bet · G401TU9 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:9 om vissa åtgärder på teleområdet (prop. 1980/81:66) I proposifion 1980/81:66 föreslårregeringen (kommunikafionsdeparte-mentet) att 1. godkänna den av föredragandedepartementschefen förordade inriktningen av televerkels verksamhet, 2. godkänna den av föredragandedepartementschefen förordade handläggningsordningen för vissa provnings- ochtillståndsärenden inom , 3. godkänna att televerketslarmdivision överförs fill bolagsform, 4. medge att får disponeraen rörlig kredit i intill ett belopp av högst 800 milj. kr.för finansiering av vissa abonnentutrustningar, 5. godkänna inrättandet av TeleinvestAB, 6. godkänna att televerketsverkstadsrörelse samordnas och överförs till bolagsform. I proposifionen redogörs för deförändringar av kundernas efterfrågan och konkurrensförhållandena påtelekommunikationsområdet som den tekniska utvecklingen ger upphov till.Televerket föreslås få bättre möjUgheter att handla marknadsmässigt genom enökad ekonomisk handlingsfrihet. bör få disponera en särskild rörligkredit i om högst 800 milj. kr. för finansiering avelektroniska abonnentväxlar, telex-, telefax-och teletexapparater. Därigenomkan önskemålen från televerkels kunder om flexiblare betalningsvillkor försådana utrustningar fillgodoses. bör, inom de ramar som fastställsav statsmakterna, också ges möjligheter fill en ökad flexibilitet t.ex. i frågaom samarbete med andra företag på teleområdet. I detta syfte föreslås att ettav helägt dotterbolag, , inrättas. Bolaget skall ihuvudsak förvalta akfierna i . Vidare föreslås att verkstadsrörelse samordnasi samband med övergången till elektroniktillverkning. Televerketsindustridivision, , och ', Tefab,bör därvid efter viss övergångstid sammanföras i ett gemensamt bolag. föreslås, närmast av konkurrensskäl, överföras tillbolagsform. I propositionen konstateras att en rad starka skäl talarför att på olika sätt bör ges möjligheter att effektivt bidra tillintroduktionen av ny, modern informationsteknik. bör därvid i ökadutsträckning verka i fri konkurrens med privata leverantörer. 1 1980/81. I propositionen redovisas också en i vissaavseenden ny inriktning av policy när det gäller vilka utrustningarsom får anslutas till telenätet. Privata leverantörer kommer därigenom att fåökade möjligheter att tillhandahålla abonnentutrustningar vid sidan avteleverket. Vidare framhålls betydelsen av att klart skilja televerketsmyndighetsuppgifter från affärsverksamheten. En ny handläggningsordning förärenden rörande provning och godkännande av abonnentutrustningar för anslutningfill telenätet bör därför införas. Imotion 1980/81:146 av i (fp) yrkas 1. attriksdagen, med avslag på proposifionen i motsvarande delar, av regeringen begär förslag om a) attföretag som verkar inom den konkurrensutsatta sektorn ägarmässigt skiljs från , b) attabonnentväxlar, linjetagare, telefonistutrustning, terminaler och växlar fill telexnätet samt modemer inte inkluderas i monopol område, c) attförsäljning av tjänster och apparater inom teletex och telefax förs till ett utanför liggande speciellt företag, 2. attriksdagen avslår förslaget om en löpande kredit hos riksgäldskon toret för . Imofion 1980/81:151 av m. fl. (s) yrkas 1. att beslutar som sin mening ge regeringen fill känna vad imotionen anförts om riskerna med en ökad privatisering, 2. att beslutar avslå regeringens förslag att föra överteleverkets industriverksamhet () i bolagsform. I mofion 1980/81:152 av m. fl. (s)yrkas att beslutar 1. att avslå regeringens förslag att föra över i bolagsform, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omTefab i . I mofion 1980/81:153 av m. fl. (s)yrkas att beslutar 1. avslå regeringens förslag att föra över i bolagsform, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen omteleindustrins utveckling. I mofion 1980/81:156 av Axel m. fl. (s)yrkas att beslutar avslå regeringens förslag att föra över ibolagsform. I mofion 1980/81:165 av m. fl. (s)yrkas att beslutar avslå regeringens förslag att föra över ibolagsform. TU1980/81:9 3 I mofion 1980/81:166 av Bo Forslundm. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attverksamheten inom inte överförs i bolagsform utan behålls inom televerketsverksamhet även . I motion 1980/81:167 av MartinOlsson m. fl. (c) yrkas all uttalar 1. att ändringarna av gränsdragningenmellan monopolområde och konkurrensulsatta områden inte får ledatill försämrade förutsättningar för att bedriva en rikstäckandeverksamhet och service, 2. att ett genomförande av den ipropositionen föreslagna organisationsförändringen av televerketsverkstadsrörelse inte får medföra att ansvar för verksamhetenminskar. I mofion 1980/81:168 av . (s) yrkas att beslutar 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om policy, 2. att godkänna vad i motionen anförts omverksamhetsformen för konkurrensutsatta verksamhet, 3. att uttala att de nya tjänsternateletex och telefax även i fortsättningen skall utgöra en integrerad del avteleverkets verksamhet, 4. att ett särskilt finansbolag,, skall inrättas som ett helägt dotterbolag till , 5. att avslå regeringens förslag attteleverket skall få disponera en rörlig kredit om högst 800 milj. 6. att avslå regeringens förslag attföra över i bolagsform, 7. att som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om teleindustrins utveckling och samarbetetmellan och , 8. att som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om överföring av larmverksamheten tillbolagsform, 9. att som sin mening ge regeringenfill känna vad i motionen anförts om integritetsproblem i larmverksamheten. I motion 1980/81:169 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att med avslag på punkterna 1-3 och 6 ipropositionen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om omorganisation och inriktningen av televerkels verksamhet i övrigt, 2. att med ändring i punkt 4 i propositionenmedger att får disponera en rörlig kredit i för finansiering av vissa abonnentutrustningar utan fastställande av övre beloppsram. r 1980/81. har i skrivelse och 28november 1979 hemställt om vissa åtgärder i syfte att öka verkets ekonomiskahandlingsfrihet och uppnå en bättre marknadsanpassning av verksamheten. Verketföreslår att ett helägt dotterföretag till , , inrättasmed uppgift att finansiera vissa abonnentutrustningar. Vidare föreslås enomstrukturering av industrier och inrättande av ett av televerkethelägt holdingbolag, . Televerkethar vidare i skrivelse aktualiserat anställningsförhållandenaför den personal som arbetar i dotterbolagen. I skrivelsen anförs attteleverket och dess personalorganisationer anser att det vore till stor fördelom anställda inom televerkskoncernen smidigt kunde övergå mellan olika enheteroberoende av enheternas juridiska form. föreslår därför attpersonalen, utom verkställande direktören, i verkets helägda bolag anställs iteleverket och utlånas till bolagen. 2.1 Televerketsverksamhet och organisation Föredragande departementschefen konstaterar attverket drivs i affärsverkets form, vilket bl. a. betyder att kostnaderna skalltäckas med intäkter från dem som utnyttjar verkets tjänster. Härutöver skallteleverket förränta det statskapital som investerats i verkets anläggningar.Televerket har en betydande frihet när det gäller prissättningen.Samtalsmarkeringsavgifter och inträdes- och abonnemangsavgifter förhuvudledning vilka svarar för huvuddelen av intäkter bestäms dockav regeringen. omslutning och investeringar redovisas. Totalaantalet anställda uppgår f. n. fill ca 43 900 varav ca 3 600 sysselsätts inomteleverkets industridivision, . Föredraganden framhåller att en nyorganisation för genomfördes (prop. 1973:171, TU1973:26, rskr 1973:335). Det konstateras vidare att genom en radregeringsbeslut en successiv utjämning avtelefonkostnaderna inom landet har ägt rum. Utskottet har ej funnit anledning till erinran motföredragandens uttalanden under förevarande avsnitt. Föredraganden konstaterar att