bet · G401SkU10 · 1980-12-31 00:00:00 — I dessa fallföreslås ägaren under vissa förutsättningar få tillgodoräkna sig den lid haninnehade den ursprungliga fastigheten. Därvid skapar del initiala bortfalletsärskilda problem i fråga om förbättringskostnader som lagts ner under deninitialperiod som enligt huvudregeln skall räknas bort från den tid maninnehaft den ursprungliga fastigheten. För dessa fall föreslås särbestämmelserav förhållandevis komplicerad natur. Utöver de ändringar av realisationsvinstbeskattningen somföranleds av det initiala bortfallet föreslår budgetministern också att dets.k. 3 000-kronorslillägget slopas. Tillägget innebär att det vid beskattningenavdragsgilla omkostnadsbeloppet får ökas med . för varje är som detfunnits en byggnad med ett laxerat byggnadsvärde av . Tillägget skall dock få behållas för innehavsår . I fråga om de nya reglernas ikraftträdande förordas en mjukövergång som fått den formen att den som säljer en fastighet något av åren1981, 1982 eller 1983 skall få börja indexuppräkningen efter en inilialperiodpå endast ett, två respektive . Full effekt på äldre innehav uppnåsdärför först när försäljningen sker 1984 eller . Övergångsbestämmelsernainnehåller i övrigt relativt svårtolkade regler i fråga omersättningsfastigheterna. Med hänsyn lill alt de föreslagna skärpningarna avrealisationsvinstbeskattningen kan väntas leda lill atl realisationsvinster ilångt högre grad än blir beskattade - och till atl vinsterna oftaackumuleras - föreslär budgetministern atl möjligheter tillprogressionsuljäm-ning införs. Utjämningen skall ske genom atl lagen omackumulerad inkomst ges utvidgat tillämpningsområde. Faslighelsvinslerna skallkunna fördelas , men fördelningsperioden får inte överstiga det antalår som fastigheten innehafts. Reglerna blir i princip tillämpliga fr. o. m.1982 års taxering. De i propositionen framlagda förslagen godtas inle avoppositionen som i stället lägger fram egna sinsemellan skiljaktiga förslagtill lösningar. I s-molionen 1980/81: 130 yrkas dels avslag påpropositionen, dels atl skall fastställa de beskattningsregler somförordas i s-motionen 1980/81: 131. I den senare motionen framförs kritik motregeringens förslag för all det är utomordentligt komplicerat. Motionärernavänder sig även mot atl förslaget vid korttidsinnehav inte kompenserarfastighetsägaren ens för inflationsförluslen på det egna kapitalet men geröverkompensation vid långa innehav. Vidare påtalas de olikheter i beskattningensom förslaget medför i de fall inflationen är hög respektive låg under de fyraförsta innehavsåren. Motionärerna vill i stället införa halveradindexuppräkning fr. o. m. De ansluter sig lill regeringens förslag endasti fråga om SkU1980/81:10 24 slopandet av 3 000-kronorstilläggel. Med undanlag försistnämnda åtgärd överensstämmer dessa yrkanden med yrkandet 4 i s-mofionen1979/80: 1104, som därmed får anses ha förfallit. Motionärerna i vpk-motionen 1980/81: 121 begär i syfte atteliminera mark- och fastighetsspekulationer en parlamentarisk utredning omförsamhälleligande av markinnehavet. De yrkar avslag på propositionen ochföreslår att fastighetsägaren skall få indexuppräkna endast egenkapitalet ochatt uppräkningen skall ske med ledning av en indexserie grundad pånettoprisindex. Vidare begär motionärerna en riksdagsskrivelse om slopande avuppskovsreglerna vid frivillig avyttring. Genom dessa yrkanden får yrkandena 6och 7 i den tidigare väckta vpk-motionen 1979/80: 1109 anses ha förfallit. Som framgår av redovisningen av propositionen harbudgetministern redan prövat de alternativa förslag som förs fram imotionerna och därvid avvisat såväl s-förslaget med hänsyn lill alt det inlemotverkar korttidsspekulationer i fastigheter som vpk-förslaget att begränsaindexuppräkningen till egenkapitalet med hänvisning lill de kontrollsvårighetersom är förenade med ett sådant system. Utskottet finner atl man vid bedömningen av de olikametoderna för att skärpa realisationsvinstbeskattningen vidfaslighetsavyttringar kan anlägga vilt