bet · G401UbU38 · 1980-12-31 00:00:00 — Teknisk och industriell sektor samt 6. Beslutom fördelningen av årselevplatser på sektorsramar för resp. län (länsramar) börenligt proposifionen fattas av SÖ. Länsskolnämnderna har därefter att beslutaom gymnasieskolans organisation i varje kommun med UbU 1980/81:38 11 gymnasieskolainom resp. län. Länsskolnämndernas beslut skall avse omfattningen av varjestudieväg för sig, dvs. avse bestämd linje eller specialkurs. Närdet gäller fastställandet av antalet elevplatser i intagningsklasser inomplaneringssystemet måste, anför föredragande statsrådet, hänsyn tas till attflera sektorer innehåller studievägar av olika längd. En förskjutning avelevintresset inom en sådan utbildningssektor, exempelvis från tvååriga tilltreåriga studievägar, kan få betydande,och icke förutseddakostnads-konsekvenser. Föredraganden föreslår därför att de centrala beslutenom gymnasieskolans dimensionering uttrycks som antal årselevplatser per sektor.Större utrymme för lokal och regional handlingsfrihet inom de ramar som länenfår disponera skapas härigenom. Syftetmed den nu föreslagna beslutsordningen för gymnasieskolans organisation är atttillförsäkra regering och riksdag ett säkrare grepp om det gymnasialautbildningsutbudets inriktning. Därför bör enligt regeringsförslaget någonomfördelning mellan sektorerna inte komma i fråga, sedan det årliga beslutet omfördelning av årselevplatser på sektorer har fattats av . Enligtregeringsförslaget skall det nya systemet träda i kraft fr.o.m. läsåret1983/84. Beslutsprocessen får anpassas till de nya reglerna redan under hösten1982. Ipropositionen behandlas också ordningen för de beslut som avser vissa mindrefrekventa utbildningar i gymnasieskolan, främst inom det yrkesinriktadeområdet, vilka avser en begränsad arbetsmarknad. Det anförs att beslut om vissalågfrekventa studievägar av riksintresse även bör fattas centraltav SÖ. Det bör även i fortsättningen hos SÖ finnas detaljerad kännedom omgymnasieskolans faktiska dimensionering och om utbildningarnas lokalisering.För att garantera detta är det nödvändigt, menar föredraganden, att SÖ medhjälp av en särskild rapporteringsrutin kan följa förändringar igymnasieskolorganisationen i länen. UtskoUet,som inte har något att erinra mot det föreslagna planeringssystemet, föreslåratt godkänner vad som förordats om flerårsramar för dimensioneringenav gymnasieskolan och årliga beslut om gymnasieskolans organisation. Utskottet behandlar i detta sammanhang mofionerna1980/81: 1297 och 1980/81:2007, i vilka föresläs ökade möjligheter attlokalisera gymnasiala utbildningar till orter som inte är gymnasieorter(g-orter). Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Helariket är indelat i gymnasieregioner, vilka primärt fungerar som rekryteringsområdenför en eller flera gymnasieskolor med ett brett utbud av både teoretiska ochyrkesinriktade linjer. Detta innebär att alla ungdomar vid sitt val avfortsatta studier efter i princip skall ha tillgång till engymnasieskola med åtminstone samtliga treåriga linjer och UbU 1980/81:38 12 ettantal tvååriga teoretiska och yrkesinriktade linjer. Valet av studieväg igymnasieskolan skall således ej behöva begränsas av att på viss ort finns tillgängligen gymnasieskola med endast en eller ett fåtal linjer. Gymnasieskola med ettså rikhaltigt utbud av studievägar som möjligt har i de flesta fall avpraktiska och ekonomiska skäl lokaliserats till ort i regionen där det störstaelevunderlaget finns. Utskottetär medvetet om de i motionerna 1980/81:1297 och 1980/ 81:2007 aktualiseradeelevsociala problemen som hänger samman med att gymnasial utbildning inte kananordnas på hemorten för alla elever. Utskottet erinrar om den pågåendeförsöksverksamheten med teoretiska studievägar lokaliserade till icke g-ortergenom särskild samordnad gymnasieskola, typ B, i glesbygd (SSG-B). Regeringenavser att hos SÖ begära en samlad utvärdering av detta försök (prop. 1980/81:100 bil. 12, s. 315). Enligt vad utskottet