bet · G401AU21 · 1980-12-31 00:00:00 — F. n. sysselsätts ca I 000 personer vid AMSegenregiverksamhet. Totalt beräknas antalet sysselsatta uppgå till2000-3000. Verksamheten är organiserad på sju regioner i landet. I de tre nordligaste regionerna är av demsom arbetar i AMS egenregiverksamhet specialanvisade. Motsvarande andel iövriga regioner är . Enligt AMS föreligger stora svårigheter att uppehållavolymen på arbeten i egen regi i norra . Detta medför problem atteffektivt sysselsätta de 120 arbetsledarna i den delen av landet. 1 södraSverige däremot är det brist på arbetsledare. Verket har därför sedan en tideftersträvat en viss neddragning av verksamheten i egen regi i de nordligastelänen och en överföring av arbetsledare till övriga regioner. Dennaomfördelning berör dock inte de specialanvisade. Den totala volymen beredskapsarbeten i de nordligasteregionerna skall enligt AMS inte heller påverkas av de åtgärder som planeras. AU 1980/81:21 61 Utskottet behandlade egenregiverksamheten(AU 1979/ 80:21). Utskottet slog bl. a. fast att omfattningen av AMS verksamhetmed beredskapsarbeten i egen regi bör bestämmas av dels det behov som finns attbereda den specialanvisade arbetskraften arbete, dels möjligheterna att få framobjekt som lämpar sig att bedrivas i denna form. Utskottet ställde sigavvisande till att skulle låsa fast organisationen för beredskapsarbeteni AMS regi vid en viss nivå, vilket kunde bli följden av ett bifall till den dåaktuella motionen. Utskottet ansåg emellertid att det fanns skäl att iakttaviss försiktighet vid neddragning av verksamheten i norr med hänsyn till desärskilda problem som finns pä arbetsmarknaden där. Utskottet utgick ocksåifrån att det i de nordligaste länen vid bedömning av behovet avberedskapsarbeten i AMS regi kunde vara berättigat att med den specialanvisadearbetskraften jämställa vissa äldre arbetslösa, som var ortsbundna och saknadefull arbetsförmåga. Fråganom egenregiverksamheten inom AMS behandlas i proposition 126. I propositionenanmäls att AMS i samråd med statskontoret och i kontakt med berördapersonalorganisationer sett över administrationen och organisationen av dennatyp av beredskapsarbeten. Översynen tar sikte på regionkontorens ställning iarbetsmarknadsverkets organisation. En särskild arbetsgrupp har genomförtöversynen och AMS har i skrivelse till regeringen anslutit sig till förslagenoch överlämnat rapporten till regeringen. Enligt förslaget skallregionkontoret i läggas ner och verksamheten vid regionkontoret iHärnösand utvidgas lill att även omfatta . Antaletregionkontor minskas därigenom från sju till sex. Vidare föreslås en förändringi arbelsplatsorganisalionen som ger en inte obetydlig inbesparing avhuvudsakligen biträdestjänster och förråds-män. Elt genomförande av förslagenskulle ge en besparingseffekt av 10 milj. kr. Statskontorethar ställt sig bakom förslagen i rapporten. 1 översynsuppdraget ingick inteatt utvärdera AMS egenregiverksamhet som sådan. Statskontoret föreslär dock isitt yttrande att regeringen låter utvärdera omfattningen av och formerna förden aktuella verksamheten. upprepar i proposition 126 vad han sagt i budgetpropositionenom att de frågor som tas upp i AMS rapport bör behandlas av den parlamentariskautredningen. Utredningen förutsätts därvid förutsättningslöst prövaomfattningen och formerna för AMS egenregiverksamhet. Departementschefen förutsätteri budgetpropositionen att AMS i avvaktan härpå inte vidtar någon åtgärd sominnebär en mera väsentlig ändring i den nuvarande organisationen ochadministrationen av beredskapsarbeten. Frågan omegenregiverksamheten behandlas i tre motioner. 