bet · G401NU58 · 1980-12-31 00:00:00 — Motionärerna föreslår att regeringen skall undersökamöjligheterna att initiera ett sådant samarbete. har färdigställt tvådelrapporter avseende den svenska trähusbranschens framtid (SIND PM 1979:7 ochSIND PM 1980:1). I rapporterna analyseras bl. a. olika basstrategier för svenskexport av småhus. kommer tillsammans med exportråd attfölja upp rapporterna genom olika akfiviteter för att stödja NU1980/81:58 12 branschens fortsatta utveckling, främst påexportmarknaden. Inom ramen för branschprogrammet för den träbearbetandeindustrin finns möjligheter för bl. a. småhusföretag att med ekonomiskt stödgenomföra gemensamma exportsatsningar. I den behandlade propositionen1980/81:141 betonas att samverkan mellan företag inom en eller flera branscherofta är en förutsättning för att företagen skall kunna konkurrera påutlandsmarknaden. En ökad satsning på sådan samverkan är en av de åtgärder somföreslås i propositionen. Utöver den exportfrämjande verksamhet som industriverketoch bedriver på småhusområdet bistår bl. a. genområdgivning och kontaktförmedling småhusföretag som önskar sådan hjälp isamband med sina exportaffärer. På initiativ av regeringen har bildats enarbetsgrupp som skall se över möjligheterna att genom bl. a. samverkan mellansmåhusföretag öka exporten av småhus. 1 arbetsgruppen ingår företrädare försmåhusbyggarna och deras branschorganisation, entreprenörer, konsultföretag,personalorganisationer, industriverket och . Som framgår av den här lämnade redogörelsen pågår en helrad olika aktiviteter ägnade att uppnå det syfte som motionärerna gör sig tilltalesmän för. Utskottet delar motionärernas uppfattning att ett samarbetemellan småhusföretag på exportmarknaden kan vara värdefullt för att ökaexporten på detta område. En förutsättning för att statlig stimulans tillsamverkan av nu nämnt slag skall bli verkningsfull är givetvis att företagensjälva och deras branschorganisationer har viljan att aktivt arbeta för ensamordning av sina exportansträngningar. Utskottet utgår ifrån att regeringenäven fortsättningsvis följer utvecklingen inom detta område. Utskottet anserinte att något uttalande från till regeringen i denna fråga ärmotiverat. Motionen avstyrks sålunda. I motion 1980/81:1041 anförs att en exportfrämjande åtgärdsom för andra länder har visat sig mycket framgångsrik är att medutställningsfartyg besöka fjärran länder för att sälja i en stort upplagdexportsatsning. Även borde kunna ta till vara de möjligheter som ensådan utställningsresa kan ge, säger motionärerna. Genom en samlad utställningsom "på plats" visar vad vår industri kan erbjuda borde man kunna nåut på nya marknader med en ökad export som följd. Speciellt för de mindreföretagen, med små möjligheter till egen exportsatsning, skulle en sådangemensam utställning ha stort värde, säger motionärerna. De menar attförutsättningar för att projektet skall kunna förverkligas är att staten inomramen för den exportfrämjande verksamheten är beredd att ge både ekonomiskt ochpersonellt stöd. borde inom ramen för sin verksamhet kunna inrymmaäven denna exportsatsning. Som framgår av redogörelsen i det föregående (s. 6) harutställningsresor av avsett slag genomförts . harplaner på en sådan resa måst skrinläggas. Utställningsresor är ett av mångaolika möjliga medel NU1980/81:58 13 för att främja den svenska exporten. Den närmareavvägningen av hur olika projekt på exportfrämjandets område skall prioriterasi förhållande till varandra är enligt utskottets uppfattning närmast en uppgiftför exportråd. Givetvis är företagens önskemål och deras bedömningarav olika exportfrämjande åtgärders effektivitet av väsentlig betydelse viddenna prioritering. Genom den utvärdering som pågår inom torderådet få underlag för en bedömning av dels hur medverkande företag haruppfattat den utställningsresa som genomfördes , dels hur eventuellakommande resor skall kunna göras så attraktiva och effektiva som möjligt. Mot här angiven bakgrund finner utskottet att det intefinns