bet · G401KU5 · 1980-12-31 00:00:00 — I skrivelse tillutbildningsdepartementet gjorde församlings-och pastoratsförbunds styrelse framställning om sådan ändring av 54 § lagen(1961:436) om församlingsstyrelse att kyrkvärdar skulle kunna väljas inom envidare personkrets än som är möjligt. Sedan samtliga domkapitel ochkammarkollegiet hörts, varvid flertalet remissinstanser avstyrkteframställningen, lämnade Kungl. Maj:t densamma genom beslut den 23 mars 1973utan åtgärd. I en motion 1974 föreslogs attkyrkvärdar även skulle kunna väljas bland ledamöter och suppleanter ikyrkofullmäktige. Motionen bereddes av , som bereddeärkebiskopen och tillfälleatt yttra sig över inotionen. Efter hörande av övriga biskopar anförde ärkebiskopen() i ett dagtecknat yttrande följande: Även om jag förstår attmotionärerna med sin motion i kyrkans intresse önskar vidga den grupp, urvilken kyrkvärdar utses, anser jag dock att de motiv som anförts icke ärtillräckligt starka för att ändra församlingsstyrel- KU1980/81:5 11 selagens § 54. Frågan kan i första hand bli aktuell istadsförsamlingar i de större städerna, där man kanske inte har egnakyrkofullmäktige utan för sitt val då skulle få vända sig till samfällighetenskyrkofullmäktige, där församlingarna i många fall har högst två eller trerepresentanter. Därvid skulle den grupp, ur vilken kyrkvärdar kan väljas endastökas med två eller tre eller i de fall, då suppleanter medräknas, fyra ellersex. 1 stället kan man i församlingar med flera kyrkor utse gudstjänstvärdarbland kyrkligt aktiva antingen de tillhör kyrkofullmäktige eller icke. Jag fåralltså avstyrka förslaget. styrelseerinrade i yttrande om sin framställning till Kungl. Maj:t 1970och upplyste att styrelsen - efter att ha tagit del av remissyttrandena i dettaärende - inte längre vidhöll sitt yrkande i saken. Vidare anförde styrelsen följande: Styrelsen anser dock fortfarandeatt de i förbundets ovannämnda skrivelse angivna motiven för en lagändringkvarstår och förtjänar beaktande. Styrelsen har därför inte något att invändamot att en lagändring sker. dock får rekryteringsområdet inte begränsas tillkyrkoråd och fullmäktige så som motionärerna föreslår. Cirka 1 400 av församlingar har så liten folkmängd att de saknar valda fullmäktige.Det beslutande organet är där kyrkostämman, som är lika med församlingenssamtliga röstberättigade invånare. En ändring måste ge samtliga församlingar möjlighet attbredda rekryteringsområdet: man kan inte utesluta mer än halva antaletförsamlingar därifrån. Om motionen vinner bifall hemställer styrelsenom att i sinom tid få samråda med departementet rörande lagändringensutformning. Utskottet (KU 1974:39) erinrade i sitt yttrande om detsamband som alltid förelegat mellan kyrkvärds- och kyrkorådsinstitutionen samtfortsatte: Skäl kan enligt utskottets meningonekligen anföras för att vidga valbarheten till kyrkvärdsuppdrag utöver vadsom nu gäller. Å andra sidan är det nuvarande sambandet mellan kyrkoråds- ochkyrkvärdsuppdrag värdefullt ur många synpunkter. Som motionärerna påpekat kan även med gällandevalbarhetsregler den personkrets inom vilken kyrkvärdar utses vidgas genom attdet beslutande organet i kyrkokommunen beslutar att höja antalet ledamöter ochsuppleanter i kyrkorådet. Församlingsstyrelselagen föreskriver i dettahänseende endast att antalet skall vara minst fem. Någon gräns uppåt fastställsinte. De funktioner inom ramen för det sedvanligagudstjänstlivet som brukar ombesörjas av kyrkvärdarna - t. ex. mottagande avgudstjänstbesökarna vid kyrkans ingång, textlåsningar, frambärande av vin ochoblater vid nattvardsgång, kollektupptagande - är inte förbehållna kyrkvärdari egentlig mening. Något hinder möter således inte mot att t. ex. kyrkorådetbland kyrkligt aktiva församlingsbor utanför kyrkorådets krets utser ett antalpersoner att jämte kyrkvärdarna fullgöra sådana funktioner. I praktikenförekommer detta också redan nu i betydande utsträckning. Särskilt iförsamlingar med flera kyrkor kan det vara värdefullt att utnyttja dennamöjlighet. Görs detta torde den nuvarande begränsningen av valbarheten till deegentliga kyrkvärdsuppdragen sällan