utvecklingenkarakteriseras av att elektronik alltmer ersätter elekromekanik såväl inomtelekommunikationsområdet som på andra fillämpningsområden. Överföring av dataöver telefonnätet mellan datorer och dataterminaler har ökatsnabbt. Enligt propositionen blir det allt svårare att dra en gränslinje mellantraditionell teleteknik och dalateknik. Det framhålls att ju större ekonomiskbetydelse TU1980/81:9 5 telekommunikationerna får för förelagensinformafionshantering desto viktigare blir det att ökar sinlyhördhet inför marknadens krav. Föredraganden framhåller att företagskundernasom har en avgörande betydelse för ekonomi f. n. svarar för ca 50 %av intäkterna. Den rymdtekniska utvecklingen redovisas. Det konstateras att denkommit att innebära ett hot mot telenätsinnehavarnas överföringsmonopol. Detframhålls också att den internafionella utvecklingen på teleområdet innebär enväxande konkurrens för , avseende såväl nya tjänster som degrundläggande telefontjänsterna. Enligt föredraganden växer konkurrensen om personal medkompetens som är attraktiv även utanför . För att skallkunna rekrytera och behålla kvalificerad personal har regeringen i vissa fallgivit verket rätt att tillämpa kontraktsanställningar med löner utanför denstatliga löneplanen. har vidare fått införa ett delvis nytt lönesystemsom medger en mer marknadsmässig lönesättning. Sådana särlösningar har bidragittill att möjliggöra fortsatt drift av i affärsverksform. Endastbolagsformen medger annars enligt föredraganden en friare lönesättning ochdärmed möjlighet till lönemässig konkurrens om arbetskraften. Slutligenredovisas under detta avsnitt pågående utredningsverksamhet. Utskottet har inte heller funnitanledning fill erinran mot vad föredraganden anfört under detta avsnitt. Under detta avsnitt diskuterasframför allt den övergripande frågan om statsmakterna bör underlätta förteleverket att bidra fill introduktionen av ny teknik hos användarna. Enligtföredraganden är ett viktigt skäl till att så bör vara fallet de produktivitetsförbättringarinom näringsliv och förvaltning som nya informationssystem kan leda till. Detframhålls också att informationstekniken har särskilt stor betydelse förSveriges industriella kompetens och konkurrenskraft. Ett annat viktigt skälanses vara att den nödvändiga samordningen med utvecklingen av utrustningenunderlättas om sådan utrustning på ett konkurrenskraffigt sätt kan erbjudasanvändarna också av . Föredraganden anser att de fördelar som står att vinna medden nya tekniken måste tas fill vara och att viklen av att har engod marknadskännedom ökar i takt med den ökade betydelse effektivakommunikationssystem får för företagen. Mot en ökad marknadsorientering och affärsmässighet skulleenhgt föredraganden invändningar kunna resas såsom att telefon- ochtelexmono-polet kunde innebära att konkurrensen aldrig kan ske på lika villkor. En alltför affärsmässig inriktning skulle också kunnainnebära en konflikt med verkets ansvar för telesystemet som helhet och minskastatsmakternas TU1980/81:9 6 möjligheter alt ställa krav på att skall arbetaför överordnade samhällsmål av t. ex. regionalpolitisk karaktär. Enligtföredraganden bör emellerfid ett affärsmässigt agerande vara möjligt att förenamed samhällsansvar. Av propositionen framgår vidare att ett av syftena med attöka marknadsanpassningen och konkurrenskraften är att förbättra omsättningenoch därmed verkets totala ekonomi, vilket gör det möjligt att hålla låga taxorinom telefonrörelsen. Taxorna är bland de lägsta i världen. Beträffande sysselsättningsfrågorna inom anserföredraganden att användningen av elektronik medför ett bortfall avarbetstillfällen såväl när det gäller anläggnings- och underhållspersonal somförsäljnings- och kontorspersonal om inte nya arbetsuppgifter kan tillföras.Teknikbytet sägs också medföra omställningsproblem vid verkstäder.Föredraganden anser att sysselsättningsminskningar blir aktuella under denärmaste åren vid verkstäderna men att dessa kan motverkas genom en