skilda synpunkter beroende på vilkautgångspunkter man har. Gemensamt för alla förslagen är emellertid att enschablonmetod anses nödvändig om man skall kunna undvika alltför kompliceradeåtgärder. Alla förslagen är behäftade med svagheter och en väsentlig del av dekomplikationer som uppkommer beror på det nuvarande uppskovssystemet, vilketframgår av propositionens bestämmelser beträffande ersättningsfastigheterna.Enligt utskottets mening är det därför synnerligen angeläget att den avriksdagen begärda översynen av uppskovsreglerna kommer till stånd snarastmöjligt och att den kan verkställa sitt uppdrag skyndsamt. 1 avvaktan på resultatet av detta utredningsarbete, somenligt utskottets bedömning även bör kunna leda till en omprövning avrealisationsvinstbeskattningen, skall ta ställning till vilkaskärpningsåtgärder som lämpligen bör genomföras. Del kan därvid konstaterasatl vpk-förslaget är förenat med påtagliga svagheter genom att del erbjuder destörsta möjligheterna alt kringgå beskattningen lill följd av svårigheterna attkontrollera vad som är egenkapital i en fastighet. Den föreslagna övergångentill netloprisindex synes inte heller kunna försvaras när det gäller fastighetsvärdena.Syftet med nettoprisindex är att mäta utvecklingen av intäkterna som denkonsumlionsvaruproducerande sektorn - efter avdrag av indirekta skatter och medtillägg av subventioner- skulle fä vid en i huvudsak oförändrad produktion. Attnettoprisindex vissa lider stigit snabbare än KPI kan sammanhänga med attproduktionskostnaderna påverkats av de sociala avgifterna, som inte räknasbort. Något bärande skäl atl frångå KPI som mätare på inflationsutvecklingenkan utskottet inle finna. SkU1980/81:10 25 beträffande frågan om marksocialisering hänvisar till atlriksdagen tidigare på civilutskottets hemställan upprepade gånger avvisatmotsvarande krav, avstyrker följaktligen bifall till vpk-motionen. Till förmån för den av socialdemokraterna föreslagnahalverade indexuppräkningen talar den omständigheten att den kan väntas blirelativt enkel i den praktiska tillämpningen, medan förslageti'propositionen'kan väntas effekfivare motverka fastighetsspekulationer.Utskottet, som förutsatt att de nu aktuella reglerna kan förväntas bli av kortvaraktighet, anser det angeläget att nu snabbt komma till rätta medspekulationer och oskäliga övervinster. Med hänsyn härtill fillstyrkerutskottet förslagen i propositionen och avstyrker motion 1980/81: 130. Förslagen berör bl. a. punkt 2 a avanvisningarna till 36 § kommunalskattelagen. I detta sammanhang behandlarutskottet även proposition 1980/81: 61 med förslag till ändrade regler förinkomstbeskattningen av ägare till s. k. specialbyggnader, m. m., såvitt avseren redaktionell ändring i samma lagrum. Utskottet tillstyrker denna ändring. Övriga frågor rörande realisationsvinstbeskattningen vidfastighetsavyttring I tre väckta motioner tas upp frågor om vissa ändringar avbeskattningsreglerna vid fastighetsavyttring som inle har något direkt sambandmed förslagen i propositionen men som utskottet behandlar i detta sammanhang. och (båda s) begär i motion1979/80: 467 att de som byter en mindre insatslägenhet mot en större skall fåsamma möjligheter till uppskov med realisationsvinstbeskattningen som bl. a.villaägarna åtnjuter i samband med köp av ersättningsfastighet. Som motionärernaframhåller beskattas vinsten vid försäljning av insatslägenheter f. n. enligtde allmänna reglerna för vinst på lös egendom, d. v. s. beskattningen avtrappasefter innehavstidens längd och upphör när är eller mera.Yrkandet i motionen utgår från de nuvarande reglerna. Till bilden höremellertid att kapitalvinstkommittén fått i uppdrag att utforma regler för en ifiden obegränsad realisationsvinstbeskattning av bostadsrätterna. Kommitténskall enligt sina ursprungliga direktiv också överväga möjligheterna att idetta sammanhang införa uppskovsregler för bostadsrätterna, motsvarande de somnu gäller vid fasfighetsförsäljning. Enligt vad utskottet erfarit koinmeremellerfid regeringen att