bet · G401SfU7 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:7 om det sociala bidragssystemet I motion 1979/80:1868 av RuneGustavsson m. fl. (c) hemställs au lill regeringen ullalar alt delfortsatta reformarbetet avseende det sociala bidragssystemet skall utgå från dei motionen angivna riktlinjerna om ökad grundtrygghet. Motionärerna återger direktiven för socialpolitiskasamordningsulredningen (S 1975:02) och erinrar om alt del socialabidragssystemet är föremål för en kontinuerlig översyn. Det långsiktigaperspektivet saknas emellertid i stor ulslräckning, anför de. sådant långsiktigtmål bör enligl motionärerna vara alt det sociala bidragssystemet skall varaenkelt, rättvist och jämlikhelsskapande. De formulerar följande sex riktlinjersom enligl deras uppfattning bör bilda utgångspunkten för fortsatt reformeringav del sociala bidragssystemet. o Systemet skall ge engrundtrygghet och vara så konstruerat att del stimulerar lill allgenom eget arbete klara sin försörjning. Eftersom detta också har ett närasamband med skattesystemets utformning måste man samordna skattesystemet meddet sociala bidragssystemet. o Det sociala bidragssystemet börvara så utformat att skatlesyslemel och lönesättningen bidrar till en jämnarefördelning av ekonomiska resurser. I delta sammanhang är del inte bara en frågaom uljämning mellan individer med olika inkomst utan del är också nödvändigtalt åstadkomma en uljämning mellan barnfamiljer och icke barnfamiljer i sammainkomsllä-ge- o Samhället skall i situationer dåman av olika skäl inte kan klara sin försörjning garantera alla en ekonomiskgrundtrygghet. o Del ekonomiska bidragssystemetskall vara så enkelt och överskådligt all den enskilde individen kan överblickadet. o Systemet skall vara rättvist ochjämlikhelsskapande. Slödel bör därför så långt det är möjligt vara likformigt,dvs. utgå efter samma princip oberoende av vilket skäl som föranlettstödbehovet. 0 Varje vuxen skall behandlas somen ekonomiskt självständig individ. Därigenom bidrar man lill att skapa en större självständighet och ett ökat oberoende hos alla. I motionen anförs vidare bl. a. bör överväga all, som ell första steg mot ett bättre fungerandesocialförsäkringssystem, sammanföra alla regler om ekonomiskt stöd som i i lagen om allmän försäkring och andra lagar till ett enhetligtbidragssystem. Vidare uttalar sig motionärerna till förmån för en kartläggningav del samlade resultatet av löner, skaller, transfereringar och kapilalinnehavför olika familjetyper. 1 1980/81. SfU1980/81:7 2 harriksdagen behandlat motionsyrkanden som innehållit förslagom utredning av frågan om en allmän grundtrygghet. En översiktlig redogörelseför riksdagsbehandlingen finns i betänkande SfLl 1978/79:19, vartill hänvisas. Ett motionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuellabehandlades av utskottet (SfU 1978/79:19). Utskottet anförde därvidatt de frågor om fortsatt reformarbete och översyn av det socialatrygghetssystemet som togs upp i mofionen ingick i eller hade mycket näraanknytning lill det utredningsarbete som socialpolitiska samordningsutredningen(S 1975:02) enligt sina direktiv skulle bedriva. Ulskollel hade inhämtat allutredningen avsåg att redovisa sina överväganden belräffande hithörande frågori ett betänkande . Med hänvisning till att resultatetav nämnda utredningsarbete skulle föreligga borde motionenenligt utskottels uppfattning inte föranleda någon åtgärd och utskottetavstyrkte därför bifall till densamma. Socialpolitiska samordningsutredningen (S 1975:02) tillkallades med uppgift att undersöka vilkaförbättringar i samordningsavseende som kan genomföras inom ramen förbefintliga bidragsformer och för dessa fastlagda principer i fråga om bidragensinriktning och omfattning. Resultatet av utredningens arbete har redovisats ibetänkandet (SOU 1979:94) En allmän socialförsäkring - modell och riktlinjer.Vad som är önskvärt och realistiskt i fråga om samordning med hänsyn lillbidragens socialpolitiska syfte har av utredningen sammanfattats enligtföljande (SOU 1979:94 s. 15-16). ' När det gäller inriktningen avsamordningen är en huvudfråga om det ekonomiska trygghetssystemet