bolagsordningen samt att iaktiebolag med högst tio delägare varje aktieägare skulle ges en lagstadgadrätt att ta del av företagets handlingar i erforderiig utsträckning och attbegära styrelsens och verkställande direktörens biträde med behövlig utredning.Förslaget om förköpsklausuler kritiserades av lagrådet, som ansåg att fråganborde utredas ytterligare. I slutprotokollet avstod departementschefen från attlägga fram något förslag på denna punkt, som han konstaterade att detfanns anledning att återkomma till frågan . I motion1980/81: 1194 (fp) hänvisas till det utredningsarbete som bedri- LU 1980/81:28 18 vitsi frågan om en särskild bolagsform för mindre företag och framhålls att vidremissbehandlingen av bolagskommitténs betänkande flertalet remissinstanseruttalade den uppfattningen att ABL är mindre väl lämpad för små och medelstoraföretag. Vidare pekas på att småföretagarnas egna organisationer visatspeciellt stort intresse för en särskild småföretagslagstiftning. Motionärernaanser att det finns anledning att nu åter aktualisera frågan om en sådanlagstiftning. Enligt motionärerna tyder dock erfarenheterna på att det är enmindre fruktbar väg att försöka skapa en helt ny lagstiftning för mindreföretag. Härtill kommer att det har skett en betydandenybildning av aktiebolag, och många små och medelstora företag torde finna detbesvärande att behöva övergå till att bedriva verksamhet under en ny typ avlagstiftning. En mer konstruktiv möjlighet skulle enligt motionärerna vara attse över den nuvarande aktiebolagslagen för att bättre anpassa denna till de småföretagens arbetsvillkor.