har inhämtat kommer ett särskiltutredningsarbete inom om flexibel skolplanering att blislutfört . Detta arbete väntas bl. a. beröra frågan omlokalisering av gymnasial utbildning till icke g-ort. Ifråga om yrkesinriktad utbildning vill utskottet erinra om att det redan nufinns vissa möjligheter att "utlokalisera" sådan. Detta kan ske genomatt inbyggd utbildning förläggs till arbetsställe på annan ort än den ort därgymnasieskolan är belägen. Genom samverkan mellan berörda kommuner kan ävenandra delar av undervisningen samt tillsynen ske på lokaliseringsorten, omerforderliga personella och materiella resurser finns. Utbildningenadministreras från den ort där gymnasieskolan är belägen. Samma förhållandeföreligger också beträffande gymnasial lärlingsutbildning. Omdet i en kommun finns inrättad äldre specialkurs som har näramotsvarighet i en linje och ett stadigt elevunderlag bedöms finnas underåtminstone framöver bör det enligt utskottets bedömning vara möjligt, omkommunen så önskar, att låta motsvarande linje ersätta den befintligaspecialkursen. Kraven på lokaler och utrustning kan dock inte vara desamma somvid ett mer permanent anordnande av linjen. Medhänvisning till vad som här har anförts anser utskottet att mofionerna1980/81: 1297 och 1980/81:2007 inte bör föranleda någon åtgärd. 1.3Skolbyggnader och stadigvarande undervisningsmateriel har beslutat att avveckla statsbidragettill investeringar i skolbyggnader fr.o.m. den I juh 1981 (prop. 1979/80:90bil. UbU 1979/ 80: 3 y, FiU 1979/80:25, rskr 1979/80:287). Enligtföredragandens uppfattning bör SÖ:s uppgifter på skolbyggnadsområdet i vadavser skolor och utbildningar med kommunalt och landstingskommunalthuvudmannaskap i huvudsak begränsas till sädana uppgifter som sammanhänger medverkets ansvar för skolans utveckling. SÖ bör därför även i fortsättningen haviss UbU1980/81:38 13 kompetens och vissa resurser för utvecklingsuppgifter ochrådgivningsverksamhet på området. Utvecklingsarbetet bör främst inriktas påkartläggning av nya och förändrade utbildningars lokalbehov och lokalutformning.Vidare förordar föredraganden att SÖ som stöd för skolhuvud-männens analys ochberäkning av lokalbehov vid ny-, till- eller ombyggnad av skollokaler utarbetarsärskilda underlag för planeringen av skolans fysiska miljö. Underlagen börgenomgående ha karaktären av allmänna råd. Utskottet som ansluter sig till den principiellauppläggningen av SÖ:s framtida uppgifter på skolbyggnadsområdet som förordas ipropositionen, föreslår att godkänner vad som i propositionenföreslagits om avveckling av statlig lokalbehovsprövning ochskissritningsgranskning. Beträffande stadigvarandeundervisningsmateriel har tidigare beslutat (prop. 1978/79:95 bil. 4,UbU 1978/79:3y, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335) att statsbidraget tillkostnader för anskaffande eller förhyrande av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel fr.o.m. är begränsat tillnaturvetenskaplig linje, fyraårig teknisk linje och näraliggande specialkurser,tvååriga yrkesinriktade linjer och näraliggande specialkurser samt kommunalhögskoleutbildning, den senare i vad avser tekniska yrken och vårdyrken.Regeringen har i proposition 1980/81:116 föreslagit att besluta attstatsbidraget till landstingskommunerna för anskaffande eller förhyrande avförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel skall upphörafr. o. m.den 1 juli 1982. Denna fråga har utskottet behandlat i betänkande 1980/81:32. Bidraget bör enligt SAK ha en sådan storlek att det får enstimulanseffekt. Föredraganden tar inte ställning till SAK:s förslag utanhänvisar till att frågor bl. a. om bidragssystemet för undervisningsmaterielbereds inom . Mot bakgrund av hur angeläget det är attkommunerna anordnar yrkesinriktade utbildningar, bland vilka många kräverdyrbara investeringar, vill utskottet för sin del stryka under vad SAK anförtom det framtida statsbidragets karaktär av stimulansbidrag. Utskottet utgårfrån att denna aspekt beaktas