ocksåframöver skall grundas på en rätt lill kontantstöd i särskilt angivnabehovssilualioner eller om man skall ersätta stora delar av försäkringssystemetmed en allmän ekonomisk grundtrygghet. Vi avvisar olika förslag till generellminimigaranti, eftersom stödet i princip skulle bli villkorslöst, vilket tordeinnebära alt ökade resurser överförs lill grupper som inte från social synpunkti första hand borde erhålla stöd, lill nackdel för de mest behövande. Deekonomiska ramarna i samhället kräver enligt vår mening alt bidragsrätten ärdifferentierad efter behov så all kontantslödet kan inriktas på ettändamålsenligt sätt. Vi anser följaktligen att det ekonomiska trygghetssystemetbör vidareutvecklas efter traditionella linjer i svensk socialpolitik. Ensamordning bör baseras på grunderna i nuvarande försäkringssystem. Följande trepunkter bör därför vara vägledande: SfU 1980/81:7 3 ö Bidragens inbördes anpassning förbättras. Systemet görs enklare och överskådligare. Q Reglerna görs sådana all bidragensmidigt kan anpassas till nya behov. Samordningen bör, inom ramen förbidragens sociala inriktning, bygga på en helhetssyn. Ersättningsrätlen bör ihögre grad ta sikte på behovet och mindre vara beroende av orsaken tillbehovet. Uppsplittringen på skilda författningar och myndigheter bör successivtminskas. En sådan harmonise-ring bör ingalunda motverka utan tvärtom stå isamklang med allmänna socialpolitiska, arbelsmarknadspoliliska ochulbildningspolitiska mål. Ett av de väsentligaste målen för samordningen anser vivara all undanröja luckor i del ekonomiska skyddsnätet. Det kan exempelvisgälla motstridiga bedömningar av den enskildes förhållanden inom skildabidragsformer, som leder till uteblivet stöd. Risken att vissa stödbehovoavsiktligt faller emellan olika anordningar bör motverkas genom ettenhetligare trygghetssystem med sammanhållen författningsreglering och administration.Del uppdelade bidragssystemet måste därför integreras i en enhetligallmän socialförsäkring. Genom alt ersättningar med likartad inriktning smältssamman och bidrag med flera syften renodlas bör bidragssystemet kunna omvandlaslill en försäkring som grundas på en helhetssyn. Vi har övervägt del närmare innehållet i en satnordnadsocialförsäkring. Utvecklingen bör enligt vår mening inriktas mol en allmänsocialförsäkring som i stort sett täcker samtliga soeialpolifiskaslödanordningar och de behovssilualioner som de innefattar. Då först blir delmöjligt att komma lill rätta med problem som återkommer inom nästan allaförmånsslag. Om man gör fler villkor gemensamma för bidragen, om olikheter inivåer utjämnas och om administrationen sammanförs så förenklastrygghetssystemet. Den enskildes kontakter underlättas och man motverkar luckoroch överlappande förmåner, som stödformernas sociala syfte bibehålls.Handläggningen kan förenklas och rationaliseras. Denna inriktning kräver storaförändringar bl. a. belräffande organisationen, men resurskraven kan hållas påen rimlig nivå. Möjligheterna all gå längre i samordning än vi förordathär beror till stor del på om gällande skillnader i ersättningsnivåer mellanolika stödformer kan minskas. Ökad enhetlighet beträffande nivåer ändrar delvisbidragens inriktning och torde bli kostnadskrävande. Del är inte vår uppgiftatt föreslå sådana reformer. Dessa frågor bör prövas i vederbörlig ordning ochreformer grundas på särskilda politiska beslut. Förslaget lill en allmänsocialförsäkring utgår från nuvarande stödformers huvudsakliga inriktning, menmodellen möjliggör en fortsatt harmonisering. I betänkandet läggs fram olikaförslag i syfte alt göra del ekonomiska trygghetssystemet enklare och överskådligare.Som mål för en successiv vidareutveckling av bidragssystemet presenteras enprincipmodell lill en allmän socialförsäkring. Den innefattar i stort settsamtliga nuvarande socialpolitiska kontantförmåner. För all inleda dennautveckling och på kortare sikt öka enhetligheten i försäkringssystemet föreslåsriktlinjer för samordning på olika områden. Remissbehandlingenav betänkandet har avslutats. Den av utredningen skisserade principmodellen och dessförhållande lill nuvarande bidragssystem