1motion 1053 av i m.fi. (m) yrkas att den pågåendeomlokaliseringen av AMS arbetsplatser för specialanvisade lill större tätorteravbryts temporärt i avvaktan på en utvärdering av de AU 1980/81:21 62 förändringarav verksamheten som skett. Enligt motionärerna har så mångaarbetsplatser (förläggningar) lagts ned att det bör vara möjligt att studeraeffekterna av de specialanvisades rehabilitering i den nya situationen. MargitOdelsparr (c) och () begär i motion 1431 att verksamhetenskall bedrivas i samma omfattning som i avvaktan på att denparlamentariska utredningen har behandlat .verksamheten och presenterateventuella förslag till åtgärder. BengtWittbom (m) och () har en annan inriktning på sin motion 1839.De begär att AMS skall få genomföra den omorganisation avberedskapsarbeten i egen regi som verket förordat. Enligt motionärerna får denomständigheten att arbetsmarknadsverket skall bli föremål för översyn inteinnebära att rnan avvisar vardagsrationaliseringar av detta slag. Att under dentid utredningen pågår avstå från besparingsinitiativ måste vara fel och om inteannat få en nedslående effekt på myndighetens och de anställdas motivation attföreslå besparingar, slutar motionärerna. Utskottetdelar statsrådet uppfattning att frågan om AMS verksamhet medberedskapsarbeten i egen regi bör tas upp i den parlamentariska utredningen. 1avvaktan på det utredningsarbetet bör inte något större ingrepp göras i dennuvarande organisatoriska ramen för verksamheten. Å andra sidan får inteutredningsarbetet på detta område - lika litet som inom andra delar av AMSverksamhet medföra att man underlåter att ta till varade besparings- och rationaliseringsmöjligheter som föreligger. Det gällerexempelvis sammanförande till regionkontoren av vissa administrativa uppgiftersom ligger ute på arbetsplatserna. Det förslag lillomorganisation som AMS med stöd av statskontoret lagt fram bör i nuvarande lägeinle genomföras i fråga om sammanläggningar av de två distrikten i Norrland.Däremot är det angeläget att man genomför andra delar av förslaget som -enligt vad utskottet inhämtat - bör kunna ge betydande besparingseffekter. Beträffandeverksamheten för de specialanvisade i övrigt hänvisar utskottet till denuppfattning som utskottet redovisade . En viss försiktighet när delgäller minskningen i Norriand kan alltså vara motiverad. Likaså bör vissaäldre arbetslösa som är ortsbundna eller saknar full arbetsförmåga kunnaJämställas med specialanvisade om det i något fall kan medverka lill att eltberedskapsarbete bibehålls. Somtidigare nämnts pågår f. n. en successiv avveckling av verkets föriäggningarför de specialanvisade. Avsikten är alt bostadsfrågan för specialanvisadefr.o.m. skall lösas inom ramen för det ordinarie bostadsbeståndet.Kommunerna skall därvid ansvara för att bostadsfrågan löses antingen i form aven hyreslägenhet, inackorderingshem eller övergångshem. Ansvaret för densociala servicen förs även över på kommunen. 1 några kommuner arbetar mansedan en lid enligt dessa principer. Utskottet har inteanledning alt i förevarande sammanhang ta upp själva AU 1980/81:21 63 principenmed integrerat boende. Det har emellertid visat sig att det finns problem meddenna boendeform. En del arbetstagare söker sig rent av till de förläggningarsom återstår. a. mot denna bakgrund kan det finnas anledning att inteforcera nedläggningen av de förläggningar som finns kvar. Även det faktum attden parlamentariska utredningen skall överväga inriktningen och omfattningen avverksamheten med specialanvisade talar för en sådan uppläggning. anfört i anslutning till motionerna 1053, 1431 och 1839 om AMSverksamhet med beredskapsarbeten i egen regi bör regeringen underrättas om. Utskottet behandlar i detta avsnitt motion 614 avNils-Olof m. fl. (s) om en förbättrad planering avbyggarbetsmarknaden. Detåligger byggarbetsnämnderna, som är knutna till länsarbetsnämnderna, attrekommendera lämplig starttid för sådana byggen som omfattas avanmälningsplikt, dvs. i princip alla projekt med en byggnadskostnad av lägst100000 kr. Avsikten är att man genom denna reglering.skall åstadkomma enlämplig säsongutjämning. Det är i huvudsak två problem som är förenade med detnuvarande systemet. Dels faller vissa objekt utanför anmälningsplikten, delsinkommer anmälningarna stundom för sent för att man på ett ändamålsenligt sättskall kunna styra byggstarten. Motden angivna bakgrunden föreslår motionärerna att man