bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Beslutom särskilda åtgärder för att bevaka statens fordringar skall fattas avlänsstyrelsen eller av . Inom regeringens kansli harinrättats en särskild expertgrupp med uppgift alt samordna uppföljningen ochbevakningen av statens fordringar i företag som fält statligt slöd. .Arbetet inomgruppen har primärt blivit inriktat på utredningsuppdrag i samband med enskildaobeståndsärenden. För del statliga siödet lill arbetsmarknadsutbildning iförelag, som kan utgå i ett flertal former, utgör uppföljningen i huvudsak enkontroll av all utbildningen sker i överensstämmelse med godkänd läroplan.Kontrollen baseras på regelbundna rapporter frän företaget om utbildningensomfattning. 1 samband med atl stödet beviljas skall också tvä tillsynsmanutses, en som representerar arbetsförmedlingen och en som representerar denberörda fackliga or'ganisationen. Dessa skall bl. a. minst en gäng i månadenbesöka företaget för atl se till alt utbildningen genomförs enligt läroplanen.De skall också skriftligen rapportera sina iakttagelser lill företagsledningenoch arbetsförmedlingen. Utbetalning av slödel sker i efterskott. I förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m.föreskrivs atl lånegaranti - som lämnas för atl främja utvecklingen av främstsmå och medelstora företag skall förenas med de villkor som behövs med hänsyntill ändamålet med garantin och i övrigt. Den som utövar verksamhet för vilkenindustrigarantilån har beviljats skall så länge garanti gäller iaktta följande.Redovisning för verksamheten skall ulan anmaning lämnas lill den regionalautvecklingsfonden för varje redovisningsår eller den som fondeneller statens industriverk bestämmer. Den regionala utvecklingsfonden skallunderrättas innan väsentlig ändring sker i äganderätten lill rörelsenoch innan beslut fallas om överlåtelse av någon betydande del av tillgångarnaeller om nedläggning av väsentlig del av verksamheten eller om annan åtgärd avmotsvarande betydelse. , , den regionalautvecklingsfonden eller den någon av dem utser skall beredas tillfälle atlgranska verksamheten och skall därvid fä de uppgifter om verksamheten sombegärs. Den regionala utvecklingsfonden har all vid förelag som harindustrigarantilån följa verksamheten sä länge garantin gäller. JuU1980/81:21 20 revisorer har i etl tillriksdagen framlagt förslag (1980/81:6) angående återbetalning avlokaliseringsbidrag tagit upp vissa frågor om kontrollen av förelag som fårsådana bidrag. Revisorernas förslag har behandlats av arbelsmarknadsulskottet idess av godkända betänkande AU 1980/81:8. I betänkandet har arbetsmarknadsulskotlel instämt i vadrevisorna anfört om vikten av att ansökningar om regionalpoliliskt stöd prövasmed stor noggrannhet och atl det därvid sker etl allsidigt informadonsulbytemellan olika myndigheter och organ. När det gäller kontrollen av företagen har revisorernaframhållit all de regionala kontrollorganen - länsstyrelserna ochutvecklingsfonderna har små resurser. Åven om en utökning av resursernaskulle ge utbyte i form av ökad effektivitet har revisorerna emellertid avslällfrån all lägga fram förslag pä denna punkt. harhärvidlag instämt i revisorernas uppfattning all resursfrågan bör tas upp isamband med behandlingen av etl är 1979 framlagt belänkande (SOU 1979:91).Företagsobeslånd - Samordning av statliga åtgärder. Revisorerna har i sill förslag konslaleial atl del råderbetydande brister i det sätt pä vilket förelagen uppfyller sininformationsplikt. Som en möjlig orsak härtill har nämnts okunnighet ombestämmelserna. Vid sin behandling av denna fråga har arbetsmarknadsutskottetsom värdefullt bedömt etl förslag från revisorerna som går ut pä allstödföretagen genom påminnelser skall aktiveras alt fullgöra sinrapporteringsskyldighet. Vad härefter gäller frågan om utseende av offentligastyrelseledamöter i företag som får lån och bidrag av staten skall här erinrasom lagen (1976:350) om styrelserepresenlalion för samhället i