ökadförsäljningsvolym även inom de nya verksamhetsområden som satsar på. Sammanfattningsvis anser föredraganden alt en rad starkaskäl talar för att på olika sätt bör ges möjligheter att effektivtbidra till introduktionen av ny, modern informationsteknik i vårt land.Televerket bör därvid i ökad utsträckning verka i fri konkurrens med privataleverantörer när det gäller tillhandahållandet av abonnentulrustningar.Föredraganden framhåller att utvecklingen av ny teknik för vår egenhemmamarknad bör kunna utnyttjas som bas för exportsatsningar av svenskindustri. Utskottet delar föredragandensuppfattning att bör ges möjligheter att bidra till introduktionenav ny teknik. Denna inriktning överensstämmer också väl med vad utskottetanförde om roll vid sin behandling av budgetpropositionen tidigarei år. (/80:14). 2.3.2 Konkurrens- och policyfrågor har enligt propositionenelt faktiskt monopol som ansvarigt för förvaltningen av de allmänna statligate!°anläggningarna eftersom verket därigenom avgör hur dessa får användas. Ingaapparater o. d. som inte tillhör får anslutas till del allmännatelefonnätet ulan verkets medgivande. beslutar självt vilka typerav utrustningar som endast tillhandahålls av och vilka utrustningarsom får saluföras fritt och anslutas till nätet. De regler som televerkethittills tillämpat finns dokumenterade i föreskrifter som utfärdats av verketstekniska avdelning. Någon samlad officiell beskrivning av och motivering förteleverkels policy när det gäller tillhandahållandet av olika tjänster ochprodukter har emellertid enligt föredraganden inte funnits. Genom en merauttryckligt formulerad policy kan en del oklarheter undanröjas kring vilkaregler som gäller vid anslutning till allmänna telefonnätet av utrustningar somtillhandahålls av privata leverantörer,framhåller föredraganden. Enligtden nya och klart uttalade policy som styrelse fattat beslut om ochsom även föredraganden finner ändamålsenlig begränsas monopol påabonnentplacerad utrustning ansluten till allmänna telefonnätet fill följandeprodukter. Utrustning för talkommunikation över det publikanätet. Vissa modemer (transmissionsutrustning som sändersignaler in i telefonnätet). Inom monopolområdet ligger därigenom följandeprodukter: vanliga telefonapparater, specialtelefonapparater, myntapparater,abonnentväxlar, linjetagare, telefonistutrustning och modemer samt terminaleroch växlar som ansluts till telexnätet. Utanförmonopolområdet kommer följande produkter att ligga som hitfills fillhörtmonopolområdet: telefonsvarare, talregistreringsapparater, uppringningsanordningar,signalorgan, upptagetmarkerare, hänvisningsdatorer och vissa akusfiskt kopplademodemer för portabelt bruk. Liksomhitfills kommer datorer och dataterminaler anslutna till det allmännadatanätet, larmutrustning, utrustning för fjärrstyrning,telefaksi-milutrustning, telefotoutrustning och skrivtelefoner att liggautanför monopolområdet. Enligtföredraganden utgör de utrustningstyper som kommer att hgga utanför monopolområdeten betydande marknad för privata leverantörer att konkurrera på, I motion 1980/81:146 (fp) framhålls att ingasakliga skäl finns för att abonnentväxlar, linjetagare, telefonistutrustning,terminaler och växlar till telexnätet samt modemer skall bibehållas inomteleverkets monopolområde. Imotion 1980/81:151 (s) avvisas propositionens inriktning mot en ökadprivafisering. Imofion 1980/81:167 (c) framhålls att förändringarna i gränsdragningen mellanmonopol- och konkurrensutsatta områden inte får ge möjlighet till en utvecklingsom kan innebära att andra intressen tar över de ekonomiskt bästa delarna iteleverksamheten, eftersom det bl. a. skulle försvåra och fördyra televerketsrikstäckande verksamhet och service. Imofion 1980/81:168 (partimofion, s) anförs att avgränsningen av monopolområdetinte får ses som ett första steg i någon slags allmän strävan att avvecklastora delar av monopolet. Det framhålls också att en utveckling mot en"engelsk" modell där regeringen vill fördela all