bet · G401JoU4 · 1980-12-31 00:00:00 — I motion 1979/80:305 av MagnusPersson m. fl. (s) yrkas att begär att regeringen uppdrar årfiskeristyrelsen att bestämma erforderlig mängd kvicksilverfri fisk i forin avöring- och laxsmolt för utsättning i . 1 motion 1979/80:928 av () och () yrkas att hos regeringen begär förslag om ökad representation ifiskenämnderna för yrkes- eller binäringsfisket. I motion 1979/80:931 av () yrkas attriksdagen beslutaratt fiskevattensägarna skall vara representerade i länensfiskenämnder. I motion 1979/80:944 av () och () yrkas att hos regeringen anhåller att låta föranstalta om enobjektiv undersökning beträffande arbetstidens längd inom det svenska yrkesfisket. I motion 1979/80:1371 av m. fl. (c, m. fp)yrkas att hos regeringen anhåller om en översyn av reglerna förerhållande av licens för yrkesfiske i enlighet med de principer som skisseras imotionen. I motion 1979/80:1380 av och () yrkas att begär att regeringen utreder frågan om en utvidgadakvakultur i i enlighet med vad som i motionen anförts. I motion 1979/80:1388 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär skyndsam utredning om de fasta fiskredskapensinverkan på laxens och havslaxöringens möjligheter till naturlig vandringuppför våra älvar. 1 motion 1979/80:1391 av och (s) yrkas att beslutar hos regeringen anhålla om en översynav den författning som reglerar det statliga stödet till fisket (SFS 1978:516),så att stöd till fisk- och musselodling kan utgå även till icke yrkesfiskare. I motion 1979/80:1750 av () yrkas attriksdagen anhåller att regeringen tar upp förhandlingar med omlaxfisket på den norska och om bidrag till den västsvenska odlingenav laxfisk. 1 1980/81. JoU 1980/81:4 2 Större resurser måste enligt motion1979/80:305 snabbt anslås för att öka inplanteringen av lax och öring i Vänern.Fiskeristyrelsens sötvattenslabo-ratorium har i sitt åtgärdsprogram för Vänernbl. a. föreslagit att sjön tillförs så mycket smolt (lax- och öringungar) atten årlig fångst av lax och öring uppnås. Detta bedtHns möjligt sedanVänerns vatten blivit allt renare och bättre . Emellertid mästesamhällets strävanden att förbättra vatten och fiskebestånd fullföljas, ansermotionärerna. Enligt motionen ålades genom regeringsbeslut1976 att utplantera öring och laxsmolt i som kompensation förnedsmutsning av sjöns vatten. Frågan om utplanteringens storlek hade småningomhänskjutits till koncessionsnämnden, vars beslut i ärendet enligt motionärernasuppfattning dock icke är tillräckligt långt gående för att reparera den skadasom åsamkats lax- och öringsbeståndet i sjön. I motion 1979/80:1388 framhålls att tillgången på lax ochhavsöring för avel i våra älvar avsevärt minskat . Enligtmotionen kan den ininskade tillgången bero pä att fiskens möjlighet att finnavägen upp i vattendragen reducerats sedan man börjadefiska med "finnfällor". Utan att ta ställning till om det är dessafångstredskap som skapat den dåliga tillgången på lax och havsöring ansermotionärerna att en utredning bör tillsättas soin undersöker frågan. Enligt motion 1979/80:1750 försvåras de åtgärder somvidtagits och planeras för att restaurera det för yrkesfisket, sportfisket ochturismen mycket betvdelsefiilla laxbeständet på av ändradefiskeregler i . Framför allt har drabbats. Medan norskafiskare tog av återfångsterna av smolt som märktsi tog de 1979 en tredjedel av utsättning, uppger motionären.Orsaken är att användningen av drivgarn ökat och att det norska drivgarnsfisketsedan 1972 flyttats längre ut från land (till mellan 4 och ) så attnäten kommit i stråk där den svenska västkustlaxen vandrar. I motion 1979/80:1380 erinras omatt man runt om i världen har startat projekt i fräga om odling av fisk.skaldjur och musslor, s. k. akvakultur. Speciellt musselodlingen torde enligtmotionen vara av stort intresse för . Huvudparten av den svenskamusselkonsumtionen utgörs av importerade musselkonserver frän främst menäven från , medan den svenska produktionen är föga utvecklad.Svenskproducerade