vissa aktiebolagoch stiftelser. Enligl den lagen, som gäller lill utgången av , harstaten rätt att i styrelsen för högst 30 förvaltningsbolag och allmännyttigastiftelser utse en ledamot och en suppleant för denne. Syftet med lagen är bl.a. all fortsätta samarbetet och informationsulbylel mellan företagen ochsamhället. En utvärdering av verksamheten med offentligstyrelserepresenlalion har redovisats i etl belänkande (Ds 1 1980: 21). Därföreslås all den offeni-liga slyrelserepresentationen i aktiebolag upphör vidutgången av lagens giltighetstid. I fråga om stiftelserna föresläs däremot allgiltighetstiden av lagen blir förlängd i avvaktan på resultatet avsliftelseulredningens (Ju 1975:01) arbete. Enligl huvudregeln i aktiebolagslagen (1975:1385) väljsstyrelse och revisor av bolagsstämman. BRA framhåller atl frågan ommissbruk av olika former av statliga och kommunala subventioner lill förelagenär av stort intresse. I sammanhanget anför BRÅ alt del arbete som pågår inomBRÄ på detta område kan JuU1980/81:21 21 förväntas ge underlag för all förenkla bidragssystemet ochdärmed underlätta kontrollen och förebygga missbruk. BRÅ framhåller vidare alldet allmänna kan få möjligheter till insyn och kontroll genom avtal i delsärskilda fallet eller genom ändring i bidrags- och låneförfaitningarna. BRÅbetonar dock alt del är angeläget med en mera allmän översyn på området. LO tillstyrker de förslag om kontroll m.m. av stödförelagsom framförs i motion 1120. Föreningen auktoriserade revisorer finner del befogatatt staten, även i andra speciella fall än då regionalpoliliskt slöd utgår, harmöjlighet atl utse styrelseledamot och/eller revisor i förelag som har fältstatliga lån och bidrag. Enligt föreningen är del dock inte påkallat all idetta syfte ändra aktiebolagslagen, ulan saken bör kunna åstadkommas genom särskildlagstiftning. uttalar atl det inte finns någotbehov av att genomföra de ändringar i bl. a. aktiebolagslagen som förespråkasi motion 1120. Verket anser atl del finns möjlighet atl kunna kontrollera storaåtaganden i enskilda organisationer genom atl staten i vissa fall kräverredovisning av användningen av lån och bidrag. En sådan redovisningsfunktionborde enligt verket kunna fullgöras av bolagels revisorer. i anför beträffande detregionalpolidska slödel atl reglerna för kontroll och insyn i och för sig ärtillräckliga, men alt del kan vara svårt för företag och kontrollorgan all färedovisning och uppföljning att fungera i praktiken. Även i anser atl reglernaom villkoren för det regionalpoliliska siödet innebår atl tillsynen bör kunnaske i tillfredsställande omfattning. Eftersom reglerna har varit i kraft underför för all kunna utvärderas bör det enligt anstå medytteriigare kontrollåtgärder. anför all staten redan genomgällande bestämmelser har goda möjligheter till insyn och granskning av detslöd som ges lill företagen. Förbundet avstyrker sålunda del i motion 1120framförda förslaget om möjlighet för staten att utse offentlig styrelseledamoti vissa förelag som har mottagit lån eller bidrag från staten. varnar för en övertro päatl ett förelag skulle skötas bätlre med slatlig styrelserepresenlalion. Yttrande från annat utskott Yttrande rörande bl. a. frågan omkontroll av företag som får statligt slöd har avgetts av näringsutskotlel(bilaga 2:6) och av arbetsmarknadsutskottet (bilaga 2:7). Näringsutskotlel behandlar i sitt yttrande sådanastödformer som har övervägande industripolilisk motivering, medanarbetsmarknadsutskottets yttrande lar sikte pä ett antal stödformer inomregional- och arbetsmarknadspolitiken. JuU1980/81:21 22 uttalar alt del ärangeläget med en effektiv kontroll av hur förelag använder ekonomiskt slöd somde får av staten. Missbruk av sådant stöd innebär enligt näringsulskollel inlebara ekonomiska föriusler för samhället utan också allvarliga besvikelser förandra intressenter, inte minst det berörda företagets anställda.Näringsutskottet framhåller att det gäller för de kontrollerande organen