televerksamhet utomsjälva telenätet på privata företag inte kan accepteras. bör enligtmotionärerna kunna godta den av styrelse beslutade policyn förmonopolavgränsning. Någon principiell förändring i inriktningen av televerketsverksamhet får inte ske utan att frågan i förväg underställs . r*1980/81. TU1980/81:9 8 I mofion 1980/81:169 (partimofion,vpk) framhålls att regeringens strävan synes vara att uppmuntra tendenser tillkommersialisering av och bortse från det samhälleliga ansvaret föratt i stället gagna den fria konkurrensen. Utskottet vill för sin del, ilikhet med föredraganden, konstatera att har ett ansvar för atttelesystemet i sin helhet kan upprätthållas. samhällsansvar ärsärskilt markerat för de s. k. grundtjänsterna till vilka telefon och telexhör. De krav som grundtjänsterna skall uppfylla är bl. a. full samtrafik,pålitlig nummerinformafion, hög fillgänglighet och teknisk kvalitet, enhetligataxor för hela landet och jämn servicestandard i hela landet. För att kunnafillgodose dessa krav tillhandahåller verket hela kommunikationskedjan, dvs.nätet, abonnentväxlar och abonnentutrustningar. Det är således enligtutskottets mening självklart att - liksom -för verkets grundtjänsterkrävs ett vidare ansvarstagande än vad som följer av traditionellaföretagsekonomiska överväganden. För övriga delar är det angeläget attåstadkomma konkurrens på lika villkor med andra leverantörer. Utskottet finner det tillfredsställande att televerketfattat beslut om en klarare avgränsning av vilka produkter som skall omfattasav monopolet. Utskottet finner i likhet med föredraganden avgränsningen ändamålsenlig.Den kommer att möjliggöra för att uppfylla de krav som ställs pågrundtjänsterna som privata leverantörer ges möjlighet att konkurrerapå en betydande del av marknaden. Såsom den tidigare redovisningen ger vid handen är enutveckling där all televerksamhet utom själva telenätet förs över på privataföretag inte aktuell. Vid sin behandling av budgetpropositionen tidigare i åranförde utskottet bl. a. att det inte är godtagbart att roll skullebegränsas till att i första hand svara för att ett väl fungerande telenät finnsi vårt land. En sådan nollambition skulle vara till nackdel för både de svenskakonsumenterna och den svenska teleindustrin. ställning som ett avvärldens ledande telekommunikationsländer kan inte heller motivera en sådaninriktning av landets telepolifik (/80:14). Detta uttalande äger enligtutskottets mening alltjämt sin giltighet. Ett frångående av denna inriktningmåste självfallet underställas prövning. Av det anförda följer att utskottet avstyrker yrkandena imotionerna 1980/81:146 (fp), 1980/81:151 (s), 1980/81:168 (parfimotion, s) samtmotion 1980/81:169 (parfimofion, vpk) i denna del. Av utskottets uttalanden följer också att den föreslagnaavgränsningen av monopolet enligt utskottets mening inte försvårar och fördyrarteleverkets rikstäckande verksamhet och service. Därmed synes de synpunkter ochkrav som framförs i mofion 1980/81:167 (c) vara fillgodosedda varför den intebör föranleda någon åtgärd i denna del. TU1980/81:9 9 2.3.3 Handläggningsordningen för provnings- ochtillståndsärenden Föredraganden framhåller att dennuvarande handläggningen av ansökningar om anslutningstillstånd sker enligt eni vissa avseenden ofullständigt dokumenterad rutin. Enligt föredraganden pågårinom arbete med att ta fram nya rufiner med följande inriktning.Avslag på ansökningar på grund av policyskäl, dvs. på grund av att den aktuellautrustningen tillhör monopolområde kommer i fortsättningen att skeutan särskild teknisk prövning. Den nuvarande oklarheten för beställaren närdet gäller orsaken till avslaget kan därigenom elimineras. Om utrustningenligger utanför monopolområdet skall den tekniskt provas. Föredraganden anseratt det finns starka skäl att bibehålla den tekniska provningen inomteleverket. Detta beror bl. a. på att provningen kräver en ingående kunskap omnätet som knappast är möjligt att upprätthålla utanför utan endubblering