musslor har enligt motionen blivit dyrare än importeradeeftersom förädlingsindustrin inte vågat satsa på maskinell utrustning förmusselbehandling och musselkonservering. Den svenska erbjuder enmycket bra JoU1980/81:4 3 miljö för musselodling. Vattnet är rent och näringsrikt,tillgängen pä mussellarver är stadig och säker. Odlingarna i ger högavkastning per hektar. På grund av att de producentländer vi köper från i mängafall ger statligt stöd till fryslagring, hantering m. m. kan enligt motionenpriserna hållas nere. Något liknande förekommer inte i . Enligt motion 1979/80:1391 har bl. a. utvecklingsarbeteklarlagt att lönsam odling av blämusslor är möjlig pä . Från socialsynpunkt noteras i motionen att odlaren har arbetsplatsen nära hemmet. Visstigångsättningsstöd synes emellertid erforderligt för industriell produktion istörre skala. Motionärerna uppmärksammar särskilt att personer som inte äryrkesfiskare har haft små möjligheter att erhålla stöd till musselodling ochefterlyser ändring härvidlag. Enligt motion 1979/80:944 är detställt utom allt tvivel att arbetstiden är betydligt längre inom det svenskayrkesfisket än vad som är fallet inom de flesta andra yrken. Sedan år1978 uttalat att yrkesfiskarna skall ha rätt till en tryggad försörjning liksomandra yrkesgrupper har relationerna mellan det svenska yrkesfisket ochsamhället i övrigt kommit in i ett nytt skede, hävdar motionärerna. Ett nyttsystem för yrkesfisket har introducerats. lönsamhet är nu föremål förförhandlingar mellan statliga myndigheter samt fiskets organisationer, på sammasätt som länge varit brukligt inom jordbruket. Arbetstidens längd inom fisketmåste nu kunna vägas in då lönsamheten skall diskuteras, framhållermotionärerna och efterlyser en fullt objektiv undersökning om arbetstidenslängd inom de olika fiskegrenarna, såsom trålfiske, garnfiske och vadfiske. 1 motion 1979/80:1371 erinras om att prisstöd m. m. tillfisket numera kan utgå till den som meddelats särskild licens för yrkesfiske.Som villkor för erhållande av licens hade enligt motionärerna uppställts kravetatt vederbörande måste vara registrerad för redovisning av mervärdeskatt(vilket i sin tur förutsätter att bruttoinkomsten av fisket uppgår till 10 000kr. Fiskare har vidare, framhåller motionärerna, skyldighetatt lämna uppgift om innehav av båtar och redskap till statistiskacentralbyrån. Skyldig att lämna sådan uppgift är den som hade enbruttoinkomst på . Motionärerna anser att inkomstreglerna för erhållande avlicens för yrkesfiske och för skyldighet att lämna statistiska uppgifter börsamordnas. 1* 1980/81. JoU1980/81:4 4 framhålls det imotion 1979/(S0:928, kommit att få handlägga många för yrkesfisket angelägna frågor.Särskilt nämns i motionen yttranden över enskilda yrkesfiskarelicenser,licenser för fiskefartyg, fiske-rilån etc. Frågor av denna karaktär kommer ävenfortsättningsvis att ta en stor del av fiskenämndernas arbete i anspråk, hävdarmotionärerna och föreslår att en ökning av antalet ledamöter tillåts ske. Enligt motion 1979/80:931 finns det i vissa fiskenämndericke med någon representant för fiskevattensägarna. Deras deltagande måsteenligt motionären anses som synnerligen angeläget dä de frågor som behandlas ifiskenämnderna i stor utsträckning kommer att beröra tillgången pä fiskevattenför såväl yrkesfiskets som fritidsfiskets behov. 1 detta betänkande redovisarutskottet sina ställningstaganden till ett antal motioner rörande fiske, vilkaväckts vid föregående . Motionerna rör laxfisket och odling av lax ochöring, musselodling vid , yrkesfiskets villkor samt fiskenämndernassammansättning. Laxfisket m. m. I motion 1979/80:305 hemställs attfiskeristyrelsen får i uppdrag att bestämma erforderlig mängd kvicksilverfrifisk i form av öring-och laxsmolt för utsättning i . I motionen beskrivs hur Uddeholmsbolaget ålagts sätta utlax- och öringungar i för att kompensera för den förstörelse avfiskbeståndet som sker genom utsläpp från Skoghallsverken. Enligt motionärernasuppfattning