bet · G401SoU1 · 1980-12-31 00:00:00 — bétänkanide 1980/81:1 om hälsohem m. m. I mofion 1979/80:490 av AndersGernandt m. fl. (c) hemställs att beslutar hos regeringen begäraåtgärder för att fä till stånd en snabbare inordning av seriöst arbetandehälsöcentra-reaktiveringsänläggningar i samhällets hälso- ochsjukvårdsorganisation. I motion 1979/80:1651 av AndersGernandt (c) hemställs att hos regeringen anhåller om, åtgärder föratt, i möjligaste mån tillgodose mofionens syfte att på beskrivet sätt främjautvecklingen av alternativa värd-och terapimetoder. I mofion 1979/80:1658 av BirgittaHambraeus (c) och () hemställs att beslutar 1. att hosregeringen anhålla att åtgärder vidtas för att underlätta forskning omkostterapi i enlighet med vad som framförts i mofionen, 2. att hosregeringen anhålla om utredning och förslag till samhällsstöd till godkändahälsohem, likvärdigt med det som gäller för konvenfionella sjukhus. I motiveringen till yrkandet imotion 1979180:490 framhålls bl. a. att de naturenliga behandlingsmetodernamåste främjas som ett värdefullt komplement fill den konventionella medicinen.Motionärerna anför bl. a. att med tanke på att så många människor kännersig i behov av och önskar tå vård på hälsohem det vore synnerligen önskvärt attsocialstyrelsen snabbare och i större utsträckning bedömde och däreftergodkände de seriöst arbetande hälsohemmen. Motionärerna anför vidare bl. Vi förutsätter att dessa avsocialstyrelsen godkända hälsohem sedan förs upp på av riksförsäkringsverketfastställda förteckningar, varefter ersättning från sjukförsäkringen kan utgå.Vi förutsätter också att då rekommenderar landstingen attutge ersättning vid vistelse på dessa av godkända hälsohem. Viutgår ifrån att vistelsen sker efter läkarremiss. På så sätt skulle de av ossovan anförda önskemålen fillgodoses. I motiveringen till yrkandet imolion 1979180:1651 framhålls bl. a. angelägenheten av att kostvanor ochterapimetoder m. m. som följer den biologiska medicinens riktlinjer insamlas,kontrolleras, dokumenteras och sprids så att en allt större mängd människor kanfä nytta därav. Detta bör enligt motionären kunna ske genom upprättande av ettcenter för alternativa 1 1980/81. SoU1980/81:1 2 vård- och terapiformer i form av ett hälsohem, för varsverksamhet m. m. riktlinjer föreslås i motionen. I motiveringen fill yrkandena imotion 1979/80:1658 lämnas vissa uppgifter från en med stöd från delegationenför social forskning gjord utvärdering av fasta och hälsokost till sjukamänniskor på hälsohemmet Föllingegården. Motionärerna anför bl. a. att detuppseendeväckande goda behandlingsresultatet på Föllingegården måste följasupp och påpekar att tillräckliga resurser måste ställas till förfogande förfortsatt forskning kring fasta, hälsokost och omläggning av livsföring sombehandlingsmetod. Forskningsråden bör enligt motionärerna kompletteras medsakkunniga i kostterapi. Motionärerna anför vidare bl. a. att redanFöllingeprojektets nuvarande resultat, som bekräftar många människorserfarenhet, bör vara fillräckligt för att samhället ekonomiskt skall jämställadenna behandlingsform med konventionell samt att ett hälsohem, som godkäntsenligt normer utarbetade av branschen och samhället gemensamt, nu bör få sammastöd enligt lagen om allmän försäkring och på annat sätt som gäller förkonventionell sjukvård. påbörjades inomsocialstyrelsen ett utredningsarbete om hälso-hemmens verksamhet m.m., varomnärmare uppgifter kommer att lämnas i ett följande avsnitt i betänkandet. Inomramen för detta utredningsarbete har genom enkäter införskaffatuppgifter från dels 21 hälsohem, dels gäster vid 16 av dessa hem. Dehälsohem från vilka uppgifter införskaffades var följande. Billingehus Hälsocenter Skebo Herrgård Mistelgården Solrosen Gästhem Ramselegården I en sammanställning av de genomenkäterna inhämtade uppgifterna redovisas som typiskt för ett hälsohemrespektive en hälsohemsgäst följande. Det påpekas att denna beskrivning dockmindre väl passar på Tallmogården och , som skiljer sig från övrigahälsohem beträffande bl. a. läkarresurser och vårdinnehåll. SoU1980/81:1 3 Ett hälsohem är en privatägdpensionatsliknande institution med omkring 25 gästplatser som drivs av ägarenmed några anställda för service, t. ex. för köks- och städgöromål. I enstakafall finns dessutom sjukvårdsutbildad personal. På hemmet råder rökförbud ochgästerna har möjlighet att handla hälsokost och naturmedel. Det är väl sörjtför enklare motionsaktiviteter och ordnas föredrag ellerstudiecirklar i livsföringsfrågor, ibland även samtalsterapi ochavspänningsövningar. På hälsohem fastar man eller äter vegetariskt. I flestafall erbjuds sjukdomsbehandling med ett stort antal olika metoder, som har detgemensamt att de inte är vedertagna i reguljär sjukvård. Den genomsnittlige gästen vid ett hälsohem är kvinna och51 är. Hon har ofta tidigare besökt ett hälsohem och får själv bekostavistelsen utan bidrag från den offentliga sjukvården. Hon väljer att besökahemmet i första hand för att kurera en sjukdom, som oftast är reumatisk eller iövrigt hänförlig till rörelseorganen. Vistelsen är förhållandevis kortvarig,. Hon får i flesta fall "behandla" sjukdomen själv ellermed hjälp av icke sjukvårdsutbildad personal. Vissa bestämmelser om enskilda vårdhem m. m. För enskilt vårdhem som har minsttre vårdplatser för sjukvård eller annan personlig omvårdnad eller tillsyngäller bestämmelserna i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. Enligtvårdhemsstadgan får enskilt vårdhem inte drivas utan tillstånd, som tidigaremeddelades av men meddelas avlänsstyrelsen. Vården vid vårdhemmet skall stå under tillsyn av vårdhemsläkare.Länsstyrelsen får dock, om särskilda omständigheter påkallar det, medgeundantag från skyldigheten att ha vårdhemsläkare. I stadgan finns vidareföreskrifter om bl. a. tillsyn - med som högsta fillsynsorgan -och om krav på lokaler, utrustning och personal. Två hälsohem drivs f. n. med godkännande som enskildavårdhem, nämligen Tallmogården och för vård av konvalescenter. Enligt bestämmelser i 2 kap. 4 §lagen (1962:381) om allmän försäkring och förordningen (1979:849) om ersättningför sjukhusvård m. m. kan ersättning för vård på enskilt vårdhem utgå frånsjukförsäkringen, om vårdhemmet enligt förteckning som fastställs avriksförsäkringsverket är att anse som sjukhus. Enligt bestämmelser i 2 kap. 6 § lagen om allmänförsäkring och förordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandling m.m. kan ersättning utgå från sjukförsäkringen för utgifter för vård påkonvalescenthem, som finns upptaget i en av fastställdförteckning. Inte något av ovannämnda hälsohem är upptaget iriksförsäkringsverkets kungörelse med förteckning över vissasjukvårdsinrättningar som skall anses som sjukhus. Däremot är Tallmogården ochAlfta Kurhem upptagna i kungörelse med förteckning överkonvalescenthem. r 1980/81. SoU1980/81:1 4 Utredningar om hälsohem m. m. Utredning om s. k. hälsocentra m. m. Regeringen uppdrog årsocialdepartementets sjukvårdsdelegation att i samråd med Landstingsförbundetutreda frågan om s. k. hälsocentra. Utredningsuppdraget var föranlett av ettförslag som kommittén för planering av turistanläggningar och friluftsområdenm. m. framfört i sitt slutbetänkande (SOU 1973:52) Turism och rekreafion iSverige. sjukvårdsdelegation tillsatte enarbetsgrupp med uppgift att belysa de frågor som innefattades iutredningsuppdraget samt att därvid klarlägga avgränsningen och sambandet medhälso- och sjukvården. Arbetsgruppen avgav fillsjukvårdsdelegationen rapporten - reaktiveringsanläggningar, vilkensedan överlämnades till regeringen. Arbetsgruppen ansåg att behov fanns av en typ avanläggningar som arbetsgruppen kallade reaktiveringsanläggningar och som skulleha följande karaktär. Vid en reaktiveringsanläggning skall kunna förekomma 1)viss begränsad sjukvårdande/rehabiliterande verksamhet som utförs avkvalificerad vårdpersonal, såsom läkare, 2) sjukgymnastik/konditionsträningunder ledning av sjukgymnast, 3) arbetsterapi