anledning för att göra någon framställning till regeringen medanledning av motionen. I motion 1980/81:1890 föreslås flera olika åtgärder föratt förstärka sysselsättningen och näringslivets utvecklingsmöjligheter iGöteborgsområdet. I detta betänkande behandlas en av de tilltänkta åtgärderna,nämligen etablering av filialer i till exportfrämjande organ som ärlokaliserade i . Det här aktuella yrkandet motiveras på följandesätt. Flera av de exportstimulerande insatserna på lokal och regional nivå skeri samverkan med och med stöd från centrala statliga organ. Dessa ärlokaliserade i . I de fall besökskontakter föredras är därför företagi och övriga hänvisade till att sändarepresentanter till . Med tanke på position somhandelscentrum och den västsvenska exportindustrins stora omfattning är detenligt motionärerna motiverat att centrala statliga organ med uppgifter inomexportsektorn finns representerade i . exportråds uppgifter har angetts i det föregående(s. 9 f.). är lokaliserat till och samarbetar i Sverigebl. a. med de 14 handelskamrarna, de 24 regionala utvecklingsfonderna och debåda exportorganisationerna och Expolaris. Rådet har uppmärksammatdet förevarande motionsyrkandet och i en skrivelse till näringsutskottet anförtbl. a. följande: Så länge de regionala organensexportfrämjande verksamhet bedrivs enligt regeringens och riksdagensintentioner ser vi ingen anledning att etablera oss med egna filialer. Vi ärmedvetna om behovet att aktivera exportservicen i och kommer attvara pådrivande i detta syfte. Utskottet har noterat attExportrådet uppmärksamt följer och aktivt bidrar till de regionalaexportfrämjande organens verksamhet i . Om eller andraexportfrämjande organ med lokalisering i skall etablera filialer iGöteborg eller någon annanstans torde närmast vara en fråga för vederbörandeorgan självt att avgöra. Utskottet utgår ifrån att de överväganden som därvidgörs av resp. organ bygger på ambitionen att söka nå lösningar som bäst gagnarde exporterande företagen. NU1980/81:58 14 Det finns enligt utskottets mening inte anledning förriksdagen att göra något uttalande fill regeringen i detta ämne. Motion1980/81:1890 avstyrks sålunda i här aktuell del. Utskottet tillstyrker regeringensförslag i budgetpropositionen (bil. 14 punkt B 2) om ramar förexportkreditgarantier och om rörlig kredit för och anslag tillexportkreditnämnden. Åtgärder för att stödja svensk kapitalvaruexport Statligt exportkreditstöd lämnassedan den 1 juli 1978 inom ramen för två olika system, vilka tillämpas under entreårig försöksperiod. Enligt det s. k. SEK-systemet kan exportföretag ochbanker få lån till subventionerad ränta från AB () förrefinansiering av exportkrediter. Enligt avdrags/bidragssystemet - som är enutbyggnad av ett tidigare avdragssystem - har exportföretag möjlighet att isamband med inkomsttaxering få extra ränteavdrag eller, om sådant bidrag intekan utnyttjas, räntebidrag. I proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktningm. (kapitel 9) föreslås dels att SEK-systemet med vissa förändraderiktlinjer skall förlängas för av , dels attavdrags/bidragssystemet skall upphöra . Regeringens förslagbygger på en utvärdering av det nuvarande systemet som 1980 årsexportkreditutredning har gjort i betänkandet (Ds I 1980:24) Subventioneradeexportkrediter - en utvärdering av nuvarande system. Utskottet har inga erinringar mot regeringens förslagsåvitt gäller åtgärder för att stödja svensk kapitalvaruexport. Propositionentillstyrks sålunda i denna del. Statsstödd kreditgivning vid försäljning inom landet I samband med beslut(prop. 1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379) om statsstöddexportkreditfinansiering fattades även beslut om ett system för statsstöddkreditgivning vid försäljning inom landet, s. k. hemmamatching. Systemetinnebär att regeringen efter beslut i varje enskilt fall kan lämna stöd tillsvenska tillverkare av kapitalvaror vid försäljning på hemmamarknaden.Statsstödd kredit lämnas då det klart kan påvisas att konkurrerande