under den fortsatta beredningen av frågan utanatt behöver göra något särskilt uttalande. Föredragande statsrådet framhålleratt förenklingen av statsbidragssystemet för skolan och inordnandet av bidragi annan statlig bidragsgivning inte bara innebär administrativa fördelar utanäven möjliggör ett ökat lokalt ansvar för skolverksamheten. Utgångspunkternaför utvecklingsarbetet inom statsbidragsområdet bör enligt föredraganden varaatt bidragsreglerna bör UbU1980/81:38 14 - främja enlikvärdig utbildningsstandard i hela riket, - beaktahuvudmännens skilda förutsättningar att bedriva verksamheten, - stå iöverensstämmelse med ansvarsfördelningen i övrigt, - främjadecentralisering och ökad lokal beslutanderätt, - stimulera effektiv verksamhet och en god hushållning av medel hos såväl stat somhuvudman samt - utformas så attadministrationen av statsbidragen blir enkel. När det gäller principerna för ansvarsfördelningen inomstatsbidragsadministrationen bör enligt propositionen gälla att sammamyndighetsnivå skall svara såväl för beslut om underlag för statsbidrag som förkontroll och granskning. Därvid bör i princip länsskolnämnderna ha hand omstatsbidrag i här nämnda avseenden till skolor med huvudman och skolormed annan huvudman i de fall de har samma utbildningsinriktning ochbidragssystem. 1 övrigt bör SÖ ha hand om statsbidragen. Föredraganden finnerinte skäl att föreslå någon ändring i att SÖ betalar ut nästan samtligastatsbidrag för skolväsendet. Utskottet har inte funnit anledning till något uttalandemed anledning av vad föredragande statsrådet anfört omstatsbidragsadministrationen. Enligt föredragande statsrådet böri princip alla tjänster som är statligt reglerade också vara det ifortsättningen. När det gäller tillsättningsmyndighet för statligtreglerade tjänster som skolchef och skolledare föreslår regeringen följande. Samtliga skolchefstjänster (skoldirektörer, biträdandeskoldirektörer och förste rektorer) med undantag av tjänst som rektor tillikaskolchef bör tillsättas av kommunen genom dess skolstyrelse. Besvär överskolstyrelsens beslut bör kunna anföras direkt hos SÖ. Förslaget börgenomföras den . Tjänst som rektor och studierektor i grundskola,gymnasieskola, statlig och vuxenutbildning samt som biträdande rektorvid gymnasieskola bör tillsättas av länsskolnämnden. Motsvarande skall gällatjänst som rektor tillika skolchef. Förslaget bör genomföras den I juli 1982.När det gäller tillsättning av skolledare vid specialskolor som avses i specialskolförordningen(1965:478), privatskolor som avses i privatskolförordningen (1967:270),riksinternatskolor. i och folkhögskolor föreslås intenågon ändring av nuvarande tillsättningssystem. Utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag om tillsättningsmyndighet för statligt reglerade tjänster somskolchef, biträdande skoldirektör, rektor och studierektor samt biträdanderektor. Föredragande statsrådet anmäler atthon avser återkomma med förslag till regeringen i fråga om anställningsformenför tjänst som lektor. UbU 1980/81:38 15 tetbehandlar i det följande frågan om ordinarieskap för annan tjänst som lärare. Ordinarietjänst som lärare inom skolväsendet tillsattes före den medkonstitutorial. I samband med att lagen (1976:600) om offentlig anställningträdde i kraft avskaffades anställningsformenkonstitutorial. Medgiltighet från föreskrevs i skolförordningen att ordinarielärartjänst skulle tillsättas med förordnande tills vidare. I samband härmedinfördes en övergångsbestämmelse i skolförordningen att äldre bestämmelser omkonstitutorial skulle tillämpas på förordnande på ordinarie tjänst som lärarevilket meddelats under något av . Motsvarande bestämmelserinfördes även i sameskolförordningen (1967:216, omtryckt 1980:437) ochspecialskolförordningen (1965:478). Övergångsbestämmelsen har sedermeraförlängts till att gälla t.o.m. utgången av . Av propositionenframgår att regeringen inte avser att ytterligare förlängaövergångsbestämmelsen. Förnärvarande tillsätts ordinarie tjänster