och arbetsträning som meddelas avarbetsterapeuter i samarbete med sjukgymnaster, 4) psykisk/social stimulans,5) utbildning om den egna sjukdomen och värdet av näringsriktig kost, 6) hjälpmed social anpassning samt 7) ev. forskning och utbildning av vårdpersonal.Aktuella kategorier "gäster" med denna inriktning av verksamhetenskulle vara dels personer som har någon form av sjukdom "undervardande", vilken genom vård och akfiviteter som erbjuds vid anläggningenkan uppskjutas, mildras eller elimineras, dels personer som genomgått någonform av sjukdom och behöver återhämta sig på motsvarande sätt, rehabiliteraseller rekonditioneras. Grupper som i första hand skulle kunna vara aktuella föroch ha nytta av vistelse på en reaktiveringsanläggning skulle vara 1) personermed hjärt-kärlsjukdomar, 2) rörelsehindrade, 3) personer med flerhandikapp, 4)vissa riskpatienter, t. ex. sådana med högt blodtryck eller hög vikt, 5)"trötta och nedslitna" personer samt 6) äldre i behov av aktivering. Arbetsgruppen ansåg att för sålunda skisseradereaktiveringsanläggningar landsfingen borde vara huvudmän vart för sig ellersammanslutna på lämpligt sätt efter upptagningsområde, ev. regionvis.Arbetsgruppen ansåg inte att staten borde ingå som huvudman eller finansiär avverksamheten. Arbetsgruppen erinrade dock om möjlighet att erhållainvesteringsbidrag från AMS. Efter remissbehandling beslutade regeringen i början av år1978 att överlämna arbetsgruppens rapport jämte en sammanställning av remissyttrandenatill . SoU1980/81:1 5 Undersökningar som stötts av delegationen för socialforskning Med stöd av medel som ställts tillförfogande av regeringen efter tillstyrkan av delegafionen för social forskningpåbörjades med professor som huvudman en utvärdering avfasta och hälsokost till sjuka människor vid Föllingegården. Syftet var attpröva om fasta och speciell vegetarisk kost skulle kunna - inte bara hållamänniskor friska och förebygga sjukdomar - utan även direkt bota ellerförbättra vissa sjukdomar. En redovisning för har publicerats iHälsokostrådets skriftserie som nr 1980:2. I sammanfattningen i redovisningenanförs följande. Vid Föllingegården har 80 patienterunder 4 månader skötts med fasta och speciell vegetarisk kost. De hade någon avföljande sjukdomar: astma, högt blodtryck, kronisk urinvägsinfektion ellerkronisk prostafit. För deltagande i gruppen fordrades att derassjukdomsfillstånd under varit oförändrat eller försämrat. Dengenomsnittliga sjukdoms-fiden var . De undersöktes av läkare före och efter behandlingenvarvid även en rad tester och laboratorieprov gjordes. 16 fullföljde, avhuvudsakligen psykologiska skäl, ej behandlingen, då de påverkades negativt avanhöriga och läkare. Av de 64 som fullföljde behandlingen blev subjektivtförbättrade eller bra. Behandlingen medförde även en genomsnittlig och höggradigsignifikant förändring av följande tester: vikten minskade, blodtrycket gickned, kondifionen förbättrades och vilopulsen sjönk. Blodsänkan minskade,blodvärdet (hemoglobin) steg och blodfetterna (kolesterol och triglycerider)minskade i blodet. Dessa förbättringar skedde under samtidig minskning avmedicineringen (slutade helt med medicin) varvid enkostnadsredukfion av i genomsnitt erhölls. Året före behandlingenlåg gruppen på sjukhus sammanlagt , vilket motsvarar en kostnad på1,. Året efter låg gruppen på sjukhus motsvarande0,1 miljoner. Då försökspersonerna med denna regim synes bli allt friskare medtiden bör bara på denna grupp sparas . Det är avsett att ytterligareredovisningar skall läggas fram av vad som framkommit genom . Delegafionen för social forskning har tillstyrkt att medelanvisas fill en uppföljning av . Regeringen har dock ännu intefattat beslut i frågan. Med stöd av medel som ställts tillförfogande av regeringen efter fillstyrkan av delegationen för social forskningpåbörjades även en sociologisk utvärdering av fasta och hälsokost fillsjuka människor vid Föllingegården. Syftet med denna utvärdering, för vilkenfil. lic. är