bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Om man nu anser liden vara mogen för näringsförbud ochetableringskontroll, måste i detta sammanhang övervägas, om del inle skullevara en radikalare lösning atl låta rätten att driva näring bli beroende av aftskyldigheten all betala skaller och avgifter lill del allmänna fullgörs.Tendenser dll en sådan utveckling finns redan. i länhar i utskänkningsärenden börjat tillmäta reslaurang-idkares sätt atl betalaskatter och avgifter allt större betydelse. Samarbete för uppgiftslämning haretablerats mellan och kronofogdemyndigheten. Även med Stockholmskommun har samarbete inletts, så all kommunen inte anlitar entreprenörer ochleverantörer, som är registrerade som skaltegäldenärer hoskronofogdemyndigheten, så vida det inle gäller rena bagatellbelopp. Denna lypav kontroll borde kunna utvecklas exempelvis genom föreskrifter för stat,kommun och landsting alt antingen inte anlita personer och förelag, som ärrestförda hos kronofogdemyndigheterna eller att i vart fall uppställareglering av skulderna lill del allmänna som villkor för eventuella uppdrag. Samarbetemellan polis, åklagare, skatte- och kronofogdemyndigheterna saml Under senare är har samarbetet mellan ovan angivnamyndigheter utvecklats mer och mer. Samarbetet sker i ell antal arbetsgrupper.Otillräckliga personalresurser hos de medverkande myndigheterna, förbud molsamköming av olika dataregister med viktig information och sekretessbestämmelsergör emellertid all utbytet av samarbetet i praktiken ofta inte kan utnyttjas ikampen mol den ekonomiska brottsligheten. Givelvis bör näringsförbud kunna tillgripas, ävenulan all rörelseidkare försalts i konkurs. Om exempelvis någonstraffas efter alt ha gjort sig skyldig till någon form av ekonomiskbrottslighet, kan det vara lämpligt att överväga, om han . v. skall avhålla sig från all driva rörelse. Den praktiska tillämpningenbjuder dock åtskilliga stora svårigheter i kontrollhänseende - än svårare än dekonkurslagkommitlén skisserat. Vidden är sådan alt myndigheten avstår fränkommentarer i denna del. JuU1980/81:21 148 Gränsen mellan denna fråga och denföregående är inte särskilt distinkt dragen av motionärerna. Näringsförbud ochelableringskontroll kan åtminstone i en del situationer komma alt liggaoerhört nära varandra. Åven etableringskonlroll bör kunna tillgripas, när delfinns fog för del. när viss/vissa branscher är kända för att dölja myckenekonomisk brottslighet. Detta sä myckel mer som sådan kontroll redan finns inomverksamhetsfält, som på intet sålt kan sägas rymma brottslighet av nägol slag inågon större omfattning. "Vissa yrken får utövas endast av den som visatsig ha erforderlig kompetens såsom i fråga om läkare, tandläkare och veterinär.Pä andra områden, där del i och för sig råder fri etableringsrätt, förekommerett frivilligt auktorisationsförfarande genom kommerskollegium, handelskammareeller branschförening. Sä är fallet beträffande exempelvis revisorer ochfastighetsmäklare. Auktorisalionsförfarandet för advokater kan också nämnas isammanhanget." Citatet är hämtat ur kon-kurslagkommitténs belänkande omKonkurs och rätten att idka näring, s. 65. Kommittén har angivit ytterligareområden av intresse i sammanhanget. Bedömningen om hur långt man skall utsträcka användningenav etableringskontroll måste ovillkorligen göras mot bakgrunden av att vi ivårt land hyllar principen om fri företagsamhet. Denna uttunnas ju i sammaomfattning som vi inför etableringskonlroll. Man bör med andra ord även prövaandra vägar för att motverka den ekonomiska brottsligheten. Vidare måste ävenbeaktas all många seriösa och skötsamma företagare oförskyllt drabbas avsvårigheter och kontroller, som de egentligen inte har någon anledning altfinna sig i eller bli utsatta för. alt på något sätt förringa betydelsenav bekämpandet av ekonomiska eller andra brott hävdas här att det inte tordevara alltför djärvt att påstå att majoriteten av företagare är skötsamma. Medandra ord är bedömningarna