behöva föranleda några olägenheter. Frågan omkyrkvärdarnas ställning och uppgifter inom församlingen kan KU1980/81:5 12 komma att aktualiseras inom ramen för de överväganden somf. n. pågår på olika håll med anledning av det förslag till lösning avstat-kyrka-problematiken som 1972 framlagts av beredning om stat ochkyrka. Utskottet vill i detta saminanhang t. ex. erinra om det pågående arbetetinom den av ärkebiskopen tillsatta arbetsgruppen för fortsatt arbetemed önskvärda reformer beträffande organisation. I detta lägeoch med hänsyn till vad utskottet i det föregående anfört finner utskottetövervägande skäl tala för att nu inte bör ta något initiativ tilländring i de gällande reglerna för valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. I ett särskilt yttrande anfördeherrar Fiskesjö (c). i (s) och () följande: Den pågående utvecklingen harmedfört att kyrkorådet i den kyrkliga kommunen kommit att spela i huvudsaksamma roll som kommunstyrelsen i den borgerliga kommunen. Ledamöter och suppleanter i kyrkorådet har därför kommitatt väljas framför allt från synpunkten att de är ansvariga för den kyrkligakommunens ekonomi och inte som tänkta innehavare av de ceremoniella uppgiftersom åvilar kyrkvärdarna. Detta har medfört rekryteringssvårigheter tillkyrkvärdsuppgifterna speciellt i församlingar med flera kyrkor. Med hänsynhärtill är det motiverat att ändringar i församlingsstyrelselagen kommer tillstånd, så att kretsen kan vidgas så som motionärerna föreslagit. följde utskottet och avslog motionen. I två motioner 1975 väcktes ånyofrågan om vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. behandlademotionerna gemensamt med andra motioner i kyrkliga frågor, bl. a. tre somavsåg förhållandet stat-kyrka. I sitt betänkande (KU 1975/76:20) anfördeutskottet att de frågor som direkt berör relationerna mellan samhälle och kyrkabör anstå i avvaktan på resultatet av de pågående överläggningarna ochstatsmakternas överväganden med anledning därav. Med hänvisning härtillavstyrkte utskottet motionerna. I en motion vid kyrkomötehemställdes att kyrkomötet hos regeringen skulle anhålla om förslag till sådanändring av lagen om församlingsstyrelse att kyrkvärdar även skulle kunna väljast. ex. bland ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige. (KLU 1979:11) avstyrkte motionen medföljande motivering: 'varstillsättning numera regleras i 54 S församlingsstyrelselagen, är långt äldreän kyrkorådsinstitutionen och återfinnes redan i landskapslagarna, I 1686 årskyrkolag stadgas bl. a., att efter ny kyrkoherdes installation skall"i hans samt kyrkovärdarnas närvaro rannsakas, vad för inventarium ochskrud jämte annan egendom är uti kyrkan i KU1980/81:5 13 förråd, vilket granneligen skall beses och jämföras medkyrkoboken och de förra inventarier". Det sålunda stadgade särskildaansvar för kyrkans inventarier som alltjämt åligger kyrkvärdarna står i ettnära samband med kyrkorådets uppgifter enligt lagen om församlingsstyrelse.Därjämte har kyrkvärdarna sedan gammalt vissa liturgiska funktioner, främst atti största möjliga utsträckning närvara vid gudstjänsterna och därvid taga emotförsamlingen, ansvara för kollekten och stundom även biträda med andrauppgifter, såsom klockringning och textläsning. Såsom i motionen anföres har främst i mycket storaförsamlingar uppkommit problem när det gäller kyrkvärdarnas medverkan i dengudstjänstfirande församlingen. Om församlingen har flera kyrkor och ett stortantal gudstjänster kan det finnas behov av ett relativt stort antal personerför att utföra de förut angivna uppgifterna. I åtskilliga församlingar har mandå utsett personer utanför kyrkorådet, som då inte år att anse som kyrkvärdar iförsamlingsstyrelselagens mening och som ofta givits annan benämning, såsomgudstjänstvärdar eller kapellvärdar. Enligt utskottets mening ligger ett betydande värde,grundat på såväl historiska som principiella skäl, i lagens nuvarandesammankoppling av det urgamla kyrkvärdsuppdraget och kyrkorådets ansvarighetför församlingens verksamhet. De problem som saminanhänger med attkyrkvärdarnas liturgiska funktioner i vissa församlingar