huvudman, var att parallellt med den av prof. OlovLindahl ledda utvärderingen undersöka pafienternas subjekfivasjukdomsupplevelse. Någon slutrapport från den sociologiska utvärderingenföreligger ännu inte. SoU1980/81:1 6 På tillstyrkan av delegationen försocial forskning anvisade regeringen vidare medel för planering av enklinisk utvärdering av naturenliga behandlingsmetoder vid Tallmogården.Huvudman för utvärderingen är leg. läkaren . Beredningen för livsmedels- och näringsfrågor Med stöd av ett beslut avregeringen har inrättats en beredning för livsmedels- ochnäringsfrågor, vilken är knuten till och i vilkenjordbruksministern är ordförande. Beredningen skall vara ett organ för råd ochfördjupad information åt regeringen i livsmedels- och näringsfrågor, och iberedningen skall kunna diskuteras frågor som berör hela livsmedels- ochnäringsområdet, från produktion fill färdig produkt och konsumtion. Iberedningen ingår representanter för olika departement, myndigheter ochorganisafioner m. fl. En särskild arbetsgrupp bestående av statssekreterarnaoch vissa enhetschefer inom jordbruks- och socialdepartementen har tilluppgift att förbereda de ärenden och ämnen som beredningen skall behandla samtatt följa upp de förslag som framkommit vid beredningens överläggningar. Beredningen har ännu inte behandlat frågor om hälsokost,men sådana frågor ligger inom beredningens arbetsområde. För beredning av frågor omfriskvård, hälsohem m. m. bildades 1978 en arbetsgrupp.Arbetsgruppen påbörjade en utredning om hälsohemmens verksamhet m. m.Utredningsarbetet går ut på att man skall sammanställa fakta beträffande olikahälsofrämjande och behandlande verksamheter vid hälsohemmen samt värdera dessamed utgångspunkt från såväl naturvetenskapliga som beteendevetenskapliga grunder.Syftet är i första hand att en grund skall skapas för socialstyrelsenslångsiktiga engagemang när det gäller att stödja utvecklingen regionalt ochlokalt. Inom ramen för detta utredningsarbete har gjort de idet föregående nämnda enkäterna till hälsohem och till gäster vid hälsohem. Detär avsett att överväganden på grundval av utredningsmaterialetskall publiceras i . Vid en överläggning mellan representanter försocialstyrelsen och framgick det att Landstingsförbundetönskade klarare riktlinjer för hur hälsohemmen skall bedömas. Man var vidöverläggningen överens om att landstingen bör vara restriktiva med bidrag fillkonvalescentvård vid hälsohemmen till dess man har en bättre dokumentation omvärdet av olika behandlingsmetoder. Man var vidare överens om attsocialstyrelsen och skall samarbeta beträffanderekommendationer till sjukvårdshuvudmännen. SoU1980/81:1 7 arbetsgrupp förlivsmedelsproduktion, konsumtion och kostvanor har enarbetsgrupp för frågor om livsmedelsproduktion, konsumtion och kostvanor,vilken började sin verksamhet och har fill uppgift att ge en översiktöver kunskapsläget inom området livsmedelsproduktion, konsumfion och kostvanor,bedöma behovet av ytterligare forskning samt föreslå riktlinjer förforskningsverksamhet inom området. Arbetsgruppen avgav tillforskningsrådsnämnden rapporten , makten och människan med redovisning avforskningsbehovet på området. Arbetsgruppen föreslog att arbetet ifortsättningen inriktas på att initiera och stödja forskning inom ramen för sexteman, av vilka temat Kost och hälsa är ett. Forskningens inriktning och syftebeträffande temat Kost och hälsa föreslogs bl. a. vara att ta reda påfaktorerna bakom de eventuella förbättringar som uppstår vid behandling medokonventionella metoder såsom bl. a. fasta och vegetarisk kost. har gett arbetsgruppen iuppdrag att fortsatt undersöka förutsättningarna för forskningsinsatser inomtemat Kost och hälsa. Förslag om inrättande av ett hälsohem vid Österåsenssjukhus läns landstingfattade principbeslut om att ett hälsohem skulle inrättas. En utredningigångsattes för frågor om hälsohem-mets inriktning och utformning m.m.Utredningsförslaget presenterades i är. Det föreslås att vid