som lärare av länsskolnämnd eller -beträffande lektoraten - av SÖ. Icke-ordinarie lärartjänster tillsätts avskolstyrelse. Av SÖ:s yttrande över betänkandet (SOU 1978:65) Skolan. En ändradansvarsfördelning - avgivet av utredningen om skolan, staten och kommunerna framgår att av 2213 ordinarie tjänster som ledigförklarades i oktober 1977tillsattes 2006. Tjänsterna avsågs bli tillträdda inför /79.Enligt statistik från () tillsattes samma läsår avkommunerna efter lediganmälan till arbetsförmedlingen ca 15000 heltidstjänstersom lärare för hel termin eller . erinrar om att skolstyrelsernas roll vid tillsättningen avicke-ordinarie tjänster har förändrats från att ha avsettanställningar med sämre förmåner än för ordinarie lärare till att gälla anställningarmed i stort sett samma förmåner som gäller för ordinarie lärare. Mot bakgrundav att någon väsentlig skillnad mellan ordinarie lärartjänster som tillsättsefter utgången av och icke-ordinarie lärartjänster inte längre kommeratt finnas, föreligger enligt föredragande statsrådets mening inte något skälatt i fortsättningen inrätta eller återbesätta ordinarie lärartjänster. Vadsom i propositionen föreslås i fråga om ordinarieskapet för lärare inomskolväsendet bör enligt föredragande statsrådet tillämpas också beträffandeandra statliga eller statsunderstödda skolor såsom särskolan, sameskolan,specialskolan, statsunderstödda privatskolor och folkhögskolor. Utskottetföreslår att godkänner regeringens förslag om avveckling av systemetmed ordinarie tjänster som lärare. Utskotteranser i likhet med föredraganden att förslagen rörande tjänster -som lärare iskolväsendet och anställning av lärare bör genomföras den 1 UbU 1980/81:38 16 juli1982, vilket innebär att ordinarie lärartjänster inte bör få ledigkungörasefter utgången av . En fråga som har samband med förändringen avanställningsformen är anställningstryggheten för lärare. Regeringenhemställer att godkänner vad som i propositionen har anförts omanställningstryggheten för lärare med statligt reglerad anställning. Såvittnu är i fråga innehåller propositionen för det första en redogörelse förförhållandet mellan lagen om offentlig anställning och lagen om anställningsskydd.Det är i första hand lagen om offentlig anställning som är tillämplig på detstatligt reglerade lärarområdet, när det gäller tvångsentle-diganden m. m.Sålunda är t. ex. regeln om upplösning av anställningsförhållandet och dendärmed sammanhängande skadeståndsregeln i lagen om anställningsskydd (39 §)inte fillämpliga på statligt reglerad anställning. För det andra finns ipropositionen ett uttalande av föredragande statsrådet om att regeringen börvara beredd att överväga möjligheten att i sådana turordningsregler viduppsägning m.m., som fastställs genom förordning, låta anställning få tillgodoräknas oavsett anställningskommun. 1 sammanhanget sägsatt lärares flyttning mellan kommunerna därigenom skulle underlättas. UtskoUetfinner det angeläget att en sådan ordning kommer till stånd. Utskottetföreslår att godkänner vad som i propositionen anförs omanställningstrygghet för lärare med statligt reglerad anställning. I propositionen behandlar föredragande statsrådetäven frågan om betyg i lärarutbildningen. Härvid erinrar hon om grunddragen idet nuvarande systemet för tillsättning av lärartjänster och uppehåller sigfrämst vid meritvärderingen vid ansökan till lärartjänst. Det nuvarandepoängmässiga meritvärderingssystemet bygger bl. a. pä förekomsten avkvalitetsbetyg i lärarutbildningen, dvs. betyg enligt en mer än tvågradigskala, såväl i lärarskicklighet som i olika ämnen. Föredragande statsrådetavvisar att lärartjänster tillsätts enbart med utgångspunkt i antalettjänsteår. Kvalitetsbetyg i lärarutbildningen bör enligt föredragandens meningfinnas kvar. Föredragandenåberopar undersökningar som visar att det föreligger en positiv korrelationmellan betyg i ämnesteori och i lärarskicklighet. De som har höga betyg iämnesteori har ofta också högt betyg i lärarskicklighet