i på försökskall införa anmälningsplikt för samtliga investeringar, alltså även för deobjekt som är undantagna. Anmälan bör ske mellan och ett årföre byggstart beroende på objektets storlek. Motionärerna begär också attplaneringsavdelningen på länsarbetsnämnden skall tillföras personal föradministration, kontroll och uppföljning av försöksverksamheten. Särskildamedel för den föreslagna personalförstärkningen begärs dock inte. Utskottethar tidigare i anslutning till liknande motion uttalat (AU 1979/ 80:21) att detbehövs en bättre planering av byggnadsverksamheten när det gällerarbetskraftsfrågorna. Det har tillsalts en utredning (A 1980:06) för att seöver den arbetsmarknadspolitiska styrningen av byggnadsverksamheten. Utskottetutgår frän att del inom ramen fördel arbetet prövas uppslag av den typ som försfram i motionen. Med hänvisning härtill bör denna inte föranleda någon åtgärd. får sina anslag i form avprogram. Antalet program är f. n. tio. I den följande framställningenredovisas åtta. nämligen arbetsmarknadsinformation, yrkesmässig ochgeografisk.rörlighet, syssel- AU 1980/81:21 sättningsskapandeåtgärder, särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning,yrkesinriktad rehabilitering, kontant stöd vid arbetslöshet,totalförsvarsverksamhet och förvaltning av utrustning. Avde två återstående programmen har åtgärder för flyktingar behandlats i AU1980/81:22 och regionalpolifiska åtgärder i AU 1980/81:23. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader påförs vart och ett av programmen. Medel för att täckadessa kostnader tas alltså upp under samma anslag som övriga kostnader förresp. I likhet med tidigare görs dock en särredovisning av de totalaförvaltningskostnaderna. Avden följande sammanställningen framgår att förvaltningskostnaderna under nästabudgetår beräknas till i runt tal 900 milj. kr. Kostnaderna avser i huvudsaklöner och andra omkostnader för personalen vid AMS, länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingen samt lokaler och automatisk databehandling (ADB), dvs. AMSadminstrativa datasystem till skillnad från som bekostas av särskilda medel på anslagetArbetsmarknadsservice. Utanför särredovisningen av förvaltningskostnadernafaller vidare utgifterna för löner, lokaler m. m. vid arbetsmarknadsinstituten.Dessa utgifter redovisas i stället underprogramanslaget. Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal' -1-207 127 000 -1-65 027 000 -1- 16 256000 -1- 5 690000 -1- 24 926000 -1- 2625 000 -1- 65 000 -1- 3 150000 ' Inkl. byråassistenter och assistenter. Utskottet har i den föregående framställningenredovisat de frågor om arbetsmarknadsverkets organisation som antingen äraktuella för genomförande pä kort sikt (däribland förslag)eller avses först AU 1980/81:21 65 blinärmare belysta genom ett kommande utredningsarbete. De ställningstagandenutskottet har att göra i detta avsnitt kan därför begränsas tillbudgetpropositionens beräkningar av förvaltningskostnaderna. Dentyngsta posten i förvaltningskostnaderna är löner och andra följdkostnader förpersonalen. AMS har för nästa budgetår föreslagit en personalförstärkning medI 350 tjänster. Regeringen föreslår för sin del en oförändradpersonaltilldelning. Regeringensställningstagande har motionsvägen inte föranlett någon invändning i annan månän att vpk i motion 1089 föreslår en utökning av verkets personal med 25 nyatjänster för handikappspecialister med uppgift att arbeta bland särskiltutsatta grupper. Kostnaden anges till 3 milj. kr. Denföreslagna personalförstärkningen är elt led i det åtgärdsprogram förhandikappade som vpk lagt fram i motion 1088. Utskottet är i rådande budgetlägeinte berett att tillmötesgå vpk:s yrkande. 