av funktion i dessa avseenden. Ett avslagsbeslut skallinte kunna överklagas hos generaldirektör utan hos en särskild"överklagningsnämnd". Nämnden skall bestå av tvåteleverksrepresentanter och tre andra ledamöter som regeringen utser. Enligt propositionen är prövning i princip attbetrakta som officiell provning för vilken särskilda regler finns. Med hänsyntill de skäl som anförts bör dock enligt föredraganden handläggningen av nuaktuella ärenden t. v. ske i särskild ordning och med den inriktning som redovisats. I motion 1980/81:169 (parfimotion, vpk) framhålls att allutrustning som ansluts till telenätet bör levereras och underhållas avteleverket. Härav följer enligt mofionärerna att den föreslagna byråkrafiskaordningen för provnings-och tillståndsärenden blir obehövlig. Utskottet finner det i likhet medföredraganden angeläget att en klar och tydlig instruktion för televerketshandläggning tas fram och redovisas för de privata leverantörer som begäranslutningstillstånd. Utskottet anser också att provningen bör bibehållas inomteleverket. Att ställa upp de krav på utrustningar som är nödvändiga, omprovningen skall kunna förläggas utanför verket, skulle te sig alltför dyrt.Den handläggningsordning som föreslås i propo.sifionen enligtutskottets mening för alt provningen kommer att bedrivas oparfiskt. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motion 1980/81:169(partimotion, vpk) i denna del. 2.3.4 Konkurrensutsatt verksamhet i verks- ellerbolagsform Under detta avsnitt redovisarföredraganden för- och nackdelar med att konkurrensutsattaverksamhet bedrivs i verks- resp. bolagsform. För affärsverksmodellen talarenligt vad som anförs i propositionen att statsmakternas möjligheter fill insynoch styrning är goda. lättareän ett statHgt bolag åläggas att ta regionalpolitiska och andra samhällshänsyni sin verksamhet. Det framhålls att affärsverkformen från andra synpunkter ärmindre lämpad för konkurrensutsatt verksamhet. Det gäller särskilt om det såsomhos finns betydande verksamhetsgrenar av monopolkaraktär och omverket utöver affärsverksamheten har myndighetsfuntioner. Föredraganden anförvidare att bolagsformen medför att arbetsbetingelserna blir mer likartade demsom gäller för konkurrerande privata företag. Sammantagetanser föredraganden att konkurrensutsatta verksamhet i princip börbedrivas i bolagsform. Det är emellertid inte rimligt, framförs det vidare, attorganisatoriskt bryta ut de nya tjänsterna teletex och telefax som i och försig är konkurrensutsatta men som också utgör en integrerad del av televerketsverksamhet. Det framhålls att det är väsentligt inte minst frånregionalpolitisk synpunkt att de nya tjänsterna kan fillhandahållas avteleverket som fullständiga grundtjänster och därmed i princip bli tillgängligai hela landet till jämn pris- och servicestandard. När det gäller larmverksamheten framförs ipropositionen att denna verksamhet saknar karaktären av publik tjänst.Föredraganden anser att starka skäl talar för att den av påbörjadeomorganisationen av larmverksamheten bör fortsätta och att verksamheten böröverföras till bolag . I motion 1980/81:168 (partimofion, s) yrkas attriksdagen inte stödjer föredragandens dogmatiska uttalande att televerketskonkurrensutsatta verksamhet i princip skall bedrivas i bolagsform. Vidarebegärs att skall uttala att de nya tjänsterna teletex och telefaxäven i fortsättningen skall utgöra en integrerad del av verksamhet. I mofion 1980/81:146 (fp) framhålls att det faktumatt teletex och telefax marknadsförs inom ram ger televerketbetydande fördelar. Det yrkas därför i motionen att försäljningen förs övertill ett utanför liggande speciellt företag. Under avsnitt 2.3.2 uttalade utskottet att förverkets grundtjänster krävs ett vidare ansvarstagande än vad som följer avtraditionella företagsekonomiska överväganden. Där anfördes vidare att detinte är godtagbart att roll skulle begränsas till att i första handsvara för att ett väl fungerande telenät finns i vårt land.