bet · G401UbU6 · 1980-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om gymnasieskolan 1979/80:166 av m. fl. (c) vari yrkas att beslutar uttala att ämnetsvenska införs på schemat i årskurs 2 på gymnasieskolans tvååriga jordbruks-och skogsbrukslinje. 1979/80:237 av ()och () vari yrkas att beslutar anhålla att regeringenger berörda myndigheter i uppdrag att vidta åtgärder för att förbättraundervisningen i kost- och näringsfrågor för all sjukvårdspersonal. 1979/80:335 av () vari - med hänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottetremitterade motionen 1979/80:333 -yrkas att begär att regeringenlägger fram förslag om kurser i egenföretagande antingen inom ramen förgymnasieskolan eller genom kurser på folkhögskolor och inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. 1979/80:374 av . (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att som sin mening gerregeringen till känna 3. att främst gymnasieelever bör beredas störremöjligheter att om de så önskar gå om en årskurs. (Yrkandena 1, 2 och 4 har utskottet behandlat i betänkande1979/ 80:21.) 1979/80:519 av m. (m) vari yrkas att beslutar att beslutanderättavseende inrättandet av linjer och kurser på enskilda gymnasieskolor delegerastill länsskolnämnderna. 1979/80:528 av ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag om att en kursform inomlantbruksutbildningen inrättas i enlighet med vad i motionen anförts. 1979/80:665 av ()vari yrkas att hos regeringen begär att en utökning av pågåendeförsöksverksamhet med SSG-B (särskild samordnad gymnasieskola i glesbygd) skergenom etablering av densamma även i sydöstra länsdel, nämligenkommunerna . 1979/80:888 av m. (s) vari yrkas att uttalar sig för att statsbidragsbestämmelsernautformas så att handikappade elevers 1 1980/81. UbU1980/81:6 2 extra kostnader i form av transporter, personell assistansoch tekniska hjälpmedel utgår i form av statsbidrag. 1979/80:889 av ()vari yrkas att beslutar att intagning till verktygsteknisk linje vidgymnasiet tidigareläggs så att eleverna får besked före vårterminens slut. 1979/80:895 av ()vari yrkas att hos regeringen anhåller om utredning av möjligheternaatt anordna en för eleverna kostnadsfri körkortsutbildning i det allmännaskolväsendets regi. 1979/80:1286 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att frågan omen förlängd och förbättrad utbildning av fotvårdsspecialister bör utredas. 1979/80:1294 av m.fl. (fp) vari yrkas att anhåller att regeringen låter undersökamöjligheterna att utforma ett system som medger länsskolnämnder ochskolstyrelser att inom gymnasieskolan anordna lokala studievägar. 1979/80:1303 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär attgymnasieskolans terminsindelning -särskilt när det gäller jordbruks-, skogs-och trädgårdsskolor - anpassas efter utbildningens art på sätt som angivits imotionen. 1979/80:1490 av m. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att hos regeringen hemställer d) att både höst- och vårintagningar till gymnasieskolansyrkesinriktade kurser bör införas i enlighet med vad som anförs i motionen. (Yrkandena 1 b samt 2 b och c har utskottet behandlat ibetänkande 1979/80:34. Övriga yrkanden har behandlats avarbetsmarknadsutskottet i dess betänkanden /80:21 och 25.) 1979/80:2001 av ()vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om tandsköterskeutbildningen. I detta betänkande behandlarutskottet ett antal motioner om gymnasieskolan som väckts under riksmötet1979/80 men vars behandling skjutits upp till innevarande . Gymnasieskolans organisation m. m. Beslut om dimensionering ochlokalisering av gymnasieskolans studievägar fattas f. n. av (). UbU1980/81:6 3 kommunerna att utan särskild framställning öka singymnasieskolorganisation med ett visst antal intagningsklasser. Läsåret1980/81 får skolstyrelse inrätta lärlingsutbildning i en