Österåsenssjukhus i , vilket f. n. fillhör Konung ,organiseras ett hälsohem med ca 55 värdplatser. Hälsohemmet skall vara ettkomplement till sjukvården genom att en alternafiv behandhngsform med fasta ochvegetarisk kost för människor med vissa sjukdomar skall erbjudas och läras utdär. Efter remissbehandling av utredningsförslaget beräknaslandstinget komma att ta ställning till det tidigast . Projektering av ett hälsocentrum i Regeringen har beviljatVästerbottens läns landsfing ett bidrag för utredning och projektering av etthälsocentrum i . I två mofioner väckta under 1975års begärdes stöd till s. k. hälsohem. På förslag av socialutskottet ibetänkandet SoU 1975:6 avslog mofionerna. SoU 1980/81:1 8 Utskottet anförde bl. a. att med hänsyn till detansvar för hälso- och sjukvården som åvilar landsfingen det i första hand ankompå dessa att pröva frågan om att inrätta och att stödja anläggningar av denkaraktär som motionerna avsåg. Mot denna bakgrund och under hänvisning till attbl. a. fäste- och råkostterapi av hänförts till debehandlingsmetoder vilka förtjänade en närmare undersökning - enligt enframställning av till omekonomiska resurser för klinisk prövning av inortodoxa behandlingar ochbehandlingsmetoder - ansåg utskottet att något inifiafiv i anledningav mofionsyrkandena inte var påkallat. Utskottetpåpekade att det vid denna bedömning även hade beaktat behandlingen av fråganom hälsocentra av kommittén för planering av turistanläggningar ochfriluftsområden m. m. i kommitténs slutbetänkande (SOU 1973:52) och ett uppdragåt sjukvårdsdelegation att i samråd medLandstingsförbundet om s. k. hälsocentra, som regeringen lämnatmed anledning av förslag av kommittén. I en /väckt motionbegärdes stöd från samhällets sida för seriöst arbetande s. k. hälsohem av denkategori som Tallmogården representerar. Motionen avslogs av påförslag av socialutskottet i betänkandet SoU 1976/77:9. Utskottet erinrade om vadutskottet anfört om de vid väckta mofionerna och redovisaderesultatet av utredningen om s. k. hälsocentra. I en likaledes /väcktmotion begärdes att den fillkallade hälso- och sjukvårdsutredningen (S1975:04) skulle ges i uppdrag att lämna förslag om ersättning enligt lagen omallmän försäkring för vistelse vid hälsohem. Detta mofionsyrkande avslogs avriksdagen på förslag av socialförsäkringsutskoUet i betänkandet SfU 1976/77:28.Utskottet erinrade om den gjorda utredningen om s. k. hälsocentra och fann - dåutredningsförslagen hade samband med den i mofionen väckta frågan - inteanledning att biträda motionsyrkandet i avvaktan på regeringens ställningstagandetill utredningsförslagen. I en under Wlb/ll års väckt motionbegärdes att hälso- och sjukvårdsutredningen skulle få i uppdrag att se överfrågan om kvacksalve-rilagens (lagen (1960:409) om förbud i vissa fall motverksamhet på hälso- och sjukvårdens område) tillämplighet i avseende påhälsohemmens verksamhet. På förslag av socialutskottet i betänkandet SoU1977/78:6 avslog motionen. Utskottet, som inhämtade yttranden övermotionen från och , anförde bl. SoU1980/81:1 9 Då kvacksalverilagen inte gällerbeträffande behandling vid hälsohem, som meddelas av läkare eller annanmedicinalpersonal som står under tillsyn, är frågan omundantagande av verksamheten vid hälsohemmen från lagens tillämpningsområde avbetydelse endast beträffande hälsohem som saknar sådan personal. Med hänsyntill innehållet i remissyttrandena kan utskottet inte fillstyrka att sådanahälsohem undantas från kvacksalverilagens tillämpningsområde. Utskottet vill ianslutning härtill nämna att flera hälsohem har knufit läkare till verksamhetenoch drivs med tillstånd enligt vårdhemsstadgan. I en /riksmöteväckt motion begärdes åtgärder för en snabbare inordning av seriöst arbetandehälsocentra- reaktiveringsanläggningar av hälsohemskaraktär i samhälletshälso- och sjukvårdsorganisafion. På förslag av socialutskottet i betänkandetSoU 1977/78:30 avslog motionen. Utskottet anförde bl. a. följande. I likhet med vad utskottet anförtvid tidigare fillfällen, då utskottet behandlat mofioner om stöd fill hälsohem(SoU 1975:6 och SoU 1976/77:9), vill utskottet framhålla att det - med hänsynfill det ansvar för hälso- och sjukvården som landstingen har - i första handankommer på dem att pröva frågan om att inrätta och att stödja hälsohem. Ett inifiafiv på detta område har också tagits av ettlandsfing. har nämligen beslutat att vid enanläggning bedriva försöksverksamhet med fäste- och råkostterapi. Antaletvårdplatser beräknas bli ca 40. Här bör även nämnas att regeringen - efterfillstyrkan av delegationen för social forskning - beslutat ställamedel till förfogande för en utvärdering av fasta och hälsokost för sjukamänniskor vid ett hälsohem samt att delegationen tillsatt en expertgrupp, somskall föreslå undersökningsprojekt inom området hälsokost och fasta. Ettbreddat underlag för bedömning av vård på hälsohem kan således förväntas. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inteär erforderligt med något initiafiv av med anledning av motionen1977/78:1114. Motionen avstyrks således. I vårt land finns ett 20-tal s. k.hälsohem. Hälsohemmen är privatägda pensionatsliknande insfitufioner med fasta,vegetarisk kost och motionsaktiviteter m. m. på programmet, och gästerna sökersig fill dem för att kurera olika sjukdomar eller för att mera allmäntförbättra sin hälsa och kondiUon. Endast två av hälsohemmen - Tallmogården och Kurhem- drivs med godkännande som enskilda vårdhem enligt stadgan (1970:88) omenskilda vårdhem m. m. Enligt vårdhemsstadgan skall vården vid enskilt vårdhemstå under tillsyn av vårdhemsläkare. kan dock medge undantag fråndetta krav. I vårdhemsstadgan finns vidare bestämmelser om fillsyn - medsocialstyrelsen som högsta tillsynsorgan - och om krav på lokaler, utrustningoch personal. Ersättningför vård på hälsohem kan utgå från den allmänna försäkringen SoU1980/81:1 10 under förutsättning att hälsohemmet anfingen enligtriksförsäkringsverket skall anses som sjukhus eller av riksförsäkringsverketupptagits i en förteckning över konvalescenthem. Endast för vård vidTallmogården och kan ersättning från den allmänna försäkringenutgå. Dessa hälsohem har upptagits i förteckning överkonvalescenthem. I de motioner som behandlas i detta betänkande begärs stödtill hälsohem samt till forskning om kostterapi och till utveckling av deterapimetoder som tillämpas vid hälsohem. I motion 1979/80:490 av m. fl. (c) begärssålunda en snabbare inordning av seriöst arbetandehälsocentra-reaktiveringsanlägg-ningar i samhällets hälso- och sjukvårdsorganisation.Enligt motionärerna är det önskvärt att de seriöst arbetande hälsohemmen istörre utsträckning bedöms och godkänns så att ersättning för vården påhälsohemmen kan utgå från sjukförsäkringen. Motionärerna förutsätter attLandstingsförbundet skall rekommendera landstingen att utge ersättning vidvistelse på de hälsohem som godkänns. I motion 1979/80:1658 av () och PärGranstedt (c) refereras vissa resultat från en utvärdering av fasta ochhälsokost fill sjuka människor vid hälsohemmet Föllingegården. Motionärernaanför att det goda behandlingsresultatet vid Föllingegården måste följas uppgenom att tillräckliga resurser ställs till förfogande för fortsatt forskningkring fasta, hälsokost och omläggning av livsföring som behandlingsmetod ochbegär att åtgärder vidtas för att underlätta forskning om kostterapi (yrkande1). Motionärerna anser vidare att behandlingsresultatet vid Föllingegården börvara tillräckligt för att samhället ekonomiskt skall jämställa behandlingsformenvid Föllingegården med konventionella behandlingsformer. Ett hälsohem somgodkänts enligt normer utarbetade av branschen och samhället gemensamt börenligt motionärerna fä samma stöd enligt lagen (1962:381) om allmän försäkringoch på annat sätt som gäller för konventionell sjukvård, och motionärerna begärdärför också utredning och förslag till samhällsstöd till godkända hälsohemlikvärdigt med det som gäller för konventionell sjukvård (yrkande 2).