offertföreligger med särskilt förmånliga villkor. Systemet syftar bl. a. fill attmotverka effekten av att utländska företag vid offerter till svenska köpare medhjälp av subventionerade exportkrediter får en utslagsgivande konkurrensfördel.Beredande organ är , som också lämnar krediten. NU1980/81:58 15 Systemet med hemmamatching harliksom det tidigare behandlade statliga exportkreditstödet utvärderats av 1980års exportkreditutredning. På grundval av utredningens förslag ochremissinstansernas synpunkter föreslår regeringen i proposition 1980/81:130(kapitel 10) att systemet med hemmamatching skall fortsätta, dock med vissaändrade riktlinjer jämfört med det nu gällande systemet. a. föreslås somkrav för att stöd skall utgå att ifrågavarande offert avser ett belopp somförutom att uppgå till . utgör av det sökandebolagets årsomsättning. Detta gäller dock inte för offerter över 50 milj. kr.Ett annat förslag är att en fastlagd subventionsnivå skall införas. Stödetskall således uppgå fill högst av räntan. Räntenivån bördock vara lägst över den internafionellt överenskomna s. k.consensusnivån. Vissa av dessa förändringar i riktlinjerna kritiseras imofionerna 1980/81:2069 och 1980/81:2073. I mofion 1980/81:2069 anförs att regeringens förslag pånågra punkter innebär direkta försämringar av systemet. Det gäller bl. a.kravet på att offertens belopp skall uppgå till av omsättningen.Motionärerna uttalar att ett sådant krav allvarligt skulle försvåramöjligheterna för större svenska företag att konkurrera med utländska bolag somsäljer på den svenska marknaden. Ifrågavarande krav bör dessutom - somInvesteringsbanken anför i sitt remissvar - inte uppställas med hänsyn tilltillämpningssvårigheter som uppkommer i företagsgrupper och divisionaliseradeföretag, säger de. En annan ändring som enligt motionärerna i vissa fall kan geförsämringar är införande - enligt regeringens förslag - av en fastlagdsubventionsnivå på högst av räntan. De anför att stödet vidhemmamatching har varit olika stort beroende på affärens betydelse ochränteläget. Den av regeringen föreslagna ändringen skulle ge en onödig stelhetåt systemet och i flera fall kunna leda till att svenska företag tappar viktigadelar av hemmamarknaden. Motionärerna erinrar vidare om att betydande investeringarnu planeras i inom energisektorn. De anför att en orimligt stor del avprojekten riskerar att gå till utländska leverantörer om finansieringen avinvesteringar inte i . Motionärernas förslag i övrigt går ut påatt regeringen aktivare än borde arbeta för internationellaöverenskommelser - i första hand inom - i syfte att höja den räntaovanpå vilken subventionerna läggs (den s. k. consensusnivån). Också i motion 1980/81:2073 föreslås att kravet på attoffertbeloppet skall uppgå fill av företagets årsomsättning skall utgå. Istället borde en gräns, i kronor kunna fastställas utan relafion fillföretagets storlek. Motionärerna anför att regeringen med hänsyn fill bl. a.arbetsmarknadsläget borde kunna avgöra ärenden i varje särskilt fall medbeaktande av bl. a. affärens betydelse för det enskilda företaget. 1 motionenlämnas vidare exempel på den belastning i form av sämre räntevillkor som svenskaleverantörer kan ha i leveranser där utiändsk kreditkonkurrens förekommer.Motionärerna anför NU1980/81:58 16 att svenska företag har en nästan omöjlig uppgift i attmöta denna kreditkonkurrens och uppnå en acceptabel prisnivå. Derasförslag i denna del innebär att hos regeringen skall begära utredningav möjhgheten att räntan vid hemmamatching skall vara en procentenhet överconsensusräntan i stället för såsom föreslås i propositionen lägst tvåprocentenheter över consensusnivån. Arbetet med att uppnå internationellaöverenskommelser inom detta område bör fortgå, anför motionärerna. Utskottet delar regeringens uppfattning att statsstöddkreditgivning vid leveranser inom landet i vissa fall även fortsättningsvisskall finnas tillgänglig. Det bästa sättet att förhindra en besvärandesubventionskonkurrens på den svenska