hade koncessionsnämnden bestämt kompensationens storlek alltförlågt. Enligt vad utskottet inhämtat ålade ibeslut att svara för utsättning av öring ochlaxsmolt i för en total kostnad av 750 000 kr.Sedan besvär anförts häröver har regeringen i huvudsak fastställtkoncessionsnämndens beslut. Därmed har det aktuella koncessionsärendet slutligtavgjorts när det gäller tillåtlighetsfrågan. prövas emellertid, ivattenmäl, frågan om ersättning för vållad skada på allmänt och enskilt fiskegenom Skoghallsverkens kvicksilverutsläpp i . De utsättningar som genomförts ochsom enligt planering kommer att fortsätta har enligt vad utskottet erfarithittills varit mycket framgångsrika. Fångsten av lax och öring i som1972 utgjorde blott , uppgick . 1979 blev laxen detvärdemässigt viktigaste fiskslaget i . Från rent ekonomisk synpunkt kandenna typ av fiskevård således mycket väl försvaras, särskilt som den även gergod sysselsättning. Utskottet har även erfarit att de olika stammarna avVänerlax utgör en värdefull tillgång i genetiskt hänseende. Även frånnaturvärdssynpunkt tilldrar sig Vänerlax, som är en relikt frän istiden, ettbetydande JoU 1980/81:4 5 Från vetenskaplig synpunkt har dessa fiskstammarmycket att berätta om laxfiskens utveckling. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om de uttalandenom fiskevårdens betydelse som gjordes, dä godkändevissa allmänna riktlinjer för fiskeripolitiken (prop. 1977/78:112, JoU1977/78:23, rskr 1977/78:272). Det framhölls därvid att såväl yrkesfisket somfritidsfisket är beroende av en aktiv fiskevård. Viktiga delar av havsfisketliksom kust-och insjöfisket är mycket beroende av att utsättningar avfiskungar görs i syfte att förbättra fisktillgången. förutsätterfiskevården att de vatten i vilka fisken lever har sådan kvalitet att fiskenkan överleva och föröka sig. En effektiv miljölagstiftning och tillsyn överdess efterlevnad är väsentliga förutsättningar härför. Arbete med att förbättralagstiftning och tillsyn pågår. De anförda synpunkterna har betydelse inteminst när det gäller frågor om kompensationsutsättningar m. m. inom det viktigaområde för insjöfiske som och dess vattensystem utgör. Motionsförslag om ökade resurser för restaureringen avlax- och örings-beståndet i har behandlats avriksdagen. Det har då från utskottets sida framhållits att fiskbeståndet iVänern bl. a. måste komma att prövas i det större sammanhang vari 1973 årsfiskevattensutrednings arbete utgör en viktig del. Något särskilt initiativfrån sida har därför inte ansetts erforderligt. har i sitt betänkande Fiska påfritid (SOU 1978:75) föreslagit att allmänna medel anslås för fortsatt utsättningav laxfisk i bl. a. för i första hand fritidsfiskets behov. Enligt vad utskottet erfarit beräknas proposition i ämnetbli framlagd under innevarande . Utskottet vill för sin del betona värdet av att effektivaåtgärder sätts in för att hålla beståndet av lax och öring i på entillfredsställande nivå. Det framgår av den ovan lämnade redogörelsen attbetydande ansträngningar också görs för att trygga fortsatt utsättning av smolti sjön. Mot bakgrund härav och i avvaktan på den kommande prövningen avfiskevatteiisutred-ningens förslag synes något särskilt initiativ frånriksdagens sida f. n. inte erforderligt. I motion 1979/80:1388 begärs skyndsam utredning om defasta fiskeredskapens inverkan på laxens och havsöringens möjligheter tillnaturlig vandring uppför våra älvar. Utskottet vill hänvisa till att fiskevattensutredningen isitt betänkande utförligt diskuterar problemen kring lax- och öringsfisket iÖstersjön och vid . De s. k. laxfällorna som i snabbt ökandeutsträckning kommit att ersätta storryssjorna i skärgården utanförälvmynningarna uppmärksammas. Utredningen föreslår att det bör tillskapas en"möjlighet att expropriera fiske, som utgör hinder för fiskevården. Det kanexempelvis röra sig om fisket med ett eller flera fasta redskap i ettmynningsområde i de fall detta fiske hindrar erforderlig uppgång avvandringsfisk för avelsända- JoU1980/81:4 