blir alltföromfattande för att kunna utföras enbart av personer som är ledamöter ellersuppleanter i kyrkorådet synes kunna få en praktisk lösning på det sätt somredovisats inom utskottet och bör inte tagas till intäkt för en lagändring, somkan befaras försvaga sambandet mellan kyrkorådets förvaltaruppdrag och dengudstjänstfirande församlingens gemenskap. Fyra ledamöter av utskottet reserverade sig för bifalltill motionen. Efter debatt (kyrkomötets prot. 1979:17, s. 278-288) ochomröstning genom uppresning befanns att flertalet röstat för utskottetshemställan. Kyrkoinötet avslog sålunda motionen. Enligt regeringens bemyndigande den12 har tillkallats en utredning (Kn 1977:04) för översyn av lagen omförsamlingsstyrelse. Enligt direktiven (Dir. 1977:80) skall översynen endastavse en anpassning av lagen till den nya kommunallagen. Några ändringar iövrigt av innehållet i församlingsstyrelselagen bör därför inte övervägas idetta saminanhang. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Frågor kring begravning av invandrare I inotionen 1979/80:456 avMargareta () och ()'hemställs att begärhos regeringen att de frågor som hör samman med begravning av invandrare skallutredas. Det kanenligt motionärerna uppstå stora problem när invandrare, som KU1980/81:5 14 kanske har en annan religion, avlider i Sverige.Jordfästningen måste t. ex. ofta ske inom en och med för ossfrämmande ceremonier. Speciella begravningsplatser för t. ex, muslimer saknas istor utsträckning i vårt land. Det har förekommit fall där det dröjt ända upptill en avliden har kunnat begravas. Likaså vållarhemtransporter av avlidna till andra länder stora svårigheter för kommuner ochkyrkliga förvaltningar, Henitransport blir ofta aktuell när t, ex, en invandrareflyttat till sina barn i men uttalat önskan om att få begravas blandsina anhöriga i hemlandet. Medelåldern bland invandrarna är visserligen ännuganska låg. Men måste kommunerna vara beredda på en ökning avantalet begravningar av människor med en annan religion, och då kommer det attställas allt större krav på våra kyrkogårdar och kyrkorum. Det måste då finnasen god beredskap. Enligt motionärerna bör en utredning lämpligen se över deberörda problemen och lägga fram förslag till frågornas lösning, I sammanhangetpekar motionärerna på den pågående utredningen om ansvaret för ochorganisationen av begravningsverksamheten. Utskottet har berett statensinvandrarverk och tillfälleatt avge yttrande över motionen. anför i ett dagtecknatyttrande följande: Invandrare åsamkas i regel storakostnader vid transport av avlidna anhöriga till det tidigare hemlandet. Dettahar verket bl. a. kunnat konstatera genom brevförfrågningar om det finns någramöjligheter till ekonomisk hjälp i sådana situationer. Tyvärr saknas som regeldetta och invandraren tvingas sätta sig i skuld för att kunna genomföra denavlidnes önskemål om begravning i hemlandet. Vidare kan konstateras att flyktingar anländer tillSverige från allt avlägsnare länder, t, ex, sinovietnameserna. Detta kräverökad uppmärksamhet vid planeringen , eftersom dessa frågor oftakräver mycket och de främmande gravskicken kan ställa särskilda kravsom bör beaktas. Dessa förhållanden kan inte anses tillfredsställande ochpå sikt kommer de att förvärras, eftersom andelen äldre invandrare successivtkommer att öka. finns i i runda tal 8 500 invandrare somär eller äldre. I procent räknat är detta . mot förbefolkningen i sin helhet. Man kan också räkna med att många invandrare, somnumera är svenska medborgare, kommer att vilja begravas i sitt tidigarehemland. Enligt vad verket erfarit har praktiska svårigheterkonstaterats vid begravning av vissa invandrare med främmande trosbekännelser.Begravningsplatser för muslimer finns, vad verket känner til I, för närvarandeendast i och . Ytterligare en planeras emellertid i . Avslutningsvis kan nämnas att vissa kontakter redan tagitsmellan , pastoratsförbundet och andra berörda instanser i dessa frågor.Många problem kvarstår dock alltjämt att lösa. KU1980/81:5 15 finner det tillfredsställandeatt motionärerna tagit upp dessa frågor och verket delar, mot denna bakgrund,motionärernas