marknaden för kapitalvaruproducerandeföretag är dock enligt utskottets mening såsom också anförs i propositionen attsöka åstadkomma internationella överenskommelser. Denna uppfattning synesöverensstämma även med de tankegångar som kommer till uttryck i de häraktuella motionerna. Av propositionen framgår att kommer attfortsätta tidigare påbörjade diskussioner med andra länder i dessa frågor.Enligt vad utskottet har inhämtat är diskussioner med nära förestående. Vad gäller de riktlinjer som fortsättningsvis skall gällaför hemmamatching kritiseras i båda motionerna kravet på att offertbeloppetskall utgöra av det sökande företagets årsomsättning för att stödskall beviljas. Detta krav har kritiserats även vid remissbehandlingen av 1980års exportkreditutrednings betänkande hksom i de skrivelser från och m. fl. som har inkommit i ärendet tillnäringsutskottet. Enligt utskottets mening är det här närmast fråga om attfinna en lösning som på bästa sätt tar hänsyn fill de delvis motstridiga kravenpå dels rimliga villkor för de svenska företagen, dels en acceptabelkostnadsnivå för samhället. Utskottet har noterat att regeringen avser attvarje år ompröva systemet med hemmamatching. Detta tillstyrker utskottet, somutgår ifrån att regeringen vid denna prövning bl. a. överväger de krav som haruppställts för att ett företag skall kunna få detta stöd. Om det exempelvisvisar sig att kravet på ett offertbelopp om av årsomsättningeninnebär väsentliga problem vid prövningen av olika stödärenden utgår utskottetifrån att regeringen återkommer till med förslag till förändringar.Även andra av de krav och villkor som skall gälla fortsättningsvis tordelöpande kunna omprövas om så anses erforderligt. Det gäller t. ex. de krav ochvillkor som tas upp i de nu aktuella motionerna. Utskottet anser det intemofiverat för att göra något uttalande till regeringen mot bakgrundav vad som här har anförts. Regeringens förslag tillstyrks sålunda vad gällerstatsstödd kreditgivning vid leveranser inom landet i vissa fall. Härav följeratt motionerna 1980/81:2069 och 1980/81:2073 avstyrks. NU1980/81:58 17 I den socialdemokratiskaparfimofionen 1980/81:2020 erinras om att socialdemokraterna i enpartimotion tog upp frågan om inrättande av statliga handelshus. Handelshusenskulle självständigt marknadsföra produkter och sluta avtal med köpare. Deskulle ta ansvar för att avtalsvillkoren beträffande produktens utformning,leveranstider etc. uppfylls. skulle handelshusen också kunna utnyttjassom ett instrument för att samordna olika producenters bidrag vid en export avstora anläggningsprojekt. De skulle likaså kunna utgöra samhällets instrumentmed uppgift att samordna den kommersiella sidan av samarbetsavtal med u-länderoch statshandelsländer. I de sammanhangen skulle ett samarbete kunna utvecklasmed andra inblandade samhällsorgan som ansvarar för olika delar av svenskasamarbetsavtal. Det konkreta resultatet av förslaget om samhällsinsatser iform av statliga handelshus blev sedermera den försöksverksamhet medexportsäljbolag som bedrivs vid några regionala utvecklingsfonder, anförmotionärerna. De föreslår att tanken på inrättande av statliga handelshus sominte är bundna till en regional avgränsning skall prövas. En särskilddelegation bör, menar motionärerna, tillsättas med uppgift att organisera enförsöksverksamhet med export genom ett statligt handelshus. Verksamheten börvara koncentrerad till några produktområden och avgränsad på sådant sätt atten effektiv marknadsföring kan bedrivas. Delegationen föreslås få ett anslagför /82 på 10 milj. kr. och bedriva en försöksverksamhet . När det gäller den försöksverksamhet med regionalaexportsäljbolag som f. n. pågår vid de regionala utvecklingsfonderna iStockholms, och säger motionärerna att det enligtsocialdemokratisk uppfattning är utomordentligt angeläget att denna ävenfortsättningsvis tillförs resurser så att den kan föras vidare. Motionärernatar i ett annat avsnitt av motionen upp frågan om anslag till de regionalautvecklingsfonderna för bl. a. detta ändamål. Därutöver pekar de på en radområden där de regionala utvecklingsfondernas insatser i form av service tillde mindre och medelstora företagen borde förstärkas. De anför att det inte ärmeningsfullt att på det sätt som regeringen gör ställa anspråk på verksamhetenvid ,de regionala utvecklingsfonderna utan att anvisa i motsvarande mån ökadeekonomiska resurser för verksamheten. Motionärernas förslag mynnar ut i att deregionala utvecklingsfonderna för /82 skall få ettreservationsanslag på 20 milj. kr. utöver vad som har föreslagits i budgetpropositionen. Även i motion 1980/81:1783 framförs önskemål beträffandeförsöksverksamheten med regionala exportsäljbolag. Motionärerna menar att detär oklart i vilken utsträckning exportbolagen kommer att ges fortsatta resurserför att fortsätta försöksverksamheten fram till utgången av på det sätt NU1980/81:58 18 som ursprungligen avsågs. I budgetpropositionen utvecklasinte närmare hur anslaget Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. skallfördelas på olika ändamål. Motionärerna betonar vikten av attförsöksverksamheten kan fortsätta. De vill att skall uttala sig föratt erforderliga resurser avsätts inom ramen för anslaget till de regionalautvecklingsfonderna så att projektet med regionala exportsäljbolag i de treberörda länen skall kunna genomföras under den återstående försöksperioden ienlighet med de ursprungliga planerna. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Såväl socialdemokraterna som lade våren 1979i partimotioner fram förslag om inrättande av handelshus. Utskottet fann attinitiativ i denna riktning, som då redan tagits av tre utvecklingsfonder, bordestödjas. Frågan var dock komplicerad, anförde utskottet vidare, varför fråganom handelshus borde utredas inom (NU 1978/79:59 s. 66). Påförslag av utskottet gjorde ett uttalande av denna innebörd. Regeringen har lämnat utvecklingsfonderna iStockholms, och medgivande att startaförsöksverksamhet med handelshus. Medel har anvisats för denna försöksverksamhettill slutet av . Inom ramen för försöksverksamheten bildades i början av år1980 regionexport - . Bolagets uppgift är att främjaexporten till . Ett dotterbolag har också bildats i ,nämligen Stockex sarl. I finns ett motsvarande bolag, . Bolagets verksamhet är dock inte begränsad till viss marknad. Vidutvecklingsfonden i bedrivs försöksverksamheten i projektform.Ett särskilt exportbolag är under bildande. och har i september 1980redovisat de hittillsvarande erfarenheterna av försöksverksamheten. Enligtutvärderingen hade försöksverksamheten pågått så att en kommersiellutvärdering grundad på faktiska resultat ännu inte var möjlig. En sådanutvärdering, sägs det, torde kräva att verksamheten får fortgå . Vidare pekades på att verksamheten i ochVärmland företer så stora likheter att det från försökssynpunkt kan getillräckliga erfarenheter att fullfölja endast ett av dessa försök. Slutligenrekommenderades att parallellt med pågående försöksverksamhet också alternativavägar skulle studeras, så att de regionala exportsäljbolagen vid den slutligautvärderingen kan sättas in i sitt sammanhang. Regeringen medgav att den inleddaförsöksverksamheten med att främja export från mindre företag skall fortsättatill utgången av . För ändamålet får disponeras medel frånreservationsanslaget Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. inom ramenför de bidrag som lämnas av industriverket till de regionalautvecklingsfonderna. Regeringen uppdrog åt statens industriverk att isamråd med exportråd följa NU1980/81:58 19 försöksverksamheten och senast den 1 september 1982redovisa erfarenheterna av denna. avslog på förslag av näringsutskottetett socialdemokratiskt motionsyrkande om samhällsägda handelshus på nationellnivå. Utskottet pekade i sitt betänkande (NU 1979/80:43 s. 41) på den pågåendeförsöksverksamheten med regionala exportsäljbolag och den till hösten 1980aviserade utvärderingen av denna. Utskottet förutsatte att utandröjsmål skulle få en redovisning av utvärderingens