och tvärtom. Medbeaktande av denna omständighet anser föredraganden att betyget ilärarskicklighet bör kunna tas bort. Sådana betyg bör ges sista . Åtgärden får dock enligt föredraganden inte uppfattas såatt den teoretiska delen av läramtbildningen skulle vara den viktigaste.Föredraganden avser att återkomma till regeringen med förslag till särskildaföreskrifter om betyg i lärarutbildningen i enlighet med vad som förordats ipropositionen. UbU 1980/81:38 17 bereds nu fillfälle att ta del av vad somi propositionen anförts om betyg i lärarutbildningen. Imotion 1980/81: 1962 förordas att endast betygen godkänd och icke godkänd skallfinnas som bedömning av både lärarskicklighet och ämnesteori. I motion1980/81:2001 avvisas förslaget att helt avskaffa betyget i lärarskicklighet.Betygen godkänd resp. icke godkänd bör enligt motionen finnas kvar ilärarskicklighet (yrkande 5). Motionärerna accepterar med visst förbehåll attkvalitetsbetyg bibehålls i ämnesteori. I en särskild utredning bör enligtmotionärerna sambandet mellan kvalitetsbetyg i ämnesteori inomlärarutbildningen och inom högskolan i övrigt behandlas (yrkande 6 i dennadel). Utskottetkan inte instämma i vad som föreslås i propositionen beträffande betyg ilärarskicklighet. Utskottet anser att man i lärarutbildningen måste kunna geuttryck för en studerandes olämplighet för läraryrket. Detta bör kunna skemedelst betyget icke godkänd i lärarskicklighet. I övriga fall bör endastbetyget godkänd i detta ämne kunna komma i fråga. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av proposition 1980/ 81:107 och med bifall tillmofionerna 1980/81: 1962 i denna del samt 1980/ 81:2001 yrkande 5 som sinmening ge regeringen till känna. Utskottetansluter sig till vad som anförts i propositionen om att de kvalitetsbetyg ilärarutbildningen som avser ämnesteori skall bibehållas. Utskottet föreslårsåledes att beträffande betyg i ämnesteori i lärarutbildningen medanledning av proposition 1980/81: 107 och med avslag på motionerna 1980/81:1962 i denna del och 1980/81:2001 yrkande 6 i denna del som sin mening gerdetta till känna för regeringen. Ett slopande av betyget i lärarskicklighet får -påpekar föredraganden konsekvenser för det nuvarande meritvärderingssystemet.Föredraganden räknar med att av SÖ ändrade anvisningar skall kunna tillämpasfr. o. m. den . En bedömning av den sökandes skicklighet måsteenligt propositionen ingå, eller under alla omständigheter kunna ingå, itillsättningsunderlaget. Itvä motioner behandlas principerna för meritvärdering och utformning av meritvärderingssystemet. Det föreslås i motion 1980/81: 1288 att SÖ bör göra enöversyn av principerna för meritvärdering av studier eller examina vidutländska universitet och högskolor vid sökande av tjänst inom skolväsendet. 1motion 1980/81:2001 begärs fortsatt utredning av meritvärderingssystemet(yrkande 6 i denna del). Med anledning av den översyn avmeritvärderingssystemet som SÖ till följd av regeringsförslaget har att göraföreslår också motionärerna riktlinjer för utformningen av meritvärderingssystemetvid tillsättning av tjänst som lärare (yrkande 7). I syfte att minska denrelativa betydelsen av meritpoängen för ämnesbetygen bör enligt motionärerna imeritvärderingssystemet också ingå meriter som förvärvas genom medverkan iförsöksverksamhet, lokalt utvärderingsar- 2 1980/81. UbU 1980/81:38 18 bete,ledning av projekt av olika slag m. m. Vidare finns det enligt motionärernasmening anledning att i högre grad än räkna fortbildning ochvidareutbildning som merit. Utskottet vill isammanhanget anföra följande. Vidtillsättning av statligt reglerade tjänster skall enligt lagen om offentliganställning fästas avseende endast vid sakliga-gmnder såsom förtjänst ochskicklighet. Vid tillämpning härav på tjänst som lärare gäller sombefordringsgmnder särskilt 1. undervisningsskicklighet och nit, 2. kunskaperoch färdigheter i ämnen som hör till tjänsten eller på annan grund kan vara avbetydelse vid tjänstens utövande samt 