bet · G401LU4 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid en framtida översyn bördärför frågan om förköpsklausuler få den ytterligare belysning som lagrådeteftertVågat (s. 204 f). Som lagrådet påpekar tillåter den danskaAktieselskabsloven förköpsklausuler. Vid ulskotlets studiebesök i atl man hade i huvudsak positiva erfarenheter av sådana klausuler.Någon anledning atl överväga ell förbud all använda denna typ av klausulerfanns inle. Tvärtom fanns det, enligt vad som framhölls, skäl alt övervägaytterligare möjligheter alt inskränka aktiers överlålbarhet. På grund av vad ulskotlel sålunda anfört är någon åtgärdfrån sida med anledning av motion 2016 och motion 156 i denna delinte erforderlig. Utskolleltillstyrker förslaget lill utökat minoritelsskydd. Utskottet övergår härefter till önskemålet i motion 2025om en höjning av gränsen för aktiekapitalet. Som ovan berörts har denna fråga näraanknytning lill spörsmålet om olika regler för de största aktiebolagen och förde mindre företagen. Enligt utskottets mening kan del vara motiverat atl manvid en anpassning av aktiebolagslagens regler till verksamheten i de störstaaktiebolagen och införandel av särskilda bestämmelser för mindre förelag höjerden undre gränsen för aktiekapitalet relativt kraftigt. Utskottet vill erinraom att bolagskommiltén i sitt förslag till andelsbolagslag förordade en sådanhöjning. Utskottet förutsätter all regeringen vid en förnyad prövning av fråganom olika regler för de största och de mindre bolagen även överväger spörsmåletom en höjning av gränsen för aktiekapitalet. Någon åtgärd från sidamed anledning av motion 2025, yrkande 5 e, är därför inle erforderiig. Som framhålls av departementschefen kan en översyn av ABLockså komma all bli motiverad på grund av utvecklingen påmedbeslämman-deområdel. Inle heller när del gäller denna fråga kan emellertidliden anses mogen för ell ställningstagande. Ännu är det sålunda omöjligt allöverblicka vilken utveckling som tillkomsten av medbestämmandeavtal kan föramed sig. Av stor betydelse för spörsmålet om innehållet i aktiebolagslagen ärvidare del arbete som pågår inom utredningen (Fi 1975:03) om lönlagarna ochkapitaltillväxten. På grund av del anförda kan utskottet inte ställa sig bakomönskemålen i motionerna 156 och 2025 om all en översyn av ABL frånarbetsrällsliga utgångspunkter nu skall igångsättas. Utskottet utgår från atlregeringen följer utvecklingen även på delta område och tar upp frågorna tillförnyad prövning då delta visar sig erfor-derligt. Motion 156 i denna del ochmotion 2025 yrkande 5 a bör således inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Avslutningsvis i detta avsnitt behandlar utskottet två avde frågor angående slyrelserepresentationslagen, som tas upp i motion 1477(s). LU1980/81:4 44 önskemål i motionen avser styrelserepresenlaliori ihandelsbolag och löntagarinflytande i kommunala förelag. Dessa spörsmålbehandlar utskottet i andra avsnitt. Som redovisats tidigare gäller enliglslyrelserepresentationslagen all de anställda har rätt all utse två ledamöter istyrelsen för aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 25 anställda.Motsvarande rätt tillkommer enligt särskild lagstiftning de anställda i bankeroch försäkringsbolag. Beträffande arbelstagarledamöternas rättigheter ochskyldigheter gäller i princip samma regler som för övriga styrelseledamöter.Arbelslagariedamölerna får dock ej delta i behandlingen av frågor som rörstridsålgärd, förhandling med arbetstagarorganisation, om slutande avkollektivavtal eller uppsägning av kollektivavtal. Undanlag från rätten lill styrelserepresenlalion kanmedges, om sådan representation skulle medföra väsentlig olägenhet förföretagelpå grund av vissa i lagen angivna skäl. Ett sådanl fall är om styrelsenssammansättning är beroende av förhållande mellan olika aktieägare elleraktieägargrupper, som framgår av bolagsordningen, avtal eller annanomständighet. Frågor om undanlag prövas av en särskild nämnd, nämnden förstyrelserepresen-talionsfrågor. 