intebara atl förbygga missbruk ulan också alt med positiva insatser bidra till allsyftet med siödet uppnås. När det gäller behovet av särskilda åtgärder av del slagsom nämns i motion 1120 anför näringsutskottet - med hänvisning till vadindustriverket uttalat i sitt remissyttrande - att del angivna syftet kan näsutan lagändring. Näringsutskotlel pekar härvidlag pä de möjligheter som statenhar atl förknippa sill ekonomiska slöd till företagen med olika villkor.Näringsutskotlel utgår från all regeringen och de olika organ som administrerarstödet fäster stort avseende vid att åstadkomma en verksam och alltmerförbättrad kontroll, generellt och i del enskilda fallet, och all vidbehov får förslag till åtgärder för alt förstärka kontrollen. Någonframställning till regeringen med anledning av den nu aktuella punkten i motion1120 finner näringsutskoltet inle erforderlig. Enminoritet (s) inom näringsutskoltet redovisar avvikande mening. anför i sill yttrande atl del ärangelägel atl man på olika sätt söker bekämpa missbruk av statligt ekonomisktstöd till förelagen och pekar i sammanhanget pä alt regler om uppföljning ochkontroll också finns på olika områden. erinrarhärvidlag om atl slödmotlagare skall granskas av revisor som i princip skallvara auktoriserad eller godkänd. Vidare framhåller arbetsmarknadsutskottet attom del bedöms som önskvärt i del enskilda fallet med en samhällsrepresentanl istödförelagels styrelse det är möjligt all föreskriva delta som villkor förslöd. Motsvarande ordning kan tillämpas i fråga om revisorer. När del gäller frågan om missbruk av de aktuellastödformerna anför arbetsmarknadsulskotlel alt del inle kan bestridas atl delfinns tecken som tyder på alt en del stödformer överutnylljas. Orsaken lillsådana missförhållanden torde enligt arbetsmarknadsutskollel i allmänhet varabl. a. otillräckliga resurser hos de kontrollerande myndigheterna, ochaibetsmark-nadsutskollel betonar viklen av all myndigheterna avdelarytterligare resurser för företagskonlrollen. förklarar all utskottet inle ärberett all föreslå några generella åtgärder för skärpning av kontrollen av delstatliga slödel. men utskottet förutsätter atl myndigheterna fortlöpandebevakar dessa frågor och tar lill vara de möjligheter lill förbättringar somfinns. finner atl vad som har anförts i motion 1120 inu berört hänseende inte bör leda lill någon särskild framställning tillregeringen. En minoritet (s) inom arbetsmarknadsutskottet redovisaravvikande mening. JuU1980/81:21 23 Företagsrevisorernas ställning och uppgifter Gällande ordning m. m. I åtskillig lagstiftning påassociationsrättens område finns regler om revision av ett förelags eller enorganisations ekonomiska förvaltning samt om obligatorisk medverkan av en ellerflera revisorer. Revisionen skall normall omfatta granskning såväl av rörelsensräkenskaper som av förelagsledningens förvaltning. Inte bara årsrevision skallske ulan i princip även en löpande revision. 1 samband med exempelvisförsäljning av ett förelag eller andra genomgripande förändringar kanspecialrevision behöva företas. Lagstadgad skyldighet att ha revisor åvilar f.n. i huvudsak endast företag som drivs i aktiebolagsform, ekonomiska föreningarsamt bank- och försäkringsrörelser. Genom den antagna lagen (1980:1103) om ärsredovisningsskyldighel m. m. i vissa förelag, som träder i kraftden , har den lagstadgade skyldigheten alt ha revisor utvidgats lillatl omfatta även vissa handelsbolag, ideella föreningar som driver rörelse ochenskilda företagare. Enligl gällande ordning utses revisor av förelagelsbeslutande organ. I ett aktiebolag skall sålunda bolagsstämman välja åtminstoneen revisor. I vissa slag av förelag, nämligen bank- och försäkringsrörelser,skall finnas offentliga revisorer, utsedda av bankinspektionen resp.försäkringsinspektionen. Revisorn skall vara fristående i förhållande till detföretag han reviderar. Hans kontrollfunktion är riktad mol förelagsledningen.Han skall därvid inle bara bevaka ägarnas