3. längden av väl vitsordad tjänstgöring(17 kap. 29 § skolförordningen, 1971:235, omtryckt 1979:717). För tillämpningenav nämnda bestämmelser i 17 kap. 29 § skolförordningen skall SÖ meddelaanvisningar, som skall innehålla grunder för poängmässig värdering av meriteri den mån det är möjligt (30 § i samma kapitel). I 17 kap. 31 §skolförordningen föreskrivs därjämte att det i varje särskilt fall skall prövasom sådana förhållanden föreligger som bör påkalla ändring av det bedömande somgrundas på den poängmässiga värderingen enligt 30 §. Hänsyn skall därvid tastill meriter som icke kan poängmässigt värderas, såsom bl. a. skicklighet somådagalagts på annat sätt än genom betyg och fortsatta studier. Detav SÖ tillsammans med lärarorganisationerna utarbetade meritvärderingssystemetär avsett som ett hjälpmedel vid urval bland sökande till lediga lärartjänster.Enligt systemet ges siffermässiga meritpoäng för ett antal tänkbara meriter.Det är dock omöjligt att här fånga in allt som kan anses meriterande för enlärare och ge detta en lagom hög poängsiffra. För tillsättningsmyndighetenföreligger emellertid skyldighet som utskottet erinrat om - att tahänsyn till icke poängvärderade meriter som den sökande åberopar. Det är enligtutskottets uppfattning inte i enlighet med skolförordningens anda, om denenligt en grov schablon siffermässigt framräknade meritpoängen blir automatisktutslagsgivande vid tillsättning av tjänst som lärare. Utskottetanser att nu gällande bestämmelser i skolförordningen ger utrymme för att vägain meriter av det slag som anförs i motionerna 1980/ 81: 1288 och 1980/81:2001.Utskottet finner det därför inte påkallat med ett särskilt uttalande avriksdagen i denna fråga. bör med hänvisning till vad utskottet härhar anfört avslå motionerna 1980/81: 1288 och 1980/81:2001 yrkandena 6 i dennadel och 7. 1.6Besvär över beslut av skolmyndighet Föredragande statsrådet anför beträffande besväröver beslut av skolmyndighet att överprövning endast skall få ske i en endainstans. Besvär över beslut av styrelsen för skolan om tillsättning avskolchefs- och lärartjänster bör enligt propositionen får anföras direkt hosSÖ. UbU 1980/81:38 19 föreslåsi samtliga sådana ärenden där förvaltningsbesvär även får anföras.Som skäl härför anförs att behovet av enhetlighet och likformighet ihandläggningen av vissa ärenden är så uttalat att besvär över styrelsens besluti sådana fall bör få föras i en för hela landet central instans. Förlärare inom den statliga högskolan gäller att besvär över en lokalhögskolemyndighets tillsättningsbeslut kan anföras hos universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) och fullföljas hos regeringen. Enligt föredragandensmening talar många skäl för ett enhetligt ställningstagande till besvärs- ochfullföljdsmöjligheterna för lärare både inom det allmänna skolväsendet ochinom högskolan. Inom bereds för närvarandelärartjänstutredningens betänkande (SOU 1980:3) Lärare i högskolan med förslagtill ny tjänsteorganisation för högskolan samt ordning för anförande av besväröver beslut om tjänstetillsättning. Frågan om möjligheterna för lärare attfullfölja besvär över tjänstetillsättningsbeslut hos regeringen bör enligtföredragande statsrådets mening beredas i ett sammanhang. Föredraganden ärdärför inte beredd att föreslå någon ändring av gällandebestämmelser om rätt att anföra besvär hos regeringen över beslut i ärenden omtillsättning av statligt reglerad tjänst och vikariat på sådan tjänst. Beträffandebeslut av länsskolnämnd bör enligt propositionen i huvudsak gälla att besvärfår anföras hos SÖ som enda prövningsinstans i samtliga överklagbara frågorutom i fråga om beslut om tjänstetillsättning, basresurser, gymnasieskolansårliga organisation och skolenheter. I dessa ärenden bör i varje fall tillsvidare på sätt som sker besvär över beslut kunna fullföljas hos regeringen. Imotion 1980/81:2016 avvisas tanken på att SÖ skall vara slutlig besvärsinstansi det föreslagna tjänstetillsättningsförfarandet.