1 motionen framhålls all del finns vissa brister islyrelserepresentationslagen som lar sig uttryck i atl de anställda inleutnyttjar sin rätt i den utsträckning som man kunnat förvänta. Motionärernapekar härvidlag på all företagen inle iakttar sina lagfästa skyldigheter lillstyrelseledamöterna när del gäller kallelser, sammanträden, förberedelser,handläggning m. m. 1 motionen las vidare upp möjligheterna lill undanlag frånstyrelserepresenlalion. Det framhålls atl del är en brist alt de anställda somregel inte kan få styrelserepresenlalion i s. k. 50/50-bolag. Enliglmotionärerna är del inle helt ovanligt all kapitalägarna genom konsortialavtaloch bolagsordningar bestämmer att olika ägarkategorier skall ha lika antalplatser i bolagsstyrelser, allt i syfte alt undvika styrelserepresenlalion förde anställda. Rätten till styrelserepresenlalion påverkas också när staten gårin som hälflenägare i ell privat företag och slyrelseplalserna fördelas likamellan de två ägarblocken. Motionärerna anser all nuvarande regler ärotillfredsställande och all de bör ändras. Motionärerna yrkar all riksdagenskall besluta om förstärkning av lagen om styrelserepresenlalion för deanställda i enlighet med vad som sägs i motionen. Som framgår av arbetsmarknadsutskottets yttrande övermotion 1477 i nu aktuella delar undersöker Arbetslivscentrum hur lagstiftningenom styrelserepresenlalion utfallit. Inom ramen för ett projekt om småföretaghar gjorts en specialundersökning av lagens tillämpning i företag med 25-99anställda. Resultatet av undersökningen har Arbelslivscenlrum publicerat år1979 i en rapport (1979:6) Styrelserepresentation för anställda i företag med25-99 anställda. Av rapporten framgår atl det finns åtskillig kritik molutfallet av lagstiftningen. a. har utformningen av informationen till LU 1980/81:4 45 Informationen anses ofta vara svår atl begripa. Vadhärefter gäller motionärernas kritik mol de nuvarande möjligheterna tillundanlag från styrelserepresenlalion vill utskottet erinra om att reglernautformats restriktivt. Sålunda gäller bl. a- alt beslut om undantag skallförenas med villkor om åtgärder som på annat sätt tillgodoser arbetstagarnasintresse av inflytande och insyn i fråga om förelagels verksamhet. Ilikhet med arbetsmarknadsutskottet anser lagutskottet atl det inle är möjligtalt bifalla yrkandet i motionen om alt nu skall besluta omlagändringar. Utskottet förutsätter emellertid all frågan om utformningen avlagstiftningen om slyrelserepresentation tas upp i samband med den översyn avaktiebolagslagen som enligt vad utskollel ovan framhållit kan bli aktuell medhänsyn till utvecklingen på medbestämmanderättens område. Någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motion 1477 i nu aktuella delar är därför inleerforderlig. I motion 807 (c) yrkas all hos regeringenanhåller om förslag som ger rätt fill proportionellt val när styrelse förstiftelse, ekonomisk förening eller aktiebolag, lill vilken kommun ellerlandsting utser ledamöter, väljer arbetsutskoll eller motsvarande beredning. Enliglkommunallagen (1977: 179) skall vid val av nämnd eller styrelse valetförrättas proportionellt om del begärs av tillräckligt många ledamöter ifullmäktige. Sådan valförrättning följer reglerna i lagen (1955: 138) om proportionelltvalsätt vid val inom landsting, kommunfullmäkfige m. m. Motsvarande ordninggäller då landsting eller kommunfullmäktige har alt utse ledamot ellersuppleant i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse. Ävenvid val av arbetsutskott eller beredning inom nämnd eller styrelse kanvalet ske proporlio-nelU. Syftetmed dessa bestämmelser är alt tillförsäkra politiska minoritetsgrupper insyn ioch inflytande över den kommunala verksamheten. Bestämmelsen om val avstyrelse till vissa privata rättssubjekt har kommit till främst för att påverkaförhållandena i de kommunala förelagen. 