resultat. När det gäller den fortsatta försöksverksamheten medregionala exportsäljbolag är enligt utskottets mening genom regeringens besluti önskemålen i motion 1980/81:1783 i allt väsentligttillgodosedda. Utskottet utgår ifrån att industriverket vid sina prioriteringarav hur förevarande anslag skall disponeras, i enlighet med regeringensmedgivande, möjliggör en fortsatt försöksverksamhet. Något uttalande frånriksdagen fill regeringen med anledning av motionen erfordras enligt utskottetsmening inte. Motion 1980/81:1783 avstyrks sålunda. Förslaget i den socialdemokratiska partimotionen om ökadeanslag för de regionala utvecklingsfonderna behandlar utskottet i sittbetänkande NU 1980/81:64. Utskottet anser inte att det under den pågåendeförsöksverksamheten med regionala exportsäljbolag bör påbörjasförsöksverksamhet också med ett nationellt handelshus, vilket förordas i densocialdemokratiska partimotionen. Den utvärdering av den pågåendeförsöksverksamheten som skall göras av industriverket och börinväntas innan tar ställning till en eventuell försöksverksamhet mednationella handelshus. Utskottet förutsätter att , sedan utvärderingenhar färdigställts, utan dröjsmål får en redovisning av dess resultat. Medhänvisning till vad utskottet nu har anfört avstyrker utskottet motion1980/81:2020 i ifrågavarande del. Export av tjänster från statliga myndigheter och bolag Statliga myndigheter och bolag harpå senare år i många fall engagerats i export av konsulttjänster, bl. a. somkomplement till leverans av varor. En fortsatt utveckling av sådan verksamhethar intresse inom ramen för strävandena att öka den svenska exporten. Pågrundval av konsultexportut-redningens betänkande (SOU 1980:23) Statligtkunnande till salu föreslås i proposition 1980/81:171 en rad åtgärder för attfrämja export av tjänster från statliga myndigheter och bolag. I fråga om inriktningen av den statliga tjänsteexportenanförs i propositionen bl. a. följande. De tjänster som bedöms bli aktuellaligger i första hand inom de tekniska områdena, men även vissa administrativatjänster kan komma i fråga. En grundläggande princip skall vara attverksamheten är NU1980/81:58 20 Den statliga tjänsteexporten skallbedrivas med nära anknytning fill resursbasen, dvs. inom myndigheten eller iett bolag i nära anslutning till myndigheten. En förutsättning för att enmyndighet skall kunna bedriva tjänsteexport är att uppdragsverksamhetförekommer vid myndigheten. Fler myndigheter avses få möjlighet att bedrivasådan verksamhet. Krav på lönsamhet i verksamheten skall gälla. I dettasammanhang betonas särskilt att prissättningen på de statliga tjänsterna måstevara sådan att konkurrens med privata företag kan ske på så lika villkor sommöjligt. Det framhålls också som viktigt att de statliga tjänsteexportörernasamverkar med andra exportörer där så är lämpligt för svensk export. När det gäller åtgärder för att underlätta tjänsteexport imyndighetsform diskuteras till en början förutsättningarna för avtal mellanmyndigheter och enskilda bolag om gemensamma projekt. En slutsats blir atthinder för sådana avtal inte föreligger när myndighetens ansvar är klartavgränsat till de tjänster som myndigheten själv svarar för. Det är meningenatt regeringen skall utfärda en förordning med vissa bestämmelser för statligamyndigheters affärsdrivande verksamhet i utlandet. Regeringen förutsätts kommaatt besluta om borttagande av vissa begränsningar i fråga om utrikes förrättningar,förutsatt att kostnaderna finansieras av utlandsverksamheten. Grundregeln ifråga om statstjänstemäns tjänstledighet för verksamhet i samband medtjänsteexport skall alltjämt vara att sådan ledighet bör beviljas restriktivt.En mindre sträng tillämpning av grundprincipen i vissa fall skall dockövervägas. De frågor som behandlas i propositionen kräver inte varför sig godkännande, framhålls det i propositionen. Tillsammans gerde emellertid uttryck för en mera aktiv inställning i fråga om export avstatligt kunnande, säger föredragande statsrådet.