uppfattning att frågan bör överlämnas till utredningen omhuvudmannaskapet för begravningsväsendet. Eventuellt kan särskilda direktivbehövas. Styrelsen för Svenska kyrkansförsamlings- och pasioraisförhund tillstyrker i yttrande den 2 april 1980motionärernas förslag att de frågor som hör samman med begravning av invandrareöverlämnas till utredningen (Kn 1979:04) om begravningsverksamheten. Som angetts i det föregående harbeslutats att frågan om ansvaret för och organisationen avbegravningsverksamheten skall utredas vidare. Med begravningsverksamheten avsesde olika åtgärder som har direkt samband med huvudmannaskapet för allmännabegravningsplatser. Vid regeringssammanträdet gavserforderligt bemyndigande att tillkalla en särskild utredare för enkompletterande undersökning av denna fråga. Som utredare tillkallades därefterförre statssekreteraren i kommundepar-tementet, dåvarande justitierådet FredrikSterzel. Utredaren, som har att utforma alternativa förslag till fråganslösning, avser att redovisa sina överväganden omkring , gav regeringen bemyndigande förtillkallande av en kommitté (A 1980:04) med uppgift att göra en översyn avfrågor rörande irwandringen och invandrarnas situation. Enligt direktiven (Dir,1980:48) är kommittén oförhindrad att efter hand pröva olika frågor medanknytning till invandrares och etniska minoriteters sociala, arbetsmarknads-,utbildnings-, kulturella och religiösa situation i den mån dessa frågor inteutreds i annan Ordning, Kommittén bör enligt direktiven bl, a, bedöma problemsom har samband med religionsutövning och religiösa förhållanden blandminoriteter i , 1 motionen 1979/80:769 begärsförslag om kyrkans skiljande från staten. \ slat-kyrka-frågan pågår f. n. ett utredningsarbete ivissa kompletterande frågor. Dessa har aktualiserats och avserfrämst kyrkomötets ställning, befogenheter och sammansättning, frågor omfolkbokföringen och frågor om begravningsverksamheten. Utredningsarbetet - somnu år inne i sitt slutskede - har ansetts erforderligt för attstat-kyrka-frågan skall kunna föras vidare, I avvaktan på resultaten av det pågående kompletterandeutredningsarbetet bör enligt utskottets mening inte nu ta ställningi sak i Slat-kyrka-frågan, Utskottet avstyrker därför motionen 1979/80:769, KU 1980/81:5 16 I motionen 1979/80:1559 föreslåsett riksdagsuttalande om inriktningen av det pågående utredningsarbetet omjämställdhet mellan kvinnor och män som präster. Som anförs i motionen pågår f, n, en sårskild utredning ifråga om jämställdhet mellan kvinnor och män soin präster i svenska kyrkan.Utredningen har tillsatts mot bakgrund av uttalande att hinderinte får läggas i vågen för ett fullt genomförande av beslut att manoch kvinna har lika behörighet till prästerlig tjänst. Utredningen beräknasvara slutförd inom loppet av några månader. Frågan kommer därefter attunderställas och kyrkomötet, I det läge frågan nu befinner sig är det enligt utskottetsmening inte motiverat att tar något nytt initiativ beträffandeutredning. Utskottet föreslår, att motionen 1979/80:1559 förklaras besvarad. I motionen 1979/80:766 begärs en översyn av lagen(1957:577) om prästval. Kyrkomötet har vid upprepade tillfällen anhållit hosregeringen att de författningar som reglerar tillsättning av ordinarieförsamlingsprästerliga tjänster skall överses och ändras. Till dessa hör lagenom prästval. En sådan översyn har även påkallats inom ramen för det pågåendearbetet med decentralisering av beslutsfattandet i vissa ärenden, som avgörsav regeringen. Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen att inom kortlåta verkställa en översyn av hithörande författningar, bl. a. lagen omprästval. Frågan om ändring i lagen skall därefter underställas nästkommandeallmänna kyrkomöte. Vid en översyn av författningarna på området kan de imotionen aktualiserade frågeställningarna inte förbigås. Med hänsyn till detanförda är det enligt utskottets mening inte erforderligt att nu tarnågot initiativ till utredning i den i motionen berörda frågan. Motionen1979/80:766 bör förklaras besvarad. I motionen 1979/80:1050 begärs en sådan ändring av lagen(1961:436) om församlingsstyrelse att kyrkvärd skall kunna väljas blandförsamlingens medlemmar utan bundenhet till ledamöter och suppleanter ikyrkorådet. Som anförs i motionen kan den nu gällande starkabegränsningen av den personkrets ur vilken kyrkvärdar kan väljas leda tillrekryteringssvårigheter. Främst är det stora församlingar med flera kyrkor somkan få problem. Mellan kyrkvärds- och kyrkorådsinstitutionerna har alltidförelegat ett sambiind. Intill var kyrkvärdarna självskrivna ledamöterav kyrkorådet. Därefter har de valts av och inom kyrkorådet. Före den nugällande församlingsstyrelselagens tillkomst kunde endast ledamöternai kyrkorådet ifrågakomma. Med den nya lagen blev även suppleanterna valbara.Detta motiverades med att den snäva begränsningen till endast kyrkorådets ledamöterkunde vålla praktiska svårigheter. Med hänsyn till de uppgifter som åvilarkyrkvärdarna ansågs det emellertid att dessa alltjämt borde ha anknytning tillkyrkorådet. Möjligheten att utsträcka valbarheten ytterligare avvisades därför. KU 1980/81:5 17 Skäl kan enligt utskottets meningonekligen anföras för att vidga valbarheten till kyrkvärdsuppdrag utöver vadsom nu gäller. Å andra sidan år det nuvarande sambandet mellan kyrkoråds- ochkyrkvärdsuppdrag värdefullt ur många synpunkter. Utskottet är därför inteberett att nu tillstyrka en sådan ändring av församlingsstyrelselagen sombegärs i motionen. 1 stället förordar utskottet att frågan om valbarhet tiilkyrkvärdsuppdrag utreds förutsättningslöst i lämplig ordning. Vid en sådanutredning bör bl. a. övervågas om valbarheten kan vidgas med bibehållande avviss anknytning till kyrkorådet. En sådan anknytning skulle kunna uppnås påolika sätt. t. ex. genom krav att tvä av kyrkvärdarna skall vara ledamötereller suppleanter i kyrkorådet, medan övriga kyrkvärdar skall kunna väljas inomen vidare krets. I motionen 1979/80:456 begärs en utredning av de frågorsom hör samman med begravning av invandrare. Utredningsyrkandet har tillstyrktsi remissyttranden av invandrarverket och församlings- ochpastoratsförbund. Utskottet anser i likhet med invandrarverket ochpastoratsförbundet att det är angeläget att de i motionen upptagna frågornablir utredda. Utskottet har inhämtat att utredningen om ansvaret för ochorganisationen av begravningsverksamheten som ett led i sitt arbete övervägerfrågor om begravningsverksamheten och andra trossamfund. Utredningens arbete ärbegränsat till begravningsverksamheten i egentlig mening, dvs. de olikaåtgärder som har direkt samband med huvudmannaskapet för allmännabegravningsplatser. Frågor utanför detta område faller utanför utredningensuppdrag. Utredningen väntas avsluta sitt arbete omkring . Vissa av de i motionen aktualiserade frågorna i sambandmed begravning av invandrare kan sålunda väntas bli belysta genom den pågåendeutredningen om begravningsverksamheten. Även de frågor som inte kommer att tasupp i denna ordning bör enligt utskottets mening utredas. Utskottet vill i sammanhangeterinra om den tillkallade kommittén för översyn av frågor rörandeinvandringen och invandrarnas situation. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motionen 1979/80:456 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om utredning av frågor i samband med begravningav invandrare. 1. beträffandestal-kyrka-frågan att avslår motionen 1979/80:769, 2. beträffandefrågan om jämställdhet mellan kvinnor och män som präster i attriksdagen förklarar motionen 1979/80:1559 besvarad med vad utskottet i dennadel anfört. 3. beträffande översyn av lagen (1957:577) om prästval att KU 1980/81:5 18 förklarar motionen 1979/80:766 besvarad med vadutskottet i denna del anfört, 4, beträffande valav kyrkvärd att med anledning av motionen 1979/80:1050 hos regeringenanhåller att frågan om vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag utreds, 5, beträffandefrågor som sammaidiänger med begravning av invandrare att med bifalltill motionen 1979/80:456 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning av dessa frågor. Närvarande: (). (),(), Per LInckel (m), (), (),(), (), (), DanielTarschys (fp). (), (), (), ÅkeWictorsson (s) och ().