6 Expropriationsrätten bör dock inte omfatta endastfiske i myiiningsoin-råden utan allt fiske som av fiskevårdsskäl bedöms böratas i anspråk i sin helhet." (SOU 1978:75 s. Utskottet får vidare i förevarande sammanhang erinra omatt frågan om begränsningar av laxfisket i tagitsupp till behandling vid de avslutade förhandlingarna i omfisket i . Den svenska delegationen föreslog attfängstmängden skulle begränsas till , vilket i huvudsak motsvarar denkvantitet som hade rekommenderats från vetenskapligt håll. Någon enighet kundedock icke nås. och kommer därför varje land att bestämma hur mycketlax som fär fångas i den egna zonen. Det är enligt utskottets uppfattning klarlagt att laxen iÖstersjön och dess vikar utsätts för härdare beskattning än vad området förmårreproducera. Från flertalet berörda länders sida är man uppmärksam på dettaförhållande. Frågan är också föremål för diskussion på det internationellaplanet. De fiskevårdande myndigheterna följer uppmärksamt utvecklingen avfisket vid älvmynningarna. Med hänsyn härtill och i avvaktan pä den prövningsom förestår av fiskevattensutredningens betänkande finner utskottet att riksdageninte f. n. har anledning ta något särskilt initiativ med anledning av motion1979/80:1388. 1 motion 1979/80:1750 yrkas att regeringen tar uppförhandlingar med om laxfisket på den norska och om bidragtill den västsvenska odlingen av laxfisk. Enligt vad utskottet erfarit var den norska fångsten avlax frän svenska så sent som helt obetydlig. Underde har detta fiske dock fått stor omfattning. Man beräknar attbortemot hälften av alla laxar som har sitt ursprung på den svenska västkustennu fångas i de norska drivgarnen. Åven på norsk sida har man uppmärksammat denfara som är förknippad med de moderna fiskemetoderna. 1 flera norska laxälvarhar brist pä avelslax konstaterats. Utskottet är inedvetet om att laxfisket utanför den norskakusten bedrivs helt i enlighet med gällande bestämmelser och somfrån fiskesynpunkt är lämplig, nämligen då laxen är fullvuxen och på vandringmot sina lekplatser. Med moderna metoder drivs här ett effektivt fiske just ide stråk där fisken vandrar. Det står klart att en betydande del avden fisk som fångas i de norska vattnen härrör från de svenska västkuståarnaoch att detta fiske är till men för det svenska fisket samt kan utgöra ett hotmot reproduktionsmöjligheterna. Det torde dock närmast böra ankomma påfiskeristyrelsen som central fiskevårdande myndighet att bevaka dessa frågor.Enligt vad utskottet erfarit följer också uppmärksamt dennaproblematik. Utskottet finner därför att motion 1979/80:1750 inte bör föranledanågon ytterligare åtgärd. Utskottet förutsätter att man från svensk sida i sambandmed kommande svensk-norska fiskeförhandlingar söker åstadkomma de förbättringari nu JoU1980/81:4 7 förevarande avseende som bedöms möjliga. I motion 1979/80:1380 begärs en utredning avfrågan om en utvidgad akvakultur i . Vidare yrkas i motion 1979/80:1391på en översyn av den författning som reglerar det statliga stödet till fisketså att stöd till fisk- och musselodling kan utgå även till icke yrkesfiskare. Frågan om odling av musslor pä den svenska hartidigare behandlats av vid olika tillfällen. Då 1978godkände nya riktlinjer för fiskeripolitiken, anförde utskottet att det stödtill fiskets rationalisering som då infördes bl. innebar att fiskerilån ochlänegaranti bör kunna lämnas för inindre anläggningar för fiskodling ochmusselodling, om verksamheten bedrivs i kombination med yrkesmässigt fiske. Under innevarande år har fiera utredningar framlagts sombehandlar utveckling av akvakulturen i . delegation för naturresursforskninghar sålunda framlagt en rapport. Svensk akvakultur; Näringsgren för framtidaförsörjning och sysselsättning. I denna behandlas musselodlingen ingående vidsidan om fiskodling, odling av alger, kräftdjur m. m. Enligt rapporten finns det goda förutsättningar för svenskmusselodling. De potentiella produktionsmöjligheterna bedöms till minst 25 