1motionen framhålls att del inle finns någon regel som medger all proportionellaval kan ske till arbetsutskott eller motsvarande inom styrelse för stiftelse,ekonomisk förening eller aktiebolag till vilken kommunen utser alla eller endel av styrelseledamöterna. Eftersom åtskillig verksamhet bedrivs iform av stiftelser, ekonomiska föreningar och aktiebolag är del enliglmotionärerna viktigt atl rätten till proportionellt val, som gäller närkommunal nämnd utser exempelvis arbetsutskott, även skall gälla inomstyrelserna för de kommunala företagen. All behov av lagändring för atl skyddaminoritetsintressena finns, fortsätter motionärerna, visas av att detförekommit atl majoriteten i sådana situationer utnyll- LU 1980/81:4 46 jalsin rätt alt vägra minoriteten en proportionell fördelning av platser i sådanaarbetsutskott. Utskottetvill för sin del framhålla atl motionärernas önskemål ytterst berör frågan ommöjligheterna till insyn och inflytande i kommunala företag. Denna fråga är f.n. föremål för överväganden inom både stiftelse-utredningen (Ju 1975:01) ochkommunalföretagskommittén (Kn 1978:01). Stiflelseulredningensom lillkallades för översyn av lagstiftningen om stiftelser skallenligt direktiven bl. a. pröva frågor om det allmännas insyn i och möjligheterall påverka förvaltningen av stiftelser liksom behovet av regler omförvaltningen av stiftelser och om förvaltningsorgan. Kommunalföretagskommitténhar atl utreda frågor om kommunala företag m.m. Enligl direktiven skallkommittén bl.a. la upp frågor om insyn och inflytande i kommunala företag ochöverväga om den kommunalrättsliga och associationsrätlsliga lagstiftningen börändras så all de kommunaldemokratiska kraven när det gäller kommunala förelagtillgodoses bättre än f n. utan atl företagsformen föriorar sin lämplighet fråneffektivitetssynpunkt. En särskild uppgift för kommittén är vidare allöverväga om en ny företagsform kan skapas som är anpassad tillvillkoren för kommunernas och landstingskommunernas verksamhet. Motionenhar remissbehandlats (se bilaga 5), varvid ochLandstingsförbundet förordat atl motionen överlämnas lill de nämndautredningarna. har å sin sida förutsatt alt utredningarna kommer attbelysa spörsmålet och föreslå lämpliga åtgärder. Även utskottet anser detrimligt alt det förslag som framlagts i motionen närmare prövas avutredningarna. På grund härav och med hänsyn till vad stiflelseulredningen ochkommunalföretagskommittén själva anfört i sina remissyttranden över motionenförordar utskottet atl motionen jämte utskottets betänkande i ärendetöverlämnas till de båda utredningarna för beaktande. Ocksåi motion 1477 (s) tas upp en fråga om insyn och inflytande i kommunala förelag.Enligt motionärerna finns det kommunala aktiebolag, vilkas styrelser sättssamman efter politiska styrkeförhållanden. Motionärerna anser att sådana bolagär mindre väl lämpade för personalrepresentation enligl lagen omstyrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar.Enligl motionärerna bör de anställdas berättigade krav på insyn och inflytandei kommunala förelag tillgodoses på annat sätt. 1 motionen, vari framförs ocksåandra önskemål som gäller slyrelserepresentation för anställda, yrkas attstyrelserepresentationslagstiftningen skall förslärkas i enlighet med vad som anförsi motionen. Dessa övriga önskemål har utskottet behandlat i tidigare avsnitt avbelänkandet (se s. 15-17 saml 43-45). Utskottetvill erinra om all kommunalföretagskommittén i samband med sina överväganden omen ny företagsform för kommunala företag också skall beakta frågan om deanställda bör beredas rätt till slyrelserepresenta- LU1980/81:4 47 tion eller rätt lill inflytande i andra därmed jämförbaraformer. Med hänsyn härtill och lill de övriga uppgifter som åligger kommitténframstår det enligl utskottets mening som lämpligt alt motionen i den del denavser kommunala företag överlämnas till utredningen för beaktande. Redovisningsregler för ekonomiska föreningar 1 proposition 144 framläggs sominledningsvis redovisats i delta betänkande vissa förslag lill ändringar ilagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Nya regler föresläs bl. a.beträffande ekonomiska föreningars skyldighet atl avge årsredovisning. Vidareföreslås bestämmelser om koncernredovisning i koncerner med en ekonomiskförening som moderförelag samt om revision. Reglerna stämmer i princip överensmed motsvarande regler i aktiebolagslagen. Förslagen föranleder ändringar ilagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen och vissa andra föreningsrättsligalagar. Enligt utskottets mening innebär förslagen i propositionenen välbehövlig modernisering av redovisningsreglerna för ekonomiskaföreningar. En ytterligare förtjänst med förslaget är all redovisningsreglernabringas i överensstämmelse med vad som gäller för aktiebolag saml att koncernermed ekonomisk förening som moderföretag nu föreslås bli lagreglerade. Utskottetvill också peka pä atl förslagen fått ett positivt mottagande underremissbehandlingen. Med hänvisning lill det anförda anser utskottet altförslagen i propositionen bör genomföras. Vissa smärre justeringar avlagförslagen bör dock göras. 1 46 § föreningslagen återfinns vissa regler om vem somkan utses lill revisor och om jäv för revisorer. Av stadgandet framgår bl. a.att revisor skall vara myndig. Paragrafen föreslås ändrad i propositionen. Iförhållande lill gällande rätt innebär ändringen i sak att revisorn inteheller får vara i konkurs. Enligl 47 § skall i vissa fallförordna revisorer i ekonomiska föreningar. Delta gäller bl. a. om den avföreningen utsedde revisorn är omyndig. I lagrummet nämns intet om att sådantförordnande skall meddelas även när revisorn är i konkurs. 1 propositionenföreslås ingen ändring av lagrummet i delta avseende men däremot vissa andraändringar som anges (s. 68) utgöra en konsekvens av de nya bestämmelserna i 46§. Vidare anförs alt bestämmelserna i 47 § i huvudsak motsvarar 10 kap. 6 § ABLangående utseende av revisorer i aktiebolag. Enligl utskottetsmening bör i konsekvens med vad som gäller enligl 46 § föreningslagen och ABLlänsstyrelse förordna revisor i ekonomisk förening, då föreningens revisor äri konkurs. Utskottet förordar atl 47 § andra stycket ändras på angivet sätt. En motsvarande ändring bör göras i 71 § förslaget lill lagom ändring i lagen om jordbrukskasserörelsen. 1anslutning till det anförda vill utskottet även ta upp en annan fråga om LU1980/81:4 48 Fr.o.m. kan enliglkonkurslagen näringsförbud under vissa förulsätlningar meddelaskonkursgäldenär som är näringsidkare och som handlat otillbörligt. Ärgäldenären aktiebolag eller liknande juridisk person kan näringsförbud meddelasställföreträdare för den juridiska personen. Näringsförbudet medför atlvederbörande inle lar driva bokföringspliktig rörelse förbudetgäller. Inte heller får han vara ställföreträdare för aktiebolag, ekonomiskförening, handelsbolag eller vissa andra juridiska personer. Som framgår av del anförda innebär etl näringsförbud iprincip inte något hinder för den som förbudet avser att fungera som revisor iexempelvis ett aktiebolag eller en ekonomisk förening. Endast om vederbörandemera yrkesmässigt ägnar sig ål revisionsverksamhet och därför är bokföringsskyldigär han förhindrad atl åla sig revisionsuppdrag. Utskottet vill också peka påall varken enligl ABL eller föreningslagen har länsstyrelse någon möjlighet allingripa med stöd av de ovan redovisade bestämmelserna, om en person mednäringsförbud utsetts till revisor. Som utskottet i andra sammanhang framhållitmåste höga krav ställas på förelagsrevisionen. Med hänsyn härtill framstår delsom mindre lillfredsslällande atl revisorsuppdrag skall kunna fullgöras avpersoner med näringsförbud. Skäl finns således för alt lagstiftningen börändras. Enligt utskollets mening saknas emellertid i förevarandelagstiftningsärende tillräckligt underlag för etl slutligt ställningstagande ifrågan. Utskollel anser all spörsmålet lämpligen bör övervägas närmare isamband med den vidare beredning av frågan om revisorernas kompetens som enliglvad ulskotlel tidigare anfört skall komma lill stånd. Något initiativ frånriksdagens sida är inte erforderligt. I tidigare avsnitt har utskottet förordat att de iproposition 143 framlagda lagförslagen inle skall träda i kraft förrän den Ijuli 1981. Med hänsyn till del samband som råder mellan dessa lagförslag ochförslagen i proposition 144 bör även ikraftträdandetidpunklen för ändringarna iden förenings-rättsliga lagstiftningen senareläggas. Ställningstagandetföranleder atl vissa ändringar måste göras i övergångsbestämmelserna. 