1 sammanhanget kan påminnas om denpågående uppbyggnaden av arbetsmarknadsinstituten vari ingår särskilda institutför olika handikappgrupper. Utskottet kommer i det följande med anslutning tillregeringens förslag att förorda att verksamheten vid instituten liksom desysselsättningsskapande insatserna för handikappade nästa budgetår tilldelasanslagsförstärkningar med betydande belopp. Detaktuella yrkandet i motion 1089 avstyrks av utskottet i hemställan om anvisandeav medel till anslaget Arbetsmarknadsservice. Regeringensförslag till höjning av förvaltningskostnaderna innefattar i huvudsak enbartkompensation för löne- och prisökningar. Utskottet godtar beräkningen. Det börnoteras att det för arbetsmarknadsverkels del inle begärs att kostnaderna skallminskas "i reala termer" såsom sker för andra myndigheter. AMSsvarar för lokalförsörjningen för länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingen. 1 budgetpropositionen anmäls att man inom regeringskanslietprövar möjligheten att uppdra ät att övertalokalförsörjningen. 1979/80Utgift 997024000 1980/81 Anslag 955913000 1981/82 Förslag 1055873000 Som framgår av följande sammanställning finansierasfrån anslaget Arbetsmarknadsservice programmet Arbelsmarknadsinformaiion samlde under programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet upptagna delprogrammenFlyttningsbidrag och Inlösen av egna hem m. m. 5 1980/81. AU 1980/81:21 j 981/82 -(-295 928000 -h 80 834 000 -Hl 8 926 000 hem m. m. Regeringens förslag till medelsanvisning redovisasi budgetpropositionen under punkten B I (s. 54-62). De förändringar i reglernaför flyttningsbidrag som förordas i proposition 126 och som utskottet straxåterkommer till anses av regeringen kunna rymmas inom den i budgetpropositionenföreslagna medelsberäkningen för dessa bidrag. Medelsbehovet under programmet avser till störredelen löner och andra utgifter för arbetsförmedlingens personal och lokaler.Dessa utgifter har redan behandlats i det föregående avsnittet omarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Deutgifter för arbetsförmedlingen som därutöver ingår i programmet avser främstproduktionen av platslistor och försöksverksamheten med ADB iförmedlingsarbetet. Allmänplatsanmälan, dvs. arbetsgivarnas skyldighet att anmäla lediga platser tillarbetsförmedlingen har successivt införts i olika län och är sedan hösten 1980genomförd i hela landet. Delta påverkar kostnaderna för arbetsförmedlingensADB-platslistor då fler anmälningar om lediga platser ökar listornas omfång.Genom begränsningar i utgivningen av ADB-lis-torna och andra platslistor räknarregeringen likväl med vissa kostnadsminskningar, något som f.ö. förutskickadesi proposition 1980/81:20 (besparingspropositionen). Förde fortsatta försöken med ADB-baserad sökning och bevakningsmatchning avlediga platser får arbetsförmedlingen f. n. disponera 202 terminaler. För nästabudgetår beräknar regeringen medel för ytterligare 21 terminaler avsedda attanvändas inom sjömansförmedlingen. Utskottetgodtar regeringens beräkningar av medelsbehovet under programmetArbetsmarknadsinformation. AU1980/81:21 67 I proposition 126 (s. 94-100)lägger regeringen fram förslag till ändrade regler för flyttningsbidragen inkl.skattefrihet för de typer av flyttningsbidrag som räknats somskattepliktig inkomst för mottagarna. De allmänna villkoren för flyttningsbidrag är att bidragenutgår till deh som är eller riskerar att bli arbetslös och endast kan få nyttarbete på annan ort än hemorten. Det nya arbetet skall anvisas genomarbetsförmedlingen och det förutsätts att det på inflyttningsorten behövsarbetskraft. Av dessa tre villkor kan arbetslöshetsvillkoret efterges i vissa fall.Den som byter arbete (ombytessökande) kan sålunda få bidrag om flyttningen skerfrån en ort med vikande sysselsättning. Flyttningsbidragenutgörs f. n. av - traktamente viddubbel bosättning Respenningen inkluderar ersättning för kostnader för olikaslag av resor samt för flyttning av bohag. Ersättning för reskostnaderna samttraktamente enligt statliga normer ges sålunda vid resor för att söka resp.tillträda ett arbete. Kan arbetstagaren pendla mellan hemorten och den nyaarbetsorten utgår bidrag till kostnaderna för dagliga resor under sex månader.Ett annat slag av respenning är bidrag lill månadsresor. Bidraget utgår underden tid som arbetstagaren uppbär traktamente vid