grannlaga och får inle utmynna i alt kontroll- ochinsynsapparaten i samhället utvecklas in absur-dum. som får anses synnerligen framkomlig är all byggaut ställföreträdaransvarel för juridiska personers ekonomiska förehavandenfullt ut. Denna lösning bör alltså försl utbyggas, innan elableringskontrollertillgrips i större omfattning. I detta sammanhang skall påpekas vikten av altberörda myndigheter förses med resurser, sä atl processer m. m. för fastställandeav ansvaret kan drivas i erforderlig omfattning. Dessa resurser saknas i storulslräckning . i varje fall vid kronofogdemyndigheterna. Vill man slå vakt om gamla fri- och rättigheter i vårtsamhälle, synes den närmast ovan nämnda vägen vara gångbar. Denallmänpreventiva effekt som ligger i alt man snabbi och exakt kan fastställadet personliga ansvaret för företrädai-e för olika företag torde vara högstavsevärd. I förening med en försiktig elableringskontroll, kompletterad mednäringsförbud i och ulom konkurssiluadoner, torde den skisserade lösningen varaden bästa. JuU1980/81:21 149 Samarbete mellan polis, åklagare, skalle- och kronofogdemyndigheternasamt Självfallet är samarbete mellan deuppräknade myndigheterna m.fl. av allra största betydelse. Ett väl fungerandesamarbete torde ha en nära nog ovärderlig allmänpreventiv verkan. Givetvis kanäven individualpreven-tionen påverkas gynnsamt av detta förhållande. Samarbetet måste läggas upp så att ett frittinformationsflöde kan uppstå och hällas vid liv mellan handläggarna vidsamarbetande myndigheter. Samarbete på chefs- och myndighetsnivå torde varabetydligt mindre fruktbringande. Inle heller bör sekretessbestämmelser få läggahinder i vägen för samarbetet, eftersom detta gäller angelägna och viktigafall. Trots det nu sagda är en viss fast samarbetsform ofrånkomlig, eftersomledningen för berörda myndigheter principiellt måste sanktionera åtgärderna påhandläggarnivå. I delta sammanhang är alltså stora resursinsatsernödvändiga, vilket medför atl förstärkningar av de aktuella myndigheterna måstegöras. Sålunda måste i varje fall kronofogdemyndigheterna istorsladsdistrikten i långt större omfattning än nu tilldelas experlresurser iform av i första hand ekonomljänster. Även utmätningsmannasidan måsteförslärkas för all specialgrupper och specialarrangemang skall kunna användasför atl svara mol de krav som ofta ställs från andra myndigheter i strävanefter samverkan. Även en viss förstärkning av personalresurserna i övrigt ärnödvändig om flexibilitet och effektivitet skall kunna vinnas. Som exempel påvad som uppnäs i dessa sammanhang kan nämnas alt kronofogdemyndigheten genomspecialinrättade funktioner i samverkan med polis- och åklagarmyndigheternafullgjort en operation, riktad mot en viss kategori gäldenärer. Genomoperationen säkerställdes egendom till ett värde om ca 1,5 milj. kr. Åtgärdengenomfördes under i stort sett en arbetsdag och föregicks av ett omfattandeplanerings- och spaningsarbete. 1 motionerna föreslås olika åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Som framhålls i motionerna har denna brottslighet fått en sådanomfattning och medför sådana skadeverkningar alt den blivit etl stortsamhällsproblem. 1 framför allt sin funktion att företräda staten som skatte-och avgifts-borgenär har kronofogdemyndigheten kunnat följa hur den ekonomiska brollslighelenutvecklats. Del har visat sig all de ekonomiska brotten, varav missbruk avkonkursinslitulel utgör ell väsentligt inslag, i stor omfattning innebär enkränkning av statens rätt lill skatter och avgifter. , somhar granskat motionerna främst med utgångspunkt från de erfarenheter somvunnits i myndighetens fiskala funktion, delar uppfattningen all det inomvissa områden föreligger etl angeläget behov av all utreda ytterligarelagstiftning som etl led i arbetet med att förebygga och beivra ekonomiskabrott. JuU 1980/81:21 150 BeträfTande de punkter i motionen 1979/80:1120, somsärskilt berör exekutionsväsendets verksamhetsområde, får kronofogdemyndighetenanföra följande: I propositionen 1979/80:83 om ändring ikonkurslagen föreslås nya regler om näringsförbud, s.k. konkurskaranlän. Engrundläggande förutsättning för sådant förbud är all konkurs inträffat. 