000ton/år. Möjligheterna att producera blåmusslor bestäms av biologiska,hydrologiska och topografiska förhållanden men också av t. ex.vattenanvändningsan-spräk. Då den nuvarande konsumtionen i ligger påknappt (motsvarande 6 000-7 000 ton råa musslor) kommer storleksordningenpå svensk produktion av blåmusslor att bestämmas i första hand av avsättningsmöjligheterna,där pris, kvalitet, konsumtionsvanor etc. är avgörande. En bedömning avmarknadsförutsättningarna för svenskodlade musslor är enligt rapporten vanskliginnan utvärdering skett av pågående försök. har tillsatt en styrgrupp för attfölja upp rapporten om akvakultur. I styrgruppens uppgifter ingår att främjaforskning och praktiska åtgärder för att uppmuntra och stödja företag inomakvakulturen. Styrgruppen kommer även att intressera sig förmarknadsföringsproblemen. I Länsplanering 1980 för ägnasakvakulturen betydande utrymme. anser att en utveckling av olikaformer av en akvakultur kan ge viktiga sysselsättningstillfällen i stora delarav landets kust- och skärgårdsområden. Den framhåller emellertid att det förnärvarande finns en mycket stor överkapacitet i musselodlingarna. för harframlagt ett förslag till handlingsprogram i sin huvudrapport, dateradseptember 1980. Ett kapitel ägnas havsodling. Utredningen finner attmusselodlingen i , dvs. huvudsakligen i , med framgång bordekunna ökas. Vissa problem är dock fortfarande olösta. Det främsta gällermarknadsföringen. Utredningen föreslår att förutsättningarna för havsodling ilänet underkastas fortsatt utredninc- Vidare föresläs att regerinaen vidtarsådana JoU1980/81:4 8 åtgärder att det statliga stödet till fisket kan utgå tillbl. a. musselodlingar även om dessa ej bedrivs i kombination med yrkesfiske. Som följd av skärgårdsutredningens förslag harlandstingets näringsnämnd i beslutat tillsätta en utredningom hur en ökad svensk musselodling skall marknadsföras för att finnaavsättning. Utredningen beräknas bli klar . Utskottet finner det intresse som på olika hållvisas akvakulturen välmotiverat. Det framgår av den lämnade redogörelsen attakvakulturen och inte minst musselodlingen, som aktualiserats i de två härbehandlade mofionerna, på skilda håll bedöms ha möjligheter att lämna viktigabidrag till de berörda regionernas ekonomi och sysselsättning. Utskottetinstämmer i denna bedömning. Enligt utskottets uppfattning är de utredningarsom enligt den lämnade redogörelsen är pä gäng eller redan har avslutats, iallt väsentligt ägnade att tillgodose syftet med motion 1979/80:1380. Den synesdärför inte behöva föranleda någon ytterligare åtgärd. Motion 1979/80:1391 syftar till en författningsändring såatt även icke yrkesfiskare skall kunna få stöd till fisk- och musselodlingenligt förordningen om stöd till fiskets rationalisering. Samma förslag harframförts av i . Utskottet har i och försig en viss förståelse för problemet. Den föreslagna ändringen skulle dockkomma att gå ut över yrkesfiskarnas berättigade krav på att prioriteras av dethär aktuella stö(' Med hänsyn härtill och bl. a. även till den överkapacitetsom f. n. finns i musselodlingarna synes motionen inte böra föranleda någonytterligare åtgärd. I motion 1979/80:944 yrkas på enobjektiv undersökning beträffande arbetstidens längd inom det svenskayrkesfisket. Utskottet fär med anledning härav erinra om attprisöverläggningar för fisket enligt beslut om riktlinjer förfiskeripolitiken ägde rum . Parterna kunde dåicke nå fram till en överenskommelse. Överläggningarna om fiskpriserna undervåren 1981 pågår . Inför dessa har uppgifter om arbetstidenslängd inom yrkesfisket inhämtats genom en enkät som utförts av jordbruksnämndeni samråd med . Enligt vad utskottet inhämtat anserman dock allmänt att enkätens resultat är behäftat med brister. Motsvarande överläggningar om jordbrukspriserna har förtsunder en lång följd av år. Vid dessa har man fidigare nöjt sig med mindreambitiös statistik om arbetstidens längd inom jordbruket. driverstatistiska centralbyrån ett grundligare försöksprojekt