intressen ulan också övervaka altregler lill skydd för borgenärer, aklieköpande allmänhet och anställda iakttassamt atl samhällets intressen inle åsidosätts (jfr LU 1979/80: 3). Frågan om företagsrevisorernas ställning och verksamhethar tid efter annan behandlats av och senast i samband med att en nyhandelsbolagslag och ändringar i bl. a. aktiebolagslagen beslutades (LU 1980/81:4). I en motion i det lagstiftningsärendet förespråkades allrevisors ställning skulle stärkas pä del sättet atl han utses av en opartiskinstans, förslagsvis en statlig myndighet, i stället för av bolagsstämman.Lagutskottet anförde med anledning av motionen atl del är nödvändigt atlrevisorn intar en självständig ställning gentemot den han skall revidera ochgentemot bolagsstämman. Vissa principiella invändningar kan enligtlagutskottet riktas mot att revisorn, framför allt i fåmansbolag. i praktikenutses av dem som han skall granska. Ä andra sidan måste, framhöll lagutskottet,beaktas alt hittillsvarande ordning inte inneburit några mera betydandenackdelar när det gäller revisorernas möjligheter all opartiskt granskaföretagen. pekade vidare på alt del kan vara svårt att hittatillfredsställande alternativa former för utseende av företagsrevisorer. Enligtlagutskotlel talar nämligen mycket för alt man bör vara försiktig med att rubbadet JuU1980/81:21 24 förtroendefulla förhållande som i allmänhet råder mellanföretag och revisorer. Med hänvisning till bl. a. det nu anförda avstyrktelagutskottet i sill av godkända betänkande bifall till motionen. 1 del nu berörda lagstiftningsärendet om nyhandelsbolagslag m.m. beslutades ändringar i bl. a. aktiebolagslagen avseenderevisorernas uppgifter. Dessa lagändringar bygger bl. a. på den förut omnämndapromemorian (1978:2) från BRA om revisorernas verksamhet. Ändringarna, somträder i kraft den , innebär atl revisorn skall ha uppgiftsskyldighetinle såsom f.n. endast i förhållande lill bolagsstämman ulan också tillmedrevisorer, särskild granskare, ny revisor och. vid konkurs, konkursförvaltaren. 1 lagstiftningsärendet behandlades också en motion, variföreslogs en översyn av frågan om revisionens inriktning, innehåll ochomfattning saml om förutsättningarna för en långtgående upplysningspliktgentemot del allmänna. Vid behandlingen av motionen konstaterade lagutskotlelatl det givelvis skulle vara möjligt alt lagstiftningsvägen utöka revisornsskyldigheter och befogenheter all kontrollera etl företags verksamhet. mening är dock dessa befogenheter myckel stora redan f. n.. ochden utvidgning av revisors uppgifisskyldighel som lagutskottet tillstyrktbidrar också till en ökad öppenhet i dessa sammanhang. Sammanlaget fannlagutskottet att någon allmän översyn av företagsrevisionens innebörd ochinriktning inle var erforderlig. BRÅ ställer sig positivt lilltanken på en utredning om förelagsrevisorernas ställning och irppgifter.Delsamma gäller kommerskollegiiim som i första hand ser all kollegiet tilldelasresurser för atl driva på utvecklingen på området. Kollegiet varnar dock för enutveckling mol en förvaltningsrevision. Också kronofogdemyndigheten i och LO anser allförelags-revisorernas ställning och uppgifter bör utredas. Enligt kronofogdemyndighetenbör en sådan utredning ta ställning lill de frågor som berörs i motion 1120. avstyrker förslaget i motion 1120vad gäller företagsrevisorernas ställning, m.m. Föreningen auktoriseraderevisorer revisorssamfiindet SRS uttalar sig i avstyrkande riktning. Yttrande från annat utskott har avgett yttranderörande bl. a. frågan om företagsrevisionen (bilaga 2:3). JuU1980/81:21 25 Med hänvisning till sinaställningstaganden i belänkandel (LU 1980/ 81:4) om ny handelsbolagslag m.m.anser lagutskottet alt önskemålen i motion 1120 inle bör föranleda någonriksdagens åtgärd. En minoritet (s) inom lagutskottet redovisar avvikandemening (jfr bilaga 2:3:1). Etl utmärkande drag för verksamhetsom bedrivs i aktiebolagsform är atl ansvaret för skulder som uppkommer iverksamheten drabbar