omfattning sommotsvarar högst av antalet platser på linjer och specialkurser om minst ettårs längd. I motion 1979/80:519 föreslås att beslut omgymnasieskolorganisationen skall delegeras till länsskolnämnderna. Därigenomskulle den gymnasiala yrkesutbildningen enligt motionärerna kunna anpassas tillde skiftande behoven av utbildad arbetskraft inom regionerna. Även enligt motion 1979/80:1294 bör utbildningen igymnasieskolan på ett smidigt sätt anpassas till det lokala utbudet avarbetstillfällen. Motionärerna anser att varje gymnasieregion utöver det antalplatser som SÖ tilldelat den bör få ytterligare ett antal platser för lokalastudievägar. Skolstyrelse skall ha rätt att i samråd med länsskolnämnd fattabeslut om bl. a. kursutbud, läroplaner och resursanvändning för dessautbildningar. Regeringen bör enligt motionärerna få i uppdrag att utforma ettsystem som ger länsskolnämnd och skolstyrelse sådana möjligheter. (U 1978:17) har i sittbetänkande (SOU 1980:5) Förenklad skoladministration lagt fram förslag om ettförändrat planeringssystem för gymnasieskolan. Enligt kommitténs förslag skallbeslut om gymnasieskolans årliga organisation fattas av länsskolnämnderna ochett ökat inflytande över planeringen av gymnasieskolan ges åt kommunerna.Frågan bereds f. n. i . Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår motionerna 1979/80:519 och 1979/80:1294. Försöksverksamhet med särskildsamordnad gymnasieskola, typ B (SSG-B), bedrivs f. n. i sju kommuner, nämligenArvidsjaur, , , , , och Åre kommuner.Den innebär bl. a. koncentrationsläsning av ämnen, samläsning mellanårskurserna i vissa ämnen och samläsning mellan olika studievägar. Undervisningenbedrivs i allmänhet i kombination med självstudier. Försöksverksamheten fårbedrivas efter medgivande av regeringen. 1 motion 1979/80:665 föreslås att försöksverksamhetenutvidgas till kommunerna . Den södra delen avÖstergötlands län skall enligt motionären i regionalpolitiskt avseende ses somett prioriterat område, och det behövs insatser även inom skolan för att hävabi. a. den negativa befolkningsutvecklingen. Därför föreslår motionären att engymnasieskola lokaliseras till var och en av orterna Kisa, ochValdemarsvik. i har gett inen framställning till med hemställan om att kommunernaKinda, och var och en för sig får delta iförsöksverksamheten. har anmodats yttra sig överframställningen senast . Utskottetbehandlade vid /77 en motion med förslag om 1* 1980/81. UbU1980/81:6 4 utvidgning av försöksverksamheten med särskild samordnadgymnasieskola, typ B. Därvid uttalade utskottet (UbU 1976/77:17 s. 11) att nären utvidgning av försöksverksamheten övervägdes måste de aktuellaförutsättningarna i fråga om elevunderlag, organisation, lokalresurser ochskolenhetsbildning prövas liksom också konsekvenserna för angränsande kommunersgymnasieskolor. Med hänvisning till detta uttalande och till att det ärregeringen som fattar beslut om utvidgning av försöksverksamheten föreslårutskottet att avslår motion 1979/80:665. 1 motion 1979/80:1303 föreslås attgymnasieskolans terminsindelning -särskilt när det gäller jordbruks-, skogs-och trädgårdsutbildningen -anpassas till utbildningens behov. Motionärernaanser att det är fördelaktigt lör framför allt elever som saknar praktik frånjordbruks-, skogs- eller trädgårdsarbete att få vara kvar på skolorna underväxtsäsongen och arbeta praktiskt under sakkunnig ledning. Därigenom skulleenligt motionärerna också de investeringar som gjorts i skoljordbruk,trädgårdar och växthus utnyttjas bättre. Enligt 8 kap. 23 och 24 §§ skolförordningen (1971:235,ändrad senast 1980:350) skall gymnasieskolans läsår fördelas på en höstterminoch en vårtermin samt börja och sluta senast . Enligtbestämmelser som meddelas av SÖ får läsåret såvitt avser en linje ellerspecialkurs förläggas till annan del av året. om det behövs med hänsyn tillutbildningsmålet