1. beträffande avslag påproposition 1979/80:143 att avslår motion 1979/80: 2026. allriksdagen med anledning av motion 1979/80:2030 antar del i proposition 1979/80:143 framlagda förslaget till lag om handelsbolag och enkla bolag såvitt avserI kap. I § med den ändringen LU1980/81:4 49 att lagrummet erhåller i bilaga 7 som Utskottets förslagbetecknade lydelse, 3. beträffandehandelsbolag som företagsform för större förelag att avslår motion1979/80:2025 yrkande 3, 4. beträffandestyrelserepresenlalion för anställda i handelsbolag att avslår motion1979/80: 1477 i denna del och motion 1979/80:2025 yrkande 4, 5. beträffande/örs/age/1dl handelsbolag och enkla bolag i övrigt atl antar förslaget lill lagom handelsbolag och enkla bolag i den mån det ej omfattas av vad utskottethemställt under 2 med den ändringen att ikraftträdandetidpunklen bestäms tillden Ijuli 1981. 6. beträffandeskyldighet atl avge årsredovisning attriksdagen med avslag på motion 1979/80:2025 yrkande 1 i denna del antar del iproposition 1979/80: 143 framlagda förslaget till lag om årsredovisning m. m. ivissa förelag såvitt avser 2 kap. 7. beträffandeoffentliggörande av årsredovisning atlriksdagen med avslag på motion 1979/80:2025 yrkande 1 i denna del antar 2 kap.3 § förslaget lill lag om årsredovisning m. m. i vissa förelag, attriksdagen med avslag på motion 1979/80:2025 yrkande 1 i denna del antar 3 kap.1 § förslaget lill lag om årsredovisning m.m. i vissa företag, 9. beträffandesidoordnade koncerner altriksdagen avslår motion 1979/80:2025 yrkande 5 b, 10. beträffandeövergångsbestämmelserna i förslaget till lag om års redovisning m.m. i vissa företag attriksdagen antar övergångsbestämmelserna i förslaget lill lag om årsredovisningm. m. i vissa förelag med den ändringen att övergångsbestämmelserna erhåller ibilaga 7 som Utskottets förslag betecknade lydelse, attriksdagen antar dels det i proposition 1979/80:143 framlagda förslaget till lagom ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385) såvitt avser 1 kap. 2§, dels det isamma proposition framlagda förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissaförelag såvitt avser 1 kap. 1 § dels ock del i proposition 1979/80: 144framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar såvitt avser 1 a§, 12. beträffande förslagettill lag om årsredovisning m.m. i vissa företag i övrigt att antar förslaget lill lag om årsredovisningm. m. i 4 1980/81. LU1980/81:4 50 vissa företag i den mån del ej omfattas av vad utskottethemställt under 6-8, 10 och 11, 13. beträffandeutredning om företagsrevisionen atlriksdagen avslår motion 1979/80: 2025 yrkande 5 c. 14. beträffanderevisors kompetens allriksdagen dels antar 10 kap. 3§ förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen, dels med anledning av motion 1979/80:2025 yrkande 2 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendeinförande av krav på kvalificerad revisor i alla aktiebolag, 15. beträffande kommerskollegielstillsyn över företagsrevisorer atl avslår motion 1979/80: 2025yrkande 5 d. 16. beträffande byte avjlrma m. m. attriksdagen med avslag på motion 1979/80:2025 yrkande 2 i denna del antar 9 kap.14 § förslaget lill lag om ändring i aktiebolagslagen, 17. beträffandeikraftträdandetidpunklen för ändringarna i aktiebo lagslagen attriksdagen antar I. övergångsbestämmelsernatill förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen med den ändringen attikraftträdandetidpunklen bestäms till , 18. beträffande50/50-bolagen i lagstiftningen om styrelserepresen tation för anställda allriksdagen med avslag på motion 1979/80:2025 yrkande 2 i denna del antar dels 3.