1motionen föresläs nu utredning av frågan om införande av näringsförbud somsanktion mol ekonomisk brottslighet även i andra fall än vid konkursmissbruk. Indrivningsarbelelmol näringsidkare, som genom brottsligt förfarande har åsidosatt statensintresse som borgenär, leder sä gott som uteslutande till alt gäldenärenförsätts i konkurs. De fall av illojala förfaranden som inle har samband medkonkurs är enligt kronofogdemyndighetens mening så sällsynta atl det inte kananses erforderligt med särskilda regler om näringsförbud härför. Erfarenheterna visar all ekonomisk brollslighel ärsärskilt frekvent inom vissa branscher. Som exempel kan nämnasbyggnadsbranschen. Inom sådana branscher är del naturiigtvis särskilt angelägelatl försöka skapa garantier för atl den som avser all inleda näringsverksamhetuppfyller i vart fall grundläggande lämplighetskrav och för att den tilltänktarörelsen kommer atl drivas på ell ekonomiskt tillförlitligt sätt. Moletableringskonlroll talar andra faktorer. Den skulle innebära en begränsningav principen om fri näringsverksamhet. För den ekonomiska utvecklingen överhuvud är del betydelsefullt all näringslivet får etl fortlöpande tillskott avnya rörelser. Den ofrånkomliga byråkratin kring en elableringskontroll skullekunna verka hämmande på viljan all starta nya företag. Mol bakgrund av denekonomiska brottslighetens allvarliga skadeverkningar anser kronofogdemyndighetenemellertid övervägande skäl tala för motionens förslag om en utredning avfrågan om etableringskonlroll. Enfråga som bör ingå i utredningsarbetet är kontrollen av alt den som avser attinleda näringsverksamhet fullgör regislreringsskyldighelen för mervärdeskall,registreras som arbetsgivare hos och anmäler beräknadelöneutgifter lill . är kontrollen härav klarlbristfällig, vilket av många utnyttjas systematiskt och orsakar det allmännabetydande föriusler. Ytterst är delta en fråga om vilka resurser berördamyndigheter tilldelas för sådan kontroll. Om del skulle bli aktuellt att förvissa branscher kräva tillstånd av en offentlig myndighet för utövande avnäringsverksamhet, synes det emellertid vara lämpligt all låta en kontroll inyssnämnda hänseenden ingå i prövningen. JuU1980/81:21 151 Samarbete mellan polis, åklagare, skatte- ochkronofogdemyndigheterna saml deltarkronofogdemyndigheten i en lokal samrådsgrupp mol ekonomisk brottslighet medrepresentanter för bl. a. revisions- och uppbördsenhet, lokalaskattemyndigheten, åklagarmyndigheten, polismyndigheten och . En avgruppens mera väsentliga arbetsuppgifter har varit alt vidga och säkerställaell effeklivt informationsutbyte mellan berörda myndigheter och att klarläggainom vilka sakområden resp. myndigheter bör ge varandra information som kanunderlätta utredning och beivrande av ekonomiska brotl. Erfarenheterna avgmppens arbete är mycket goda, och kronofogdemyndigheten har också i yttrande1979-09-05 lill ställt sig i huvudsak positiv lill altförslagen i promemorian "Samordnad verksamhet mol den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten" (PM ) genomförs. vill i del här sammanhanget förafram ett ytterligare för-slag till hur samarbetet mellan nu aktuellamyndigheter kan effektiviseras. Utredningar av ekonomiska brotl försväras oftaav alt den verksamhet som skall utredas har bedrivits över kommun- ochlänsgränser. Detta innebär atl om det under utredningen t. ex. blir aktuelltmed exekutiva åtgärder, såsom betalningssäkring eller verkställighet avkvarstads-beslul, måste verkställighelsåtgärder ofta vidtas av flerakronofogdemyndigheter, vilket naturligtvis försvårar samordningen. Motsvarandeproblem torde föreligga för andra myndigheter. Del bör mol den här bakgrundenövervägas alt inrätta centrala utredningsgrupper beslående av befattningshavarefrän berörda myndigheter och med befogenhet atl