eller om andra särskilda skäl föreligger. yttrade i sitt betänkande 1974:8 överen motion (1974:751) i fråga om läsårets förläggning för jordbruksutbildningenatt utskottet ville slå fast att styrelse för skola med jordbruksutbildning harrätt och såsom ansvarig för utbildningen även skyldighet att förlägga skolansläsår till tid då deltagarnas utbyte av undervisningen blir det störstamöjliga. Med hänvisning härtill finner utskottet inte påkallat attnu göra något ytterligare uttalande i frågan. Motion 1979/80:1303 bör därföravslås av . Intagningen till gymnasieskolan m. m. Frågan om tidigareläggning avintagningen till viss utbildning inom gymnasieskolan behandlas i motion1979/80:889. Motionären anser att elever som söker till den verktygstekniskaspecialkursen, vilken bygger på genomgången verkstadsteknisk linje, bör fåintagningsbesked före vårterminens slut. Detta skulle enligt motionärenförhindra att eleverna lämnade återbud till den sökta utbildningen på grund avatt de fått arbete . Frågan om intagningen till den del av gymnasieskolan sombygger på behandlade utskottet i samband med sinaställningstaganden med anledning av proposition 1978/79:180 om läroplan förgrundskolan (UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). Utskottet uttalade sig därvidför att en UbU1980/81:6 5 intagning till gymnasieskolan som bygger påhöstterminsbetyget i årskurs 9 bör genomföras möjligt. Regeringen hargenom beslut gett SÖ i uppdrag att genomföra en så bredförsöksverksamhet som möjligt med intagning på höstterminsbetyg. Erfarenheternaav försöksverksamheten skall ligga till grund för ett slutligtställningstagande i frågan. Intagningen till de högre specialkurserna bygger iallmänhet på utbildning i gymnasieskolan. Kurserna kan i detta avseendejämföras med studier inom högskolan. För flera sökande kan sådana studierförmodligen också ses som ett alternativ till de högre specialkurserna. Frågan om anmälningstiderna till studier inom högskolanhar behandlats av en arbetsgrupp inom universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),vilken i en rapport (1979:28) framlagt sina förslag. Gruppen haravrått från ett antagningsförfarande som innebär att särskilda antagningsunderlagmåste framställas av bl. a. gymnasieskolan, t. ex. preliminära eller definitivaavgångsbetyg före läsårets slut. UHÄ har därefter beslutat att sökande fårkomplettera en under läsåret gjord anmälan till högskolan medbehörighets-givande betyg senast vid läsårets slut. Detta innebär att besked omantagning kan lämnas först därefter. Utskottet har förståelse för att det för den sökande ärangeläget att få besked om intagning till utbildning så tidigt som möjligt.Såvitt gäller intagning till de högre specialkurserna bedömer utskottet f. n.inte möjligt att göra sådana förändringar att ett besked om intagning kan gesföre vårterminens slut. (U 1976:10) skall emellertid enligtsina direktiv överväga ett system med kontinuerlig intagning till gymnasieskolan.Utredningens överväganden i detta avseende kan också förväntas belysa den frågasom tas upp i motionen. Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottetatt avslår motion 1979/80:889. Både höst- och vårintagningar tillgymnasieskolans yrkesinriktade kurser bör enligt motion 1979/80:1490 (yrkande 1d) införas. Enligt motionärerna skulle detta underlätta genomförandet av denpraktiska delen av utbildningen, och det skulle också bli lättare för elevernaatt få arbete om de slutade skolan vid olika tillfällen . Intagning i gymnasieskolan såväl till vårterminen som tillhöstterminen förekommer f. n. inom vissa grundskoleanknutna studievägar, bl. (U 1976:10) skall, som tidigare anförts,enligt sina direktiv överväga ett system med kontinuerlig intagning tillgymnasieskolan. Med hänvisning till att frågan om en utökning av antaletintagningstillfällen är under utredning föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1979/80:1490 yrkande 1 d. 1 motion 1979/80:374 yrkande 3föreslås att främst gymnasieelever bör beredas större möjligheter att om de såönskar gå om en årskurs i gymnasieskolan. UbU1980/81:6 6 Enligt 9 kap. 50 § skolförordningen(1971:235, ändrad senast 1980:350) får klasskonferensen medge elev igymnasieskolan att helt eller delvis gå om högsta årskursen av linje eller avspecialkurs som omfattar minst två årskurser, om detta på grund av sjukdomeller andra särskilda skäl är lämpligast för eleven och om det ej medförutvidgning av skolorganisationen. Möjlighet finns för elev att gå om även tidigare årskurseri gymnasieskolan. Förutsättningarna härför ar att klasskonferensen vid prövningav fortsatt skolgång inte kunnat uppflytta eleven till högre årskurs medfullständig eller mindre studiekurs. Som villkor för kvarsättning gäller attden skall vara motiverad av sjukdom, långvarig frånvaro eller andra särskildaskäl (9 kap. 39 och 40 §§ skolförordningen samt SÖ:s anvisningar och1976-06-24). Med hänvisning till de möjligheter som föreligger enligtnu gällande bestämmelser föreslår utskottet att avslår motion1979/80:374 yrkande 3. Nya eller förändrade utbildningar Enligt motion 1979/80:528 behövsdet en kortare jordbruksutbildning. förslagsvis , för en begränsadgrupp personer som önskar starta eget jordbruksföretag. Utbildningen skall varakoncentrerad och avpassad för personer som har en relativt långarbetslivserfarenhet och viss studie-vana. Inom jordbruksutbildningen finns f. n., förutom tvåårigjordbrukslinje, en 10-veckors och en 40-veckors grundutbildning samt endriftsledningskurs som omfattar och en förkortad driftsledningskurs om10 veckor. Vidare finns en 10-veckors kurs i lantbriiksekonomi. I samband medatt läroplanen för grundutbildningen reviderades är 1977 uttaladesatt denna kurs borde ersätta den dåvarande 20-veckors grundutbildningen. Enligtuppgift ansågs sistnämnda kurs för kort och bedömdes inte svara motutbildningsbehoven. Den har getts efter dispens av SÖ. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt attutbildningsutbudet i samhället svarar mot behoven på arbetsmarknaden och hos destuderande. Det ankommer på SÖ att ta nödvändiga initiativ i sådana frågor.Utskottet förutsätter också att de myndigheter och organisationer som harintresse av att sådan utbildning ges som nämns i motionen tar kontakt medutbildnings-anordnarna i syfte att få till stånd utbildningen. Med hänvisninghärtill föreslår utskottet att avslår motion 1979/80:528. En utredning av möjligheterna attanordna en för eleverna kostnadsfri körkortsutbildning i det allmännaskolväsendels regi föreslås i motion 1979/80:895. (K 1973:07) har lagt fram betänkandet UbU1980/81:6 7 (DKs 1979:11) Trafikant- och förarutbildning. Utredningenföreslår att viss del av utbildningen förläggs till gymnasieskola. Förslagetbereds f. n. i . Med hänvisning härtill föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1979/80:895. Frågan om utbildning avfotvårdsspecialister tas upp i motion 1979/80:1286. En förlängd och förbättradutbildning är enligt motionären en förutsättning för bättre fotvård. Härigenomskulle komplikationer hos bl. a. diabetiker, t. ex. gangrän, kunna motverkasoch antalet amputationer nedbringas. Utbildningen till fotvårdsspecialist förändrades år 1978.Utbildningen, som tidigare byggde på grundskola, skulle i fortsättningen byggapå utbildning till vårdbiträde inom sjukvård och social service. Kurslängden,, förblev oförändrad. De ändrade behörighetsbestämmelserna medfördeen förändring av innehållet i läroplanen mot fördjupade kunskaper i moment sombedömdes centrala för yrkesutövningen. planerar nu attanalysera fotvärdsspecialisternas arbetsuppgifter och behörighetsområde.Resultatet av denna analys bör enligt SÖ:s uppfattning avvaktas innan