bolaget som sådanl och alt delägarna svarar endast medsill insatskapital. Reglerna innebär med andra ord att borgenärerna ärhänvisade till att söka få betalning för sina fordringar ur bolagels tillgångaroch inle kan vända sig mol de enskilda delägarna vare sig dessa är fysiskaeller juridiska personer. Till skydd för borgenärernas intresse har uppställtsett omfattande regel-syslem för alt trygga att en bolagsförmögenhet verkligenskapas vid bolagets bildande och atl detta bundna kapital inle sedanförsvinner under bolagets verksamhet. Del anförda gäller i huvudsak ocksåekonomiska föreningar. Även en ekonomisk förenings borgenärer är såledeshänvisade lill föreningens tillgångar och kan inte vända sig mol medlemmarnapersonligen. - Den personliga ansvarsfriheten för delägarna eller medlemmarnaanses vara en grundläggande princip i akliebolagsrätlen och föreningsrätten. Från principen om delägarnas eller medlemmarnasansvarsfrihet har i lagstiftningen gjorts vissa avsteg (ansvarsgenombrott).Sålunda ådrar sig de som före etl aktiebolags bildande deltar i åtgärd ellerbeslut på bolagels vägnar ett solidariskt ansvar för de förpliktelser somingåtts (2 kap. 13 § aktiebolagslagen). Om en aktiebolagsstyrelse underiåteratl fullgöra likvidationsskyldighet när bolaget förlorat mer än två tredjedelarav aktiekapitalet blir styrelseledamöterna och andra som med vetskap om obeståndethandlat på bolagets vägnar likaledes solidariskt ansvariga för uppkomnaförpliktelser (13 kap. 2 § aktiebolagslagen). Vidare kan enligl bestämmelser i15 kap. aktiebolagslagen skadeslåndsskyldighel uppkomma för stiftare,styrelseledamot, verkställande direktör och aktieägare som uppsåtligen eller avoaktsamhet skadar bolaget, aktieägare eller annan. För de ekonomiskaföreningarnas vidkommande finns liknande bestämmelser i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar. Ansvar för en juridisk persons skulder kan vidare uppkommalill följd av skatterällsliga bestämmelser. Enligt uppbördslagen (1953:272) kansålunda den som i egenskap av företrädare för en juridisk person harverkställt skatteavdrag, men uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underlåtitatt betala det innehållna beloppet i rätt lid och ordning, bli solidarisktbelal-ningsskyldig med den juridiska personen för skattebeloppet jämte restav- JuU1980/81:21 26 En motsvarande or-dning gäller enligt särskildaförtattningar när mervärdeskatt inte inbetalas saml, fr.o. m. den ,när arbetsgivaravgifter inte inlevereras i rätt tid och ordning (SFS 1980:314). När det gäller enmans- och fämansföretag har i rättspraxisvissa ytterligare undantag gjorts från principen om delägares och medlemmarsansvarsfrihet för aktiebolags och ekonomiska föreningars förpliktelser (se bl.a. Nytt Juridiskt Arkiv avd. 1. 1975 s. 45). Fr. o. m. den gäller på konkursrällens områdeall ställföreträdare för aktiebolag och vissa andra juridiska personer enligtkonkurslagen kan meddelas ett straffsanktionerat näringsförbud om de harhandlat otillbörligt. Under förarbetena till bestämmelserna om näringsförbud(prop. 1979/80: 83. LU 1979/80: 31) uttalades alt del inte var erforderiigt altkomplettera straffsanktionen vid näringsförbud med bestämmelser om personligtbetalningsansvar. Del framhölls vidare all om erfarenheterna av lill-lämpningenav det nya näringsförbudet visade alt behov av etl vidgat sankdonssystemföreligger får saken las upp till förnyat övervägande. Hovrätten över och Blekingeuttalar att del är angeläget atl man med ansvarsgenombrotl kan komma älskentransaktioner. Hovrätten anser därför atl främst förhållandena ienmansbolag och familjebolag liksom relationerna mellan moderbolag ochdotterbolag frän de synpunkter som framförs i motion 1120 är av sådanl intressealt frågan kräver närmare studier. En sådan uppgift bör enligl hovrättensmening anförtros BRÄ. Enligl BRÄ:s mening bör, om än med viss försiktighet,prövas möjligheten all i extrema situationer åstadkomma ansvarsgenombrotl. LOtillstyrker