bet · G401CU28 · 1980-12-31 00:00:00 — Ytterligare avvägning mellan arbetsmiljö och kostnader samthyresgästernas intressen görs av byggnadsnämnd. Det finns enligt utskottetsmening f. n. inte tillräckligt underlag att påkalla en särskild översyn. 3.3 Tilläggsavgift vid olovligt byggande Genom motion 1980/81:1074 (m).föreslåsalt,hos regeringen begär att 7 och 8 §§ lagen om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m. (LPI) ges en utformning som undanröjeronödig byråkrati. Motionärens syfte är att ge byggnadsnämnderna befogenhet attunderlåta begäran hos allmän åklagare alt denne för talan om tilläggsavgift.Motivet är att den strikta regeln medför att lill åklagaren överlämnas ärendenav bagatellartad eller synnerligen oskyldig natur. Gällande ordning i denna del innebär alt byggnadsnämndenendast har att konstatera om de formella förutsättningarna finns för all ta uttilläggsavgift. Möjligheten att enligt 7 § fjärde stycket LPI nedsätta ellerhelt efterge en tilläggsavgift tillkommer dock endast allmän domstol. Denna ordning har motiverats med att del inte borde läggaspå en politiskt sammansatt nämnd att på skönsmässiga grunder ålägga enskildaatt betala avgifter av så betydande storlek som det kan bli fråga om vidtillämpning av LPI (prop. 1975/76:164 s. 41). Utredningsförslaget till ny plan- och bygglag innehållerbl. a. ett förordande av alt den som förutsättning för tilläggsavgift gällandeytgränsen höjs från 10 till 20 m-. Utredningen har även behandlat frågan ombefrielse från eller nedsättning av filläggsavgift i vissa fall. Enligt utskottets mening får motionärens syfte anses iväsentlig mån tillgodosett genom all den av honom väckta frågan behandlas inomramen för arbetet med en ny plan- och bygglag. Del finns därför inte anledningför alt nu framställa en särskild begäran om ändringar i LPI. 1 motion 1980/81:1850 (vpk)föreslås ge regeringen till känna vad i motionen anförts om hurgällande riktlinjer för hushållningen med mark CU1980/81:28 11 och vatten skall beaktas. Motionärerna hävdar all de avriksdagen godtagna riktlinjerna fått en minskande tyngd vid regeringsavgörandenoch att markägarintressen i stället tillmäts.ökad vikt. Man önskar bryta dennautveckling genom elt uttalande där dels på nytt bekräftar sinatidigare uttalanden, dels anger att markägarintressena inte på nytt skall vägasin i konkreta avgöranden - de är beaktade redan i riktlinjernas formulering. Enligt utskottels mening torde del inle från något håll hasatts i fråga att riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen skall beaktas avregeringen även om de inte har direkt rättsverkan. Regeringen har också ilänsvisa beslut klart manifesterat en sådan viljeinriktning. Därav följeremellertid inle alt regeringen vid t. ex. fastställelseprövning kan avstå frånatt väga in kommunala synpunkter på hur riktlinjerna bör preciseras. ocksåenligt byggnadslagen se till att "även enskildas intressen Motionärernas intressen får anses tillgodosedda inom den ram sombyggnadslagstiftningen ger. Motionen avstyrks därför. 1. beträffandeavtal om byggförbud kring att avslår motion1980/81:635, 2. beträffandegrönområden att avslår motion 1980/ 81:1844, 3. beträffandebarnslugeplalser att avslår motion 1980/ 81:1894, 4. beträffandejämställdhet alt avslår motion 1980/ 81:1910, 5. beträffandeöversyn av byggnormerna att avslår mofion 1980/81:1845, 6. beträffandeklättifria dörrar att avslår motion 1980/ 81:284, 7. beträffande dörrbredd att avslår motion 1980/ 81:633, 8. beträffandesoputrymmen och sophantering att avslår motion 1980/81:1843, 9. beträffandetilläggsavgift vid olovligt byggande all avslår motion 1980/81:1074, 10. beträffande fysiskriksplanering alt avslår motion 1980/81:1850. På civilutsköttets vägnar . CU1980/81:28 12 Närvarande: , (), Per (), RolfDahlberg (m), (), (), (), ThureJadestig (s), (), (), (), (), Per (), (), MargaretaPalmqvist (s) och (). Jiimställdhet mellan kvinnor och män i planeringen Per , , , , , Per och , alla (s), anser att dels den del av belänkandet som pås. 8 börjar "Det finns" och på s. 9 slutar "berördagrupper" bort lyda: Del torde knappast bestridas att den fysiska planeringenkan skapa och skapar bostads- och servicestrukturer för ett tidigarelevnadsmönster -strukturer som t. o. m. motverkar strävanden tiW jämställdhetmeWan kvinnor och män. Motionärerna syftar självfallet inle till att skapa enny formell planeringsnorm. Deras syfte är i första hand att uppnå alljämställdhetssynpunkterna och därmed nya krav på förvärvsarbete och servicebeaktas i det kommunala planarbetet på ett så tidigt stadium att det påverkarredan översiktliga programbeslut. Deras syfte är vidare attjämställdhetssynpunkterna skall beaktas också i detaljplaneringen. Enligt utskottets mening förtjänar motionärernassynpunkter beaktande även från sida och detta på ett sätt som göratt en kommande plan-och bygglag får uttryck för dessa strävanden. Dessauttryck bör lämpligen innefatta ett allmänt krav på att dessa intressen skallbeaktas i planeringen liksom föreskrifter som garanterar att till såvälplaneringsprogram som planförslag knyts redovisningar och bedömningar frånjämställdhetssynpunkt. Därmed kan dessa frågor ges en utgångspunkt i dendebatt som måste föregå planbeslulen. Därtill kommer att jämställdhetsfrågornasjälvfallet måste vara en av utgångspunkterna för bostads- och försörjningsprogrammenoch vid sekloriella bedömningar av gemensamma planeringsförutsättningar för enkommun. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande jämställdheisfrågori planeringen att med bifall fill motion 1980/81:1910 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. CU 1980/81:28 13 Per , , , , , Per och , alla (s),anför: Förslageti motion 1980/81:1850 (vpk) syftar fill att hindra alt riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen får en alltmer minskad tyngd vid regeringsavgörandenoch därmed i planeringspraxis i övrigt. Vi ställer oss helt bakom en sådansträvan och betonar att regeringens tillämpning av dessa riktlinjer måsteföljas med skärpt uppmärksamhet. Denna uppföljning mäste ske mot bakgrund avallmänna tolkningar av beslut men också mot bakgrund av de länsvisabeslut som regeringen tidigare fattal om planeringens fullföljande. Skulle iett enskilt fall regeringens beslut kunna antas uppfattas som elt avsteg frånriktlinjerna eller de länsvisa besluten bör skälen därfill särskilt motiveras.Endast därigenom kan regeringen fria sig från misstankar om alt den närmar sigden negativism mot den fysiska riksplaneringen som präglat moderatasamlingspartiet. Närvi nu inte ställt oss bakom motionsyrkandet om att på nytt skullebekräfta riktlinjerna är detta enbart ett uttryck för att vi anser dem redan nutill fullo giltiga och bindande för regeringen. Vi anser alt avvikelser fråndem, även i den mån de inte är direkt konstitutionellt angripbara, under allaförhållanden måste ses som ett sådant avsteg från de demokratiskabeslutsformerna att de knappast kan förutsättas bli aktuella i ett läge näruppmärksamheten nu riktats mot förhållandena.