genom tilläggsdirektiv föra över frågan omuppskovsregler för bostadsrätter från kapitalvinstkommiitén till den utredningom en översyn av uppskovsreglerna som utskottet berörde i anslutning tillpropositionen. Syftet med motionen är alltså redan tillgodosett genom denämnda utredningarna, varför utskottet inte finner anledning tillstyrka bifalllill mofion 1979/80: 467. Vidgadeuppskovsmöjligheler begär också andre vice talmannen SkU1980/81:10 26 () i motion 1979/80: 1093, men hans yrkande avsernärmast lättnader i kravet på mantalsskrivning på den försålda fastigheten somförutsättning för uppskov. Motionären hänvisar till de olikheter i skattehänseendesom kan uppkomma mellan två syskon som ärver en gård om den ena bor kvar menden andra arrenderar en ny gård. Enligt utskottets mening bör denna fråga också kunnaprövas vid den kommande översynen av uppskovsreglerna. Det får dock förutsättasatt de eventuellt vidgade möjligheterna till uppskov bara kan komma i fråga isamband med köp av ersättningsfastighet. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till mofion 1979/80: 1093. I den tredje av de här behandlade motionerna - 1979/80:1578 av och (båda c) - begärs särskildadispensmöjligheter för jordbrukare som får sina fastigheter exproprierade meninte kan skaffa ersättningsmark. Motionärerna hänvisar bl. a till att dettidigare var lägre skatt vid expropriation och att beskattningen i dessa fallkan framstå som oskälig. Det är riktigt att vinsten vid expropriation endast varskattepliktig till vid avyttring men attdenna förmån slopades bl. a. av det skälet att den bidrog till att motverkafrivilliga försäljningar. I fråga om beskattningens effekter för den enskildekan givetvis delade meningar råda. Syftet med realisationsvinstbeskattningen ärinte att konfiskera den enskildes egendom utan endast att beskatta deövervinster som av olika skäl uppkommer. Det finns enligt utskottets meninginte skäl att beskatta sådana övervinster annorlunda då de uppkommer videxpropriation än då de tas ut vid en frivillig försäljning. För övrigt kantilläggas att de möjligheter till progressionsutjämning vidfastighetsförsäljning som införs genom förslaget i den här behandladepropositionen redan är för handen vid expropriafion. I enlighet med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion 1979/80: 1578. Krav på skärpning av realisationsvinstbeskattningen iövrigt Frågan om att skärparealisationsvinstbeskattningen på personlig lös egendom har tidigare tagits uppi flera olika sammanhang och den återkommer också i två av de här behandlademotionerna. m. fl. (s) begär i motion 1979/80: 599 en översyn avskattereglerna för sådana tillgångar som äldelstenar, guld- och silversaker,konst, antikviteter o.dyl. I motionen lämnas en utföriig redogörelse förfrågans tidigare behandling och motionärerna konstaterar bl. a. att regeringeninte tillsalt någon utredning i frågan trots att skatteutskottet 1978förutsatte att en sådan skulle komma till stånd i enlighet med vissa uttalandenav skatteutredning. De anser att regeringen saboterar riksdagensställningstagande. Utskottet vill med anledning härav göra det förtydligandetatt de motioner med yrkanden om skärpt skatt på personlig lösegendom sombehandlades avslogs av SkU 1980/81:10 27 riksdagenpå hemställan av ett enhälligt skatteutskott och alltså inte föranledde någonriksdagsskrivelse i frågan. Regeringen kan inte anses vara bunden av vadutskottet anförde som motiv för sitt avstyrkande. På samma grund förutsatteutskottet f. ö. att en särskild utredning skulle pröva utformningen avrealisationsvinstbeskattningen vid fastighetsavyttring, alltså den fråga somregeringen utan särskild utredning tar upp i den tidigare i detta betänkandebehandlade propositionen, där den i motionen aktuaKse-rade frågan delvisberörs. Det kan här tilläggas att budgetministern i proposition 1980/81: 20 ombesparingar i statsverksamheten uttalar att det finns skäl att åter prövamöjligheterna att skärpa beskattningen av s. k. alternativa placeringar, d. v.s. diamanter