verka över hela landet. instämmer imotionens förslag om att företagsrevisorernas ställning och uppgifter börutredas. En sådan utredning bör bl. a. la ställning lill frågan om interevisorerna borde ges en i förhållande till företaget mer fristående ställningoch - som nämns i motionen - utses av opartiska organ. Möjligheten all krävaobligatorisk redovisning från revisorerna om hur företaget fullgör sinaförpliktelser mot del allmänna är ocksä intressant. Vidare noteras all motionen tar upp frågan om ökadanvändning av ADB för att underlätta upptäckande av skattebrott.Kronofogdemyndigheten delar uppfattningen atl hänsynen lill den personligaintegriteleh väger mindre tungt när det är fråga om uppgifter som har sambandmed näringsverksamhet. Även inom exekutionsväsendet finns etl stort behov avtillgång lill ADB-informadon vid bl. a. handläggningen av mål där illojalatransaktioner kan misstänkas. anser sålunda attintegrilelshänsyn inle bör fä lägga hinder i vägen för exekutionsväsendets kravalt få utnyttja uppgifter ur det databaserade centrala skatleregistrel. JuU1980/81:21 152 detta register finns bl. a. uppgifter om vilka fåmansbolagen skaltskyldig har intressen i. Med direkt tillgäng till skatteregistrelsuppgifter i dessa och andra hänseenden skulle myndighetens möjligheter atl t.ex upptäcka systematiskt missbruk av konkursinslitulel förbättras. När del gäller de särskilda förslagen i motionen 1979/80:1864. vill kronofogdemyndigheten beträffande frågan om etableringskontrollhänvisa lill vad sagts, och i övrigt anföra följande: delar uppfattningen altregislreringsskyldighelen för mervärdeskatt m. m. bör slraffsanktioneras. Del finns starka skäl som talar för atl bestämmelserna omaktiebolagens bundna kapital behöver förändras. Motionens förslag om enytterligare höjning av minsta tillåtna aktiekapital bör övervägas. Det kan ifrågasättas om inle minimikapitalet borde görasberoende av bolagets omsättning. Enligl samfundets uppfattning börstora ansträngningar göras för snabba och effektiva insatser mot allbrottslighet, oavsett om den riktar sig mol allmänna eller enskilda intressen.Motionerna behandlar särskilt den s. k. ekonomiska och organiserade brottslighetenvars omfattning, såsom också anges i motionerna, i stort sett är okänd men avvissa iakttagare antas vara betydande. Enligt vad samfundet har sig bekantpågår redan den av motionärerna efterlysta utredningen i vissa delar inombrottsförebyggande rådet, BRÅ. Förslag frän BRÅ bör därior avvaktas innaneventuella ytterligare utredningsinidativ tas i samma hänseenden. Vad avser del i motionerna framförda kravet på en allmänlag mot skatteflykt hänvisas till av samfundet avgivna två remissyttranden iden frågan, nämligen i anledning av betänkandet "Allmän skaileflyktsklausul(SOU 1975:77) och i anledning av departementspromemorian "Lagmot skatteflykt" (DsB 1978:6). Det år sammanfattningsvis samfundelsuppfattning atl en allmän skatteflyklslag endast kan ifrågakomma om den ges enutformning och innebörd som överensstämmer med det i svensk rätt gällanderättssäkerhetsbegreppet. Så är - enligl samfundets uppfattning inte falletmed de framlagda förslagen. Förslaget i motion 1120 om utredning av frågan om atl"i vissa fall" eller, enligt motiveringen, "i vissa särprägladeundanlagssiluationer" ålägga fysisk eller juridisk person direki ansvarför annan juridisk persons skulder avstyrks av samfundet. Av motionen framgårinle vad som åsyftas med "vissa fall". Samfundet anser all denallmänna principen om avskilt gäldansvar för främst aktiebolag och ekonomiskaföreningar är välgrundad och till betydande fördel för ett effektivt fungerandenäringsliv. De missförhållanden som har framkommit har haft undanlagskarakiär.Rättsordningen bör kunna komma tillrätta med dessa ulan en ingripandelagstiftning som blir ell allvarligt hinder för näringslivet i stort. JuU1980/81:21 153 Vad avser förslaget i motion 1120om ansvar för skatt vid entreprenad hänvisar samfundet till sitt remissyttrande1976-10-13 