någraytterligare förändringar av utbildningen övervägs. Motion1979/80:1286 bör med hänvisning härtill avslås av . I motion 1979/80:335 föreslås attriksdagen skall begära att regeringen lägger fram förslag om kurser iegenföretagande i gymnasieskolan, inom folkhögskolan eller inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Inom den kommunala vuxenutbildningen finns kurser bl. a.inom de ekonomiska och administrativa områdena som syftar till att ge kunskaperoch färdigheter för att driva ett mindre företag. SIFU-enheten vid statensindustriverk ger utbildning för bl. a. blivande företagare. Vidare ger deregionala utvecklingsfonderna kurser runt om i landet för blivandeegenfö-retagare och en kampanj har startats för att informera om dessautbildningsmöjligheter. Utskottet förutsätter att vederbörande myndigheter ochorganisationer tar kontakt med olika utbildningsanordnare i syfte att få tillstånd ytterligare kurser om behov av sådana visar sig föreligga. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1979/80:335. I motion 1979/80:166 yrkas attsvenska införs på schemat i årskurs 2 på gymnasieskolans tvååriga jordbruks-och skogsbrukslinjer. De studerande på dessa linjer skulle därigenom få allmänbehörighet till högskoleutbildning. På de tvååriga jordbruks- och skogsbrukslinjerna läser destuderande svenska endast i årskurs 1. Inom ramen för fritt tillval har elevemellertid på dessa linjer möjlighet att studera svenska för att uppnåallmän behörighet för högre studier. Såvittgäller skogsbrukslinjen har SÖ i skrivelse till regeringen UbU1980/81:6 8 1980 föreslagit att timplanen för denna linje skall ändrasså att svenska införs i årskurs 2. I sin anslagsframställningför /82 framhåller SÖ vidare att en tvåårig studiegäng i svenskapå alla yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan bör uppnås . SÖ avser attfölja utvecklingen och återkomma med förslag även beträffande andra linjer änskogsbrukslinjen. Utskottet har inhämtat att förberedelser för förändringen avutbildningen på jordbrukslinjen i motsvarande riktning pågår. Utskottet som delar uppfattningen att en tvåårigstudiegång i svenska på de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan bör uppnåspå sikt föreslår mot bakgrund av vad som anförts om utbildningen på jordbruks-och skogsbrukslinjerna att avslår motion 1979/80:166. Utbildningen i kost- ochnäringsfrågor för sjukvårdspersonal tas upp i motion 1979/80:237. Motionärernaanser att utbildningen i dessa frågor behöver förbättras för all personal somarbetar med patienter. Berörda myndigheter bör därför ges i uppdrag att vidtaåtgärder härför. Enligt vad utskottet inhämtat ingår kostfrågor iutbildningen pä vårdlinjen samt i utbildningen av vårdbiträden inom sjukvårdoch social service, av undersköterskor inom hälso- och sjukvård och av skötarei psykiatrisk vård. Anvisningar och kommentarer för utbildningarna igymnasieskolan fastställs av SÖ som fortlöpande har att göra de förändringar iutbildningens innehåll som behövs med hänsyn till forskningens framsteg ochutvecklingen i samhället. För vårdutbildningarna inom högskolan fastställsutbildningsplaner av SÖ och UHÄ. Arbete härmed pågår f. n. efter det beslut omvårdutbildning inom högskolan som fattades av (prop,1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100). Det närmare innehållet iutbildningarna bestäms lokalt av linjenämnder. 1 sitt arbete skall linjenämndbeakta bl. a. samhällets och yrkeslivets krav samt forskningens utveckling. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attdet inte är påkallat för att göra något särskilt uttalande medanledning av motionen. Motion 1979/80:237 bör därför avslås av . I motion 1979/80:2001 föreslås attkrav pä tidigare tjänstgöring som tandsköterska ställs pä sökande till denförkortade utbildningen för yrkesverksamma tandsköterskor. SÖ har interimistiskt fastställt tim-och kursplaner för utbildning av tandsköterskor med yrkeserfarenhet.Utbildningen omfattar . För inträde till utbildningen fordras minst 5års yrkeserfarenhet som tandsköterska. Utskottet, som finner att det imotionen angivna kravet pä yrkeserfarenhet är tillgodosett, avstyrker motion1979/80:2001. UbU1980/81:6 9 Frågan om statligt stöd ålhandikappade elever i gymnasieskolan behandlas i motion 1979/80:888. I motionenanförs att de handikappade inte får hindras att delta i utbildning på grund avolämpligt utformade lokaler, resehinder, bristfälligt undervisningsmaterialeller avsaknad av personlig assistans, orsakad av bristande ekonomiskaresurser. Handikappade gymnasieelever måste garanteras den hjälp och trygghetde behöver i sina studier och erforderliga resurser härför måste ställas tillförfogande, menar motionärerna. De handikappades extra kostnader i form avtransporter, personell assistans och tekniska hjälpmedel föreslås i motionentäckta genom statsbidrag. Enligt gällande bestämmelser utgår ersättning förkostnader för tekniska eller organisatoriska stödåtgärder såsom anskaffning avvisst materiel, skolskjutsanordningar, personell assistans m. m. förhandikappade elever vid bl. a. gymnasieskolor efter SÖ:s prövning i varjesärskilt fall. Ur anslaget C 17 Bidrag till driften av gymnasieskolor /81 högst . användas för ändamålet. Endast en del avden beräknade kostnaden för personell assistans har kunnat täckas avstatsbidrag. (U 1978:07) har i sitt betänkande(SOU 1979:82) Personell assistans för handikappade behandlat frågan om stöd åthandikappade i gymnasieskolan. 1 utredningen utvecklas bl. a. en principiellsyn pä bidragsfrägan men något förslag om ändring av handikappstödet i gymnasieskolanläggs inte fram. Utredningen förutsätter emellertid att de framfördasynpunkterna beaktas vid utformningen av ett nytt statsbidragssystem förgymnasieskolan. I proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m. m. anmäler föredragande statsrådet sin avsikt attinom kort ta inifiativ till en översyn av statsbidraget till gymnasieskolan. Utskottet erinrar om att skolstyrelsens uppföljningsansvarför ungdomar gäller även för handikappade. Utskottet förutsättervidare att frågan om hur stödet till de handikappade skall vara utformatövervägs vid en kommande översyn av statsbidraget samt föreslår att riksdagenmed hänvisning härtill avslår motion 1979/80:888. 1. att riksdagenbeträffande beslut om gymnasieskolans studievägar avslår mofionerna1979/80:519 och 1979/80:1294, 2. att riksdagenbeträffande särskild samordnad gymnasieskola, typ B, avslår motion 1979/80:665, 3. att riksdagenbeträffande gymnasieskolans terminsindelning avslår motion 1979/80:1303, 4. att riksdagenbeträffande intagningen till viss utbildning inom gymnasieskolan avslår motion1979/80:889, UbU1980/81:6 10 5. att beträffande höst- och värintagningar avslår motion1979/80:1490 yrkande 1 d, 6. att riksdagenbeträffande möjligheter att gä om en årskurs avslår motion 1979/80:374 yrkande3, 7. att riksdagenbeträffande kortare jordbruksutbildning avslår motion 1979/80:528, 8. att beträffandekörkortsutbildning i det allmänna skolväsendets regi avslår motion 1979/80:895, 9. att beträffande utbildning av fotvärdsspecialister avslår motion 1979/80:1286, 10. att beträffande kurser i egenföretagande avslår motion 1979/80:335, 11. att riksdagenbeträffande svenska på gymnasieskolans tvååriga jordbruks- och skogsbrukslinjeravslår motion 1979/80:166, 12. att riksdagenbeträffande kost- och näringsfrågor för sjukvärds-personal avslår motion1979/80:237, 13. att riksdagenbeträffande utbildningen för yrkesverksamma tandsköterskor avslår motion1979/80:2001, 14. att riksdagenbeträffande statligt stöd åt handikappade elever avslår motion 1979/80:888. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (m), (), LarzJohansson (c), () och ().