för att kartläggaarbetstidens längd inom jordbruket, baserat på kvartalsvis återkommandeintervjuer med lantbrukare och anställda inom lantbruket. Utskottet har ävenerfarit att man i f. n. genomför en mätning av yrkesfiskarnas arbetstid. Utskottet instämmer med motionärerna i att relationernamellan det svenska yrkesfisket och samhället i övrigt kommit in i ett nyttskede sedan JoU1980/81:4 9 fiskets lönsamhet nu är föremål för överläggningar mellanstatliga myndigheter och fiskets organisationer. Enligt vad utskottet inhämtathar uppskattningen av arbetstidens längd försvårats inte minst av att parternahaft olika uppfattning om vilka moment arbetstiden skall anses omfatta. Enutredning av det slag motionärerna efterlyser skulle dels söka definiera hurarbetstiden inom yrkesfisket skall mätas, dels genom ett enkätförfarande utrönaden faktiska arbetstidens längd inom yrket. Utskottet vill för sin del betonavärdet av att man som underlag för överläggningarna får så klargörandeuppgifter som möjligt i nu förevarande avseende. En närmare undersökning avarbetstidsförhållandena inom fisket förefaller mot bakgrund av vad i detföregående anförts motiverad. Det torde få ankomma på regeringen att besluta omen sådan undersökning bör ske i form av en särskild utredning eller på annatsätt. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1979/80:944bör som sin mening ge regeringen till känna. 1 motion 1979/80:1371 yrkas på en översyn av reglerna förerhållande av licens för yrkesfiske. Motionärerna påpekar att inkomstreglernaför erhållande av licens för yrkesfiske och för skyldighet att lämnastatistiska uppgifter f. n. starkt avviker från varandra och bör samordnas. Utskottet får i detta sammanhang erinra om att systemetmed licensiering av yrkesfisket har till syfte att ge garantier för att detstatliga stödet till "fisket kommer yrkesfisket till del. När systemetinfördes beviljades de fiskare licens som bedrivit yrkesfiske . Idetta sammanhang kom frågan huruvida vederbörande hade sä stora inkomster avsitt fiske att han registrerats som skattskyldig för mervärdeskatt att spelaviss roll. I fortsättningen kommer yrkesfiskelicens att beviljassökande enligt de kriterier som ställdes upp dä 1978 antogriktlinjerna för fiskeripolitiken. Därvid fastslogs att med yrkesfiske avsessådant fiske som utgör vederbörandes huvudsakliga inkomstkälla eller eljest ärav betydelse för vederbörandes försörjning. Vid prövningen av fråga om licensskall tillgången pä fisk och förutsättningarna i övrigt att bedriva ettrationellt fiske beaktas, vare sig sökanden är etablerad fiskare eller inte. Ett helt annat syfte har, enligt vad utskottet erfarit,fiskeriinventeringar. Där gäller det att bl. a. frånförsörjningssynpunkt få veta hur många fiskebåtar och hur mycket fiskeredskapsom finns i landet. Ett annat syfte är att från biologisk synpunkt fä en totalbild av de redskap som används och de fångster som tas. Beloppsgränsen är satti relation till dessa undersökningssyften. Utskottet finner sålunda att de av motionärerna angivnaregelsystemen ej har något sådant samband med varandra att en jämkning avvillkoren skulle vara meningsfull. bör avslå förevarande motion. I mofion 1979/80:928 påyrkas ökadrepresentafion i fiskenämnderna för yrkes- eller binäringsfisket. JoU1980/81:4 10 1 motion 1979/80:931 yrkas attfiskevattensägarna skall vara representerade i länens fiskenämnder. Länens fiskenämnder inrättades genom beslut av 1975/(prop. 1975/76:130, JoU 1975/76:39, rskr 1975/76:317). De påbörjade sinverksamhet . Enligt riksdagsbeslutet bör fiskenämnderna i huvudsakhandlägga ärenden rörande finansieringsstöd, rådgivning och fiskefrågor iövrigt som tidigare åvilat lantbruksnämnderna. De bör även fungera som beredandeorgan åt länsstyrelserna i fiskefrågor som länsstyrelserna handlägger.Fiskenämnderna består av fem ledamöter. Enligt propositionen, till vilkenriksdagen anslöt sig, borde yrkesfisket, fritidsfisket samt allmänna intressenvara företrädda i nämnderna.