och guldjetonger. Utskottetdelar budgetministerns uppfattning att ansträngningarna nu först bör inriktaspå att söka stävja de former för kringgående av beskattningen som dealternativa placeringarna innebär. Motionärerna redovisar en del kontroll- ochvärderingsproblem men synes bortse från åtskilliga av de svårigheter som måsteuppstå vid en sådan beskattning. Frågan gäller ju inte enbart de föremål somsäljs på s. k. kvalitetsauktioner utan alla genom generationer ärvda saker somfinns i åtskilliga svenska hem och som aldrig utbjudits fill försäljning. Dessaföremål måste ju i så fall värderas, deklareras och beskattas utan att ägarnasskatteförmåga kan antas ha ökat. Utskottet avser emellertid inte att i dettasammanhang göra någon fullständig genomgång av alla invändningar som kan riktasmot en skärpt lösöresbeskattning. Med hänsyn till de svårigheter som redovisasi motionen och till att åtskilliga utredningar inte kunnat finna någon allmäntaccepterad lösning av frågan samt till att regeringen väntas pröva en skärptbeskattning av de alternativa placeringarna avstyrker utskottet bifall tillmotion 1979/80: 599. Skärptrealisationsvinstbeskattning av lös egendom ingår också i det program förallmän skärpning av denna beskattning som läggs fram i vpk-motionen 1109. Dennahar utskottet redan behandlat i vad den avser fas-tighetsavyttringarna. Utöverkravet i fråga om lösegendom anser motionärerna att realisationsvinstskattenbör bygga på principen att hela vinsten bör vara skattepliktig och att den börvara av minst samma skärpa som beskattningen av arbetsinkomster. Ifråga om det sistnämnda kravet kan motionärerna anses i huvudsak tillgodosedda,eftersom realisationsvinster läggs på toppen av arbetsinkomster ochföljaktligen i flertalet fall genom progressionen beskattas hårdare än sådanainkomster. Undantag från regeln om att hela vinsten skall beskattas föreliggeri fråga om personlig lösegendom och värdepapper och skall delvis ses motbakgrunden av att någon avräkning av inflationseffekterna inte sker i dessafall. Medhänsyn härfill och med hänvisning fill vad utskottet tidigare anförtbeträffande beskattningen av personlig lösegendom är utskottet inte berett attbiträda motionärernas krav på ett riksdagsuttalande om en allmän SkU 1980/81:10 28 skärpningav realisationsvinstbeskattningen eller deras begäran om förslag av sådaninnebörd i motion 1979/80: 1854. Utskottet avstyrker således såväl denna motionsom motion 1109 yrkandena 4 och 5. 1. beträffande skärpning av realisationsvinstbeskattningen vid fastighetsavyttring att med avslagpå motionerna 1979/80: 1104 yrkande 4, 1979/80: 1109 yrkandena 5-7, 1979/80:1554 yrkande 1, 1980/81: 121 och 1980/81: 130 bifaller proposition 1980/ 81:32, 2. beträffande övriga frågor röranderealisationsvinstbeskattningen vid fastighetsavyttring a) motion 1979/80: 467, b) motion 1979/80: 1093, c) mofion 1979/80: 1578, 3. beträffande skärpning av realisationsvinstbeskattningen i övrigt a) motion 1979/80: 599, b) motion 1979/80: 1109 yrkandena 4 och 5, c) motion 1979/80: 1854 yrkande 2, att antar vidpropositionerna 1980/81: 32 och 1980/ 81: 61 fogade här ovan på s. 1) lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370), 2) lag om ändring i lagen (1951: 763) om beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 3) lag om ändring i lagen (1978: 970) om uppskov medbeskattningen av realisationsvinst. SkU1980/81:10 29 Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), förste vice talmannenIngegerd (), (), (), ()*,(), ()*, (), (), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av , , , , , och (alla s) som dels anför följande: Skatten på realisationsvinster vid avyttring avfastigheter är f. n. mycket låg. De regler som gäller på detta områdeutformades under en lid då inflationen var mycket lägre än vad den numera är.F. n. har man rätt att från den beskattningsbara inkomsten dra bort hela denvärdestegring som inträffar på fastigheten till följd av konsumentprisindexelsstegring. Detta innebär bl. a. att