övergångsbestämmelserna till förslaget lill lag om ändring i aktiebolagslagen,dels del i proposition 1979/ 80: 144 framlagda förslaget lill lag om ändring ilagen (1976: 351) om styrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar med den ändringen atl ikraftträdandetidpunklen bestämslill den , 19. beträffande50/50-bolagen i lagen (1974:12) om anställnings skydd m.fl. lagar allriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört omöversyn av koncernbegreppet inom arbetsrätten, 20. beträffande förslagettUl lag om ändring i aktiebolagslagen i övrigt atlriksdagen antar förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen i den mån delinte omfattas av vad utskottet hemställt under II, 14 och 16-18, 21. beträffandesärskild bolagsform för mindre företag atlriksdagen avslår motion 1979/80: 156 i denna del och motion 1979/80:2016. 22. beträffandehöjning av gränsen för aktiekapitalet atlriksdagen avslår motion 1979/80: 2025 yrkande 5 e. LU1980/81:4 51 23. beträffande översyn avaktiebolagslagen i syfte att stärka de anställdas infiytande allriksdagen avslår motion 1979/80: 156 i denna del och motion 1979/80:2025yrkande 5 a. 24. beträffandeöversyn av aktiebolagslagen i andra avseenden atlriksdagen avslår motion 1979/80: 156 i den mån den inte omfattas av vadulskotlel hemställt under 21 och 23, 25. beträffandetillämpningen av lagstiftningen om styrelserepresen tation för anställda. altriksdagen avslår motion 1979/80: 1477 i denna del. 26. beträffandeinsyn i kommunala företag altriksdagen hos regeringen begär dels atl motion 1979/80:807 jämte utskottetsbelänkande i denna del överlämnas lill stiflelseulredningen ochkommunalföretagskommittén, dels att motion 1979/80:1477 i denna del jämteutskottets belänkande i motsvarande del överlämnas tillkommunalföretagskommittén. allriksdagen antar dels 47 § förslaget lill lag om ändring i lagen om ekonomiskaföreningar saml övergångsbestämmelserna till lagförslaget med de ändringarnaatl lagrummet och bestämmelserna erhåller i bilaga 7 som Utskottets förslagbetecknade lydelser, dels lagförslaget i övrigt i den män del inle omfattas avvad utskottet hemställt under II, atlriksdagen antar del i proposition 1979/80: 144 framlagda förslaget lill lag omändring i lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen med de ändringarna all 71§ saml övergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 7 som Utskottets förslagbetecknade lydelser, 29. beträffandeövriga lagförslag attriksdagen antar de i proposition 1979/80:144 framlagda förslagen till lag omändring i bostadsrältslagen (1971:479), lag om ändring i lagen (1972: 262) omunderstödsföreningar, lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring saml lag om ändring i lagen (1975:417) omsambruksföreningar med de ändringarna alt övergångsbestämmelserna tilllagförslagen erhåller i bilaga 7 som Utskottets förslag betecknade lydelser. LU 1980/81:4 52 Närvarande: (), (), IvanSvanslröm (c). (), (), ArneAndersson i (s), (), (), (), (), Eiengt Silfverstrand (s), (),() och (). , ,, i , , ochBengt Silfverstrand (samtliga s) har avgivit följande reservationer. Handelsbolag som företagsformför större företag (mom. 3) Reservanterna anser dels all den del av utskottetsyttrande på s. 18 som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutarmed "inte ertorderligt" bort ha följande lydelse: Utskottet har redan i föregående avsnitt anslutit sig lillmotionärernas ståndpunkt all handelsbolaget är en tveksam form förföretagsamhet i större skala. Samma nackdelar som är förenade med handelsbolagsformengäller, såsom motionärerna påpekat, även i fråga om näringsverksamhet som drivsav enskild näringsidkare. Utskottet kan därför dela motionärernas uppfattningall handelsbolag och enskild näringsidkare inte bör tillåtas all drivanäringsverksamhet med fler än 24 anställda.