dubbel bosättning och täckerkostnaden för tvä hemresor . Traktamente vid dubbel bosättning utgår lill arbetstagaresom i samband med tillträdet av en ny anställning på annan ort får kostnaderför egen bostad i två orter. Bidraget är f. n. per dag under högst femdagar . Bidragstiden är som regel högst men kanförlängas . Starthjälp beviljas vid tillträde av en ny anställning somberäknas vara . Bidraget utgår med . till arbetstagarevars hushåll består av två eller flera personer som följer med vid flyttningenoch i övriga fall med . Av de olika flyttningsbidragen räknas följande somskattepliktig inläkt av tjänst: respenning i form av bidrag lill dagliga resorvid pendling, bidrag till mänadsresor samt traktamente vid dubbel bosättningoch starthjälp. Övriga flyttningsbidrag, dvs. resekostnadsersättning ochtraktamente vid sökande- och tilllrädesresor samt bidrag till kostnaden förbohagstransport är redan nu skattefria. Regeringen föreslår, som nämnts, i proposition 126 altalla former av flyttningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen görsskattefria, med tillämpning första gängen . Skattefriheten börsamtidigt medföra att avdrag inte medges för sådana kostnader för vilkaskattefria bidrag har utgått. Även flyttningsstöd enligt förordningen omregionalpolitiskt stöd föreslås bli skattefritt. Flytlningsstödet inrymmersamma former av bidrag som flyttningsbidragen. AU 1980/81:21 68 Att flyttningsbidragen undantas från skattepliktmotiveras av arbetsmarknadsministern framför allt med att det är fråga omflyttningar som sker under arbetsförmedlingens medverkan.Arbetsmarknadskungörelsens villkor måste vara uppfyllda. Som framgår avpropositionen ingår också som en allmän motivering att bidragen bör bättre änf. n. motsvara de verkliga kostnaderna för den enskilde som flyttar till enannan ort. De utvärderingar som gjorts av flyttningsbidragens effekter visaratt flyttningarna är mer lönsamma för samhället som helhet än för flyttarnasjälva. Ä andra sidan, påpekar arbetsmarknadsministern, bör flyttningsbidrageninte göras så förmånliga att de i sig blir en stimulans för människor attflytta. Det kan här inflikas att det ingår i regeringens förslag beträffandeflyttningsbidragen att traktamentena vid dubbel bosättning skall upphöra. Skatteutskottethar i sitt yttrande i denna fråga tillstyrkt regeringens förslag. ansluter sig till delsamma. Det till propositionenfogade förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) börsåledes antas av . Någoninvändning mot skattefriheten för flyttningsbidragen har inte gjorts i de medanledning av proposition 126 väckta motionerna. Däremot yrkar () i motion 2113 alt starthjälpsbeloppen reduceras från 6000 och 3000 kr.till 4000 resp. . Motionären motiverar sitt förslag med attskattefriheten automatiskt innebär en kraftigt ökad stimulans för flyttning ochatt denna effekt måste neutraliseras. Utskottetdelar inte denna uppfattning. Det är många faktorer som påverkar människorsflyttningsbenägenhet. Generellt sett är flyttning oftast förenad med storauppoffringar av både personligt och ekonomiskt slag. De nu föreslagnaändringarna i systemet innebär enligt utskottets uppfattning inte att man nåren sådan nivå att den i sig stimulerar till flyttning i någon nämnvärdutsträckning. Förslaget innebär i realiteten endast att de arbetstagare som försin utkomst nödgas flytta från hemorten får en något förbättrad kompensationför de merkostnader flyttningen medför. Sänker man starthjälpsbeloppen uteblirkompensationseffekten. Detta är inte önskvärt varken från sociala ellerarbetsmarknadspolitiska utgångspunkter. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Somredan nämnts anser regeringen alt man i samband med införandel av skattefrihetför flyttningsbidragen bör slopa bidragsformen traktamente vid dubbelbosättning. Bidraget lill de s.k. månadsresorna som fn. är knutet till delnämnda Iraktamentsbidraget föreslås dock bestå som en självständig bidragsform.F. n. kan bidragen utgå lill två hemresor . Det föreslås attregeringen vid behov får medge bidrag för fler resor . Socialdemokraterna(motion 2106) och vpk (motion 2112) anser att traktamentena vid dubbelbosättning bör behållas och yrkar avslag på regeringens förslag i denna del.Socialdemokraterna anser att förslaget är illa underbyggt och att det kommeratt leda till väsentligt ökade merkostnader för AU1980/81:21 69 dem som flyttar. De befarar att frivilliga flyttningar imånga fall kommer att försväras. Vpk som i ett särskilt yrkande begär att skalluttala sig mot "flyttlasspolitiken" menar att kombinationen avskattefrihet och borttagandet av traktamentet bara kan syfta till att göradenna politik mera effektiv. Under /80 beviljades starthjälp i drygt23000 fall och traktamente vid dubbel bosättning i ca 5400 fall. Utskottet villframhålla att de av regeringen föreslagna inte oväsentliga förbättringarna avflyttningsbidragen skall ses som en helhet. Det är mot den bakgrunden man böröverväga avskaffandet av den aktuella iraktamentsförmånen. Det är också så attdet i princip föreligger rätt till avdrag vid beskattningen för kostnader fördubbel bosättning. Utskottet ansluter sig med det anförda tillregerings-förslaget och avstyrker motionerna 2106 och 2112 i de aktuelladelarna. Propositionens förslag i övrigt beträffandeflyttningsbidragen gäller de s. k. ombytessökandena, ordningen för utbetalandeav starthjälpen och stöd vid återflyttning till hemorten. Vissa ytterligarebidragsförbättringar som föreslagits av AMS har regeringen inte tagit upp. 1 den inledningsvis lämnade, redogörelsen förarbetsmarknadskungörelsens bestämmelser om flyttningsbidrag framhölls som enhuvudregel att bidragen endast beviljas dem som är arbetslösa eller riskeraratt bli arbetslösa. Bidrag till ombytessökande, dvs. till personer som flyttarpå grund av byte av anställning, kan emellertid i vissa fall beviljas utanhinder av arbetslöshetsvillkoret. Förutsättningen är att flyttningen sker frånen ort med vikande sysselsättning med särskilda svårigheter för den lokaltbundna arbetskraften att få arbete. Det skall vidare kunna skäligen antas attden plats som blir ledig kan besättas med en lokalt bunden arbetslös. Övrigaallmänna villkor är tillämpliga, dvs. flyttningen skall ske under arbetsförmedlingensmedverkan och behov av arbetskraft inom yrkesområdet skall föreligga påinflyttningsorten. Bidragen till ombytessökande har försökskaraktär och harendast omfattat ca 500 personer , AMS har i en utvärderingsrapportföreslagit att kravet på vikande sysselsättning skall slopas i en nyförsöksperiod. 1 gengäld förutsätter AMS att arbetsförmedlingen skall få direkteller indirekt besätta den plats som lämnas av den ombytessökande. 1 övrigtföreslås ingen ändring i gällande villkor. Arbetsmarknadsministern säger sig dela AMS uppfattning altbidragen till ombytessökande bör ske på försök och att bestämmelserna börvidgas för att uppnå en ökad frivillig rörlighet på arbetsmarknaden. Han anseremellertid alt man inte helt kan frångå kriteriet att det skall gälla ort medvikande sysselsättning. Eftersom det kriteriet i praktiken varit svårt atttillämpa tänker han sig att regeringen efter förslag av AMS skall fastställavilka orter som avses. Vidare avvisar arbetsmarknadsministern förslag omatt den lediga platsen skall besättas med en arbetslös som anvisas AU 1980/81:21 70 Detta skulle nämligen kunna leda till att den ombytessökandevid flyttningen inte vet om bidrag kommer att utgå. Arbetsmarknadsministernanser att den nuvarande regeln om arbetsförmedlingens bedömning avmöjligheterna att besätta den lediga platsen på avflytt-ningsorten bör behållasmed vissa orriformuleringar. Socialdemokraternaansluter sig i motion 2106 till AMS förslag som de finner väl motiverade. Deföreslår sålunda att kravet på vikande sysselsättning pä utflyttningsortengenerellt slopas under den nya tvååriga försöksperioden. Dessutom förespråkarde i den tidigare väckta motionen 1433 att man närmare utreder enbidragskonslruktion som bl. a. skulle ge stöd till flyttningar "i allageografiska riktningar".