man kan tillgodoräkna sig delta avdrag såvälpå det kapital man själv satsat i fastigheten som på det lånade kapitalet. Det är möjligt alt överföra inkomster från en högtbeskattad förvärvskälla (t. ex. under inkomst av tjänst) till en lågt beskattadförvärvskälla (främst under inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet, dvs.realisationsvinster) och härigenom kraftigt reducera eller helt undgåbeskattning. En metod som härvid används, främst av en del höginkomsttagare, äratt - till stor del med lånade pengar - köpa fast egendom (t. ex.jordbruksfastighet eller annan fastighet). Lånefinansieringen medger storaunderskottsavdrag och därmed minskad skatt. Om egendomen sedermera säljs, vanligen stigit kraftigt i värde, men denna värdestegring beskattas mycketlindrigt och ofta inle alls. Skallen på realisationsvinster vid avyttring av fastegendom bör därför skärpas. Det förslag som regeringen nu har lagt fram lideremellertid av en rad allvarliga brister. Utskottet vill särskilt framföraföljande invändningar. a. lagrådet har påpekat i sitt remissyttrande ärregeringens förslag utomordentligt komplicerat. Detta gäller främst de nyaregler som avser beskattning vid avyttring av en fastighet som har förvärvatssom ersättning för en annan fastighet. Även övergångsbestämmelserna är mycketinvecklade. Detta är i hög grad en följd av den egendomliga konstruktionen atlnågon indexuppräkning inte skall ske men attdäremot full indexuppräkning skall ske för de därefter följande innehavsåren.Det är enligt vår mening angeläget att nya skatteregler inte i onödan görs såkomplicerade atl det blir för svårt för vanliga människor atl förstå den fullainnbörden av dessa. Det är också uppenbart att möjligheterna till olikaskatteundandragande manövrer ökar när skattereglerna är SkU1980/81:10 30 komplicerade och att därmed kontrollproblemen förskattemyndigheterna blir större. Regeringen ger ingen tillfredsställande motivering tillvarför den uteblivna indexuppräkningen skall gälla under just . Medregeringsförslaget uppkommer den effekten att fastighetsägaren vid ettkortvarigt innehav inte får kompensafion för inflationsförlusten påegenkapitalet. Vid långvariga fastighetsinnehav blir effekten i många fall denmotsatta, dvs. fastighetsägaren får till en del kompensation även förinflationsförluslen på lånekapitalet. Helt kan sådana effekter inte undvikas omman tillämpar en schablonmetod för hur indexuppräkningen skall göras, men detgår att finna en utformning som i betydligt högre grad än regeringsförslagetminskar dessa effekter. En annan nackdel med regeringsförslaget är att reglernakan medföra väsentligt olika beskattning i skilda fall beroende på variationeri inflationstakten. En fastighetsägare som har sina fyra första innehavsårunder en period med särskilt snabba prisstegringar drabbas sålunda hårdare änen fastighetsägare vars fyra första innehavsår inträffar i ett skede medrelativt måttliga prisstegringar. Beskattningen leder då till väsentligt olikaresultat även om den totala innehavstiden och den sammanlagda prisökningen ibåda fallen varit likartad. Skatteregler som leder till sådana resultat kanknappast anses motsvara rimliga krav på rättvisa. Konstruktionen av regeringsförslaget leder dessutom tillonödiga inlås-ningseffekler på bostadsmarknaden. Även i detta hänseende går detatl undvika dessa negativa verkningar med en annan utformning av realisationsvinstbeskattningen. Det måste vidare anses sorn anmärkningsvärt att det mycketkomplicerade förslag som regeringen lägger fram inte är underbyggt genom någonform av remissbehandling. Företrädare för skatteadministrationen har under handoch i skrivelse till utskottet uttalat allvarliga betänkligheter i fråga ommöjligheterna att i praktiken tillämpa den föreslagna lagstiftningen, somuppenbarligen kommer att leda lill ett så betydande merarbete inomtaxeringsnämnder och på länsstyrelsernas skatteavdelningar att den kan äventyragenomförandel och fullföljandet av RS-reformen. Särskild oro har uttalats överförslaget