förslaget om ansvarsgenombrotl i motion 1120. , och avstyrker förslaget om ansvarsgenombrotl. Enligt () saknastillräckliga skäl alt tillsätta en utredning av del slag som föreslås i motion1120. Samma inställning redovisar och som bl. a. pekar på all redan gällande rätt medgeransvarsgenombrotl i vissa fall av missbruk av aktiebolagsformen. Yttrande från annat utskott Över frågan om ansvarsgenombrotthar yttrande avgelts av lagutskottet (bilaga 2: 3). Enligt lagutskottets mening ger gällande regler omansvarsgenombrotl i förening med den rättspraxis som har utvecklats möjligheteralt ålägga dem som har ett bestämmande inflytande över en juridisk personansvar för dennas skulder i sådana fall då fordringsägarnas intressen klart ochillojalt har åsidosatts. anser att man inom den civilrätlsligalagstiftningen inle utan starka skäl bör urholka principen om ansvarsfrihetyiierli- JuU1980/81:21 27 Sådana starka skäl har enligl lagutskottets meninginte visats föreligga. Med hänvisning lill bl. a. det anförda anser lagutskottetall motionerna 1120 och 1864 såvitt avser frågan om ansvarsgenombrotl böravstyrkas. Enminoritet (s) inom lagutskottet r-edovisar avvikande mening. Uttrycket grå arbetskraft synesfrän början ha använts som en beteckning på arbetstagare som genom olagaarbetsförmedling sätts in för alt utföra arbete på en uppdragsgivaresarbetsplats. Del uppkomna förhällan-del framstår utåt som ettuppdragsförhållande mellan tvä självständiga näringsutövare, medanuppdragsgivaren i verkligheten är huvudarbetsgivare för de arbetstagare somutför arbetena hos honom. Etl sådant upp-diagsförhällande kan vara, men är inlealltid, etl mellan parterna överenskommet arrangemang. Det utmärkande fördetta uppdragsförhällande är alt förmedlaren inle gör något avdrag förpreliminärskati vid utbetalningen av arbetstagarens ersättningar. När uttrycket grå arbetskraft numera används i dagligt talsynes man emellertid avse inle bara sådana grupper av arbetstagare som anlitasmed hjälp av en förmedlare eller mellanhand utan också personer som ensammaanlitas för ett uppdrag under förhållanden som kan medföra all en Ijänsle-ellerrörelseinkomst undanhålls frän beskattning. Del gäller här bl. a. personer somålar sig uppdrag som bisyssla eller i egenskap av s. k. enmans-förelagare. Enligl lagen (1935:113) med vissabestämmelser om arbetsförmedling (arbetsförmedlingslagen) gäller som huvudregelbl. a. all arbetsförmedling inte får bedrivas i förvärvssyfte. Medarbetsförmedling avses även uthyrning av arbetskraft. Bestämmelserna i arbelsförmedlingslagen ärslraffsankdonerade. Den som utan tillstånd bedriver arbetsförmedling iförvärvssyfte kan dömas till böter eller fängelse . Även densom bereder arbete ål någon efter anvisning genom olaga arbetsförmedling kandömas lill samma straff Del sagda innebär atl del är straffbart såväl atl hyraut arbetskraft som alt engagera sådan arbetskraft i en viss verksamhet. Utanför lagens tillämpningsområde faller uppdrag medentreprenadkaraktär. Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ger defackliga organisationer som är bundna av kollektivavtal på en arbetsplatsinflytande när det gäller atl engagera arbetskraft genom entreprenader ellerin-hyrning av arbetskraft. Syftet med dessa regler är all komma ål använd- JuU1980/81:21 28 ningen av s. k. grå arbetskraft. En arbetsgivare ärskyldig all - innan han beslutar alt utföra visst arbete pä arbetsplatsen medarbetskraft som inte har anställning där - pä eget initiativ förhandla medvederbörande arbetstagarorganisation. Syftet med denna s.k. primära förhandlingsskyldighetår atl arbetstagarsidan pä förhand skall fä kännedom om och möjlighet altpåverka ett tilltänkt beslut. Bestämmelsen om primär förhandling gäller intevid tillfälliga arbeten eller för arbeten som traditionellt inom företagetbrukar ulföras på entreprenad. Om del föreligger synnerliga skäl. kanarbetsgivaren undanlagsvis få besluta om en entreprenad trots all förhandlingsskyldigheteninle fullgjorts.