i anledning av departementspromemorian "Ansvar för skatt videntreprenad m.m." (DsFi 1976:4). Samfundet anser atl varje form av begränsning avnäringsfriheten och verkningsförmågan inom näringslivet måste prövas med storomsorg och med noggrant beaktande av följderna. Godtagbara skäl för generellanäringsförbud inom branscher eller allmän elableringskontroll har enligt samfundelsmening inte framförts i någon av motionerna. Organiserad och ekonomiskbrottslighet är etl snabbi växande samhällsproblem. Den ekonomiskabrottsligheten innebär en allvarlig fara för alt samhällssolidaritetenundergrävs. TCO kan därför inledningsvis instämma i motionernas allmänna syftealt del är angeläget all snabbi vidta åtgärder på dessa områden, inte minstdärför all den ekonomiska brottsligheten ofta direki drabbar löntagarna. Kriminalitetens omfattning och innehåll förändras ständigtsom en följd av samhällsutvecklingen. Utvecklingen har medförtnya inslag i broltsbilden vid sidan av de traditionella brotten mol egendom ochperson genom all organiserad brollslighel kring bl. a. illegal spel- ochklubbverksamhet, prostitution och narkotikahandel utvecklats saml genom atlden ekonomiska brottsligheten blivit ett allt större problem. Det förtjänar atluppmärksammas att det ofta finns kopplingar mellan organiserad och ekonomiskbrottslighet. Exempel på ekonomisk brottslighet är brotl molarbetsmiljölagen och skatlelagstiflningen saml användandet av "svart"eller "grå" arbetskraft. Vidare inryms under denna rubrikvalulabrott, brott mot miljölagen samt bildande av vinst- och förlustbolag isyfte alt komma undan skatt och sociala avgifter. Svart handel med lägenheterär ytterligare exempel på denna form av verksamhet. 1 samhället förekommer även verksamhet som inle ärkriminaliserad men som får anses ligga den ekonomiska brottsligheten mycketnära. Hit hör olika former av "snabba affärer" med hyresfastighetertill kontinuerligt upplrissade priser. När del gäller dessa nya former av kriminalitet krävsfrämst åtgärder som innebär skärpt kontroll och vidgad lagstiftning. Exempel pååtgärder som kan vidtas är tillslåndskrav för förvärv av hyresfastigheter,vilket redan har införts i vissa kommuner, samt skärpta krav på verksamhet somkräver auktorisalion. Ökat anlitande av experter och ökad utbildning avpersonal inom rättsväsendet är andra möjliga vägar för att bekämpa ekonomiskoch organiserad brottslighet. En noggrann uppföljning av konkurser är nödvändig.Åtgärder bör vidtas för atl hindra upprepat konkursförfarande för ekonomiskvinnings JuU1980/81:21 154 Kontrollen över kreditströmmarna är vidare enviktig åtgärd för atl bekämpa den ekonomiska brollslighelen. Bl.a. måstebankinspektionens möjlighet till kontroll förslärkas. Skattepolitikensutformning i sig är givetvis av betydelse för möjligheterna all bekämpaekonomisk brottslighet. Skaltemyndigheternas möjligheter lill insyn ochkontroll bör också utökas. Respekten för lagstiftningen kan upprätthållas bara ommedborgarna upplever att den är meningsfull också i den meningen atl den lederlill påföljd. 1 dagens läge sätts stora resurser in på atl bekämpa den meratraditionella brottsligheten som är av mindre omfattning. En ompriorile-ringbör göras så atl större resurser ägnas den grövre brottsligheten och främst dåden organiserade och ekonomiska brottsligheten. När det gäller atl komma lill rätta med de alltmerförfinade metoderna all kringgå skatlelagstiflningen har TCO länge krävtinförandet av en s. k. generalklausul mol skatteflykt. Sådana bestämmelserfinns sedan lång lid tillbaka i flera västeuropeiska länder. TCO vill starktunderstryka behovet av en sådan generalklausul. Del är också angelägel ochnödvändigt all skallemyndigheterna får ökade resurser för uppdagande avskattebrott. En ur facklig synpunkt särskilt viktig fråga är allförhindra användandet av s. k. "grå" eller "svart"arbetskraft. Förelag som anlitar entreprenörer och som tjänar pengar på atlsådan arbetskraft används bör i sista hand göras ansvariga för atl skatt ochsociala avgifter betalas för entreprenörernas anställda. Redan 1976redovisades i en departementspromemoria förslag med denna innebörd. EnliglTCO:s mening bör dessa förslag föreläggas för beslut. Enåtgärd som är effektiv vid vissa former av ekonomisk brottslighet ärnäringsförbud efter mönster i konkurslagen. En annan metod som enligt TCO:smening bör prövas inom näringsgrenar och branscher där missbruk regelmässigtförekommer i mera påtaglig omfattning är en s. k. etableringskontroll. dvs.krav på tillstånd för verksamhetens bedrivande. En sådan elableringskontrollkan konstrueras pä flera sätt. Regler om elableringskontroll i kombination medmedbestämmandelagens regler om veto skulle ge löntagarna och de fackligaorganisationerna möjlighet att på ell tidigt stadium ingripa mot ekonomiskbrollslighel. Flertalet av de åtgärder som föreslås bli vidtagna imotion 1979/80:1120 i syfte all bekämpa den organiserade och ekonomiskabrottsligheten har ett direki fackligt intresse. Exempel på sådana åtgärder ären effektivare konkurslagstiflning, etableringskontroll, slraffskärpningar förbrotl mot arbetarskydds- och miljöskyddslagsliftning, lagstiftning omförelagsböler som påföljd vid ekonomisk brottslighet saml ansvar för skall videntreprenad m. m. som etl led i samhällets åtgärder för atl komma lill rättamed den s.k. "grå" arbetskraften. En prioritering av resurserna för bekämpande avbrottsligheten är nödvändig. Organisatoriska insatser och förslag tilllagstiftning i syfte atl intensifiera samarbetet mellan polis, åklagare,skatte- och kronofogdemyn- JuU1980/81:21 155 digheler, och är därför enligt TCO:suppfattning en angelägen åtgärd. Olika åtgärder för atl förstärka polisensinsatser mot den ekonomiska och organiserade brottsligheten måste även vidtas. När det gäller möjligheterna atl på etl tidigt stadiumavslöja skattebrott är ökad användning av ADB för all sammanställa informationen viktig åtgärd. Härutöver kan framhållas atl erfarenheter från kronofogdemyndigheternasindrivningsarbele visar atl användning av ADB mänga gånger är en nödvändighetför all skattebrott över huvud laget skall upptäckas. Det bör dessutomframhållas alt del ofta förekommer även andra transaktioner än skattebrott sominnebär all väsentliga skattebelopp undandras staten. Här åsyftas skallskyldigasom sätter i syslem all underiäla alt betala in debiterade belopp. Genomegendomsöveriåtelser, konkurser, likvidation m. fl. åtgärder ser vissaskallskyldiga till att del inle finns några tillgångar. Ofta har de skattskyldigahaft tillgång till kvalificerad juridisk och bokföringsteknisk rådgivning. Deltotala beloppet som undandras är svårt alt beräkna men uppgår tillbetydande summor. Kronofogdemyndigheternas möjligheter alt upptäcka främstbokförings-och gäldenärsbrott i samband med indrivningsarbelel är stora.Brotten kan uppdagas vid den ekonomiska utredning som indrivningsarbetet numeraofta omfattar. Kronofogdemyndigheterna spelar därför en viktig roll ibrottsbekämpningen. En viktig åtgärd som skulle effektivisera skattekontrollenär sädana omläggningar av taxerings- och uppbördsförfarandet samtarbetsgivarkon-trollen alt restföring av obetalda belopp kan ske väsentligtsnabbare än f. n. Höjning av minimibelopp för aktiekapital och spärrar molförfogande över kapitalel i aktiebolag är andra angelägna åtgärder. TCO vill framhålla nödvändigheten av altkronofogdemyndigheterna erhåller personella förstärkningar dels med kameralaoch exekutiva tjänster dels med tjänstemän med företagsekonomisk utbildning föratt bättre kunna medverka i utredningar angående den ekonomiska brottsligheten. Sammanfattningsvis vill TCO starkt understryka behovet avsnabba åtgärder när det gäller att komma lill rätta med den ekonomiskabrottsligheten. Enligt TCO:s mening bör regeringen lägga fram förslagtill lagstiftning på olika områden i enlighet med vad TCO här anfört. i (LO) 1 skilda sammanhang har LOframhållit alt brollslighelen delvis förändrats och tagit nya allvarligaformer.