atl göra lagen om ackumulerad inkomst tillämplig på allafastighetsvinsler med hänsyn till det omfattande arbete som denna lagpåkallar. Del framstår under sådana förutsättningar som mycket svårförståeligtatt regeringen valt en lösning som framstår som lika oacceptabel för deskattskyldiga som för skattemyndigheterna. Vi ansluter oss därför till det i s-motionen 1980/81: 130framförda förslaget, som innebär att endast hälften av inflationsskyddel skallbeaktas vid indexuppräkningen. Med denna metod undgår man komplicerade bestämmelserom beskattning vid avyttring av s. k. ersättningsfastigheter. Några särskildaövergångsbestämmelser blir inte heller erforderliga. På en punkt kan vi ansluta oss till regeringens förslag,nämligen all det s. k. 3 000-kronorstillägget slopas. SkU 1980/81:10 31 De nya reglerna bör endast gälla framtidavärdestegringar. De bör tillämpas på försäljningar som sker efter utgången avår 1980. Halveringen av indexuppräkningen bör gälla för värdestegringar somäger rum efter utgången av . Slopandet av 3 000-kronorsfillägget bör iöverensstämmelse med förslaget i propositionen endast gälla 1980. Beträffandeövriga av utskottet i detta sammanhang behandlade motioner kan vi ansluta osstill utskottets ställningstagande utom när det gäller motion 1979/80: 599 avJan m.fl. (s). Mofionärerna begär en översyn av skattereglerna forsådana tillgångar som ädelstenar, guld- och silversaker, konst, anfikviteter o.dyl. Utskottet avstyrker detta yrkande med hänvisning till kontroll- ochvärderingssvårigehter, tidigare utredningar och till att budgetministernförklarat att det finns skäl att pröva möjligheterna att skärpa beskattningen avs. k. alternativa placeringar, dvs. diamanter och guldjetonger. Vi är liksommotionärerna väl medvetna om de svårigheter som är förenade med en skärptbeskattning av personligt lösöre men anser att exempelvis en betydande del avinköpen av konstverk måste betraktas som alternativa placeringar i lika höggrad som placeringarna i guldjetonger och diamanter, som ju också främstmotiveras av att värdestegringarna efter viss tids innehav inte beskattas. Detfinns därför starka skäl att från såväl statsfinansiell synpunkt som med hänsyntill kraven på rättvisa undersöka möjligheterna att stoppa dessa former förskatteflykt. En sådan undersökning bör lämpligen kunna samordnas med den avbudgetministern nämnda prövningen i fråga om de alternativa placeringarna. delsanser att utskottet i 1 mom., 3 mom. och 4 mom. bort hemställa 1. beträffande skärpning avrealisationsvinstbeskattningen vid fastighetsavyttring att med avslagpå proposition 1980/81: 32 utom i vad den avser slopande av 3 000-kronorstillägg,motionerna 1979/ 80: 1109 yrkandena 6 och 7, 1979/80: 1554 yrkande 1 och1980/81: 121 samt med anledning av mofion 1979/80: 1104 yrkande 4 bifallermotion 1980/81: 130, 3. beträffande skärpning av realisationsvinstbeskattningen i övrigt a) med bifall till motion 1979/80: 599 begär utredningom beskattningen av personHg lösegendom, b) avslår motion 1979/80: 1109 yrkandena 4 och 5, c) avslår motion 1979/80: 1854 yrkande 2, att antar vidpropositionerna 1980/81: 32 och 1980/ 81: 61 fogade här ovan på s. 3-18återgivna förslag till lag om SkU1980/81:10 32 ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) med denändringen att anvisningspunkterna 6 a och 6 b utgår och att punkten 2 a avanvisningarna till 36 § och ikraftträdandebestämmelserna får följande såsomreservanternas förslag betecknade lydelse: Utskottets förslag Reservanternas förslag Anvisningar till 36 § Skall vid --------------------- andra invetttatier. Somförbättringskostnad--------- 3 000kronor. Kostnadenligt---------------------- somutförts. Omkostnadsbeloppetskall------ --- investeringsfond e. d. Vidberäkning----------------------- åsattataxeringsvärde. Harfastighet----------------------- --- sistameningen. Haravyttrad------------------------ --- föredödsåret. Beräknasingångsvärdet ------ --- andra inventarier. Skalltaxeringsvärdet------------- --- vidfastighetstaxeringen.