har av utredningen illustrerats iomstående diagram (SOU 1979:94 s. 17). principmodell till en allmän socialförsäkring Föräldrapenning,barns födelse Föräldrapenning,tillfällig värd Familjebidrag (vpl etc.) Familjepenning till hustru Folkpension,barnpension ATP, barnpension Förlängt barnbidrag Studiebidrag (studiehjälp) Inkomstprövat tillägg Behovsprövattillägg Statligt bostadsbidrag till barnfamiljer 2. inkomsipiövat barnbidrag Familjebidrag(vpl etc.) Statskommunalabostadsbidrag, barnfamiljer m fl Statskommunala bostadsbidrag, folkpensionärer m fl Familjebidrag(vpl etc.) Källa: SOU 1979:94 s. 17. SfU1980/81:7 5 I motion 1979/80:1868 föreslås altriksdagen skall uttala sig för att fortsatt reformarbete avseende det socialabidragssystemet skall utgå från vissa i motionen angivna riktlinjer om ökadgrundtrygghet. Dessa riktlinjer - som har återgetls i del föregående (s. 1) -syftar enligl motionärerna till att göra del sociala bidragssystemet enkelt,rättvist och jämlikhelsskapande. Motionärerna förordar vidare bl. a. att deregler om ekonomiskt stöd som finns i lagen om allmän försäkring ochandra lagar sammanförs till ett enhetligt bidragssystem samt att enkarlläggning görs av del samlade resultatet av löner, skaller, transfereringaroch kapitalinnehav för olika familjetyper. Sedan motionen väcktes har socialpolitiskasamordningsutredningen överlämnat betänkandet (SOU 1979:94) En allmänsocialförsäkring - modell och riktlinjer. Utredningens uppgifl var enligldirektiven all undersöka vilka förbättringar i samordningsavseende som kangenomföras inom ramen för befintliga bidragsformer och för dessa fastlagdaprinciper rörande bidragens inriktning och omfattning. När del gällerinriktningen av samordningen uttalar utredningen all en huvudfråga är om detekonomiska trygghetssystemet också framöver skall grundas på en rätt tillkontantstöd i särskilt angivna behovssituationer eller om stora delar avförsäkringssystemet skall ersättas med en allmän ekonomisk grundtrygghet. Vidsin prövning av frågan avvisar utredningen olika förslag till generellminimigaranti. Utredningen anser vidare att det ekonomiska trygghetssystemetbör vidareutvecklas efter traditionella linjer i svensk socialpolitik och atten samordning bör baseras på grunderna i nuvarande försäkringssystem. a. dessa utgångspunkter har utredningen utformaten principmodell till en allmän socialförsäkring, vars innehåll i slort harredovisats i del föregående. Utredningen föreslår också riktlinjer församordning pä olika områden och pekar härvid bl. a. på behovet av en analys avskalle- och bidragssyslemens effekter i olika inkomstgrupper och familjetyper.Beredningen inom av utredningens förslag jämte remissyttrandenaöver betänkandet har påbörjats. Ulskollel fann vid behandlingen (SfU1978/79:19) av ell motionsyrkande liknande del som är aktuellt all imotionen berörda frågor om fortsatt reformarbete och översyn av det socialatrygghetssystemet ingick i eller hade mycket nära anknytning tillsocialpolitiska samordningsutredningens arbete. Med hänvisning till attutredningens förslag nu är föremål för behandling inom börmotionen enligl ulskoltels mening inle föranleda någon åtgärd. Ulskollelavstyrker således bifall till motionen. aU avslår motion 1979/80:1868. Närvarande: (), (), (), (), (tn), (), GöstaAndersson (c), (), (), (),(), (), (), ()och (). , , och (alla c) anser dels att den del av utskoltelsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet fann" och slutar med"till motionen" borl ha följande lydelse: Ulskollel konstaterar alt socialpolitiskasamordningsutredningens förslag utgör en vidareutveckling av nu gällandeprinciper för socialförsäkringssystemet. Inför behandlingen inomregeringskansliet av utredningens förslag, bör, anser utskottet, ytterligareöverväganden ske i syfte alt förstärka inslagen av grundtrygghet i det svenskasocialförsäkringssystemet. De riktlinjer som anges i motion 1979/80:1868 börhärvid vara vägledande. Utskottet föreslår alt gör ell uttalande avdenna innebörd. dels all ulskollel bort hemställa att med anledning avmotion 1979/80:1868 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanförl.