bet · G401SkU16 · 1980-12-31 00:00:00 — om skatten på 1981 årsinkomster, m. m., (prop. 1980/81:50) Regeringen (budgetdepartementet) föreslår iproposition 1980/81:50 att antar vid propositionen fogade förslagtill 1. lag om ändring ilagen (1947:576) om statiig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen(1977:1071) om basenhet enligl I0§ 1 mom. lagen (1947:576) om statiiginkomstskatt, 3. lag om tillfällig höjning avden särskilda skattereduktionen vid taxering, 4. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 5. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). I propositionen föreslås ändringar i den statligainkomstbeskattningen. Inflationsskyddet för skatteskalan modifieras så atthänsyn inte längre skall tas till bl. a. höjda energipriser. För år 1981föreslås att basenheten sänks med . Vidare föreslås vissamarginalskattelättnader inkomster i skikten mellan ca 76000 kr.och . Den tillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen medhögst , som medges i första hand heltidsarbetande med inkomster undergenomsnittet, föreslås förlängd . Ävenfolkpensionärernas skattelättnader behandlas i propositionen. En höjning av delextra avdraget föreslås 1980 och . Förslag läggs också framom deklarationspliktsgränsen för folkpensionärer vid taxering. Vidareföreslås att rätten till avdrag för s. k. frivilliga periodiska understöd, somf. n. medges med . per mottagare, begränsas lill att avse . De nya reglerna föreslåsträda i kraft . Proposition 1980/81:20 har överiämnats tillutskottet från finansutskottet såvitt avser bilaga 6 punkt 2 ändrade principerför beräkning av prisindex till grund för fastställande av basenhet. I dennadel anförs i propositionen att chefen för budgeldepartementet i annatsammanhang avser att föreslå erforderiiga ändringar i lagen (1977:107) ombasenhet. Delta förslag behandlas - som framgår av del föregående - iproposition 1980/81:50. Lagförslagenhar följande lydelse. 1 1980/81.6 saml. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs atl 10 § 1mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse 10 § Statlig inkomstskatt utgårför fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss isärskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 1 basenhetenligt lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatiig inkomstskatt: 1 procentav den beskattningsbara inkomsten; grundbeloppet för 1 basenhet och av återstoden 4 basenheter och '" "" ll%" " " " " " "," " " " " " Ändå att statiig inkomstskall skalluttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon delav den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp änsom motsvarar av denna inkomsldel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har lill huvudsakligt ändamål atttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. 10 § 1 mom. Statlig inkomstskattutgår för fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser med viss i särskildordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. SkU 1980/81:16 när beskattningsbar inkomst icke överstiger 1 basenhet enligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger grundbeloppet för 1 basenhet och av återstoden 4 basenheter och " 1 men icke 4 basenheter Ändå att slatlig inkomstskatt skall utlagas med merän av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densammagällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs,vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Lagom ändring i lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs atl 2 och 3 §§ lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Basenhet utgör för varje laxeringsår ett beloppsom motsvarar multiplicerat med årets jämförelsetal. Basenhetenavrundas nedåt till helt hundratal kronor. Basenhet ulgör för varje laxeringsår ett beloppsom motsvarar multiplicerat med årets jämförelsetal. Basenheten avrundasnedåt till hell hundratal kro- SkU1980/81:16 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ Jämförelselalet för taxeringsåret Jämförelsetalet för taxeringsåret är det tal som anger förhållandet är del tal som anger förhållandet mellan det allmänna prislägel i au- mellan det allmänna prislägel i au gusti månad tvä år före taxerings- gusli månad före taxerings- årel och augusti månad . året och augusti månad är 1980. Jämförelsetalet beräknas med bort- Därvid skall förändringarna i det seende från de effekter på prisläget allmänna prisläget beräknas med som följer av ändrat skatteuttag en- bortseende från indirekta skatter, ligt lagen (1968:430) om mervärde- tullar, avgifter och ändringar i skatt. energipriser saml tillägg göras för Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1981 och tillämpas första gången i fråga om 1982 års taxering. Viddenna taxering är basenheten . Lag om tillfällig höjning av den särskildaskattereduktionen vid taxering Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid 1982 årstaxering får skallskyldig som har rätt lill särskild skattereduktion enligl 2§ 5 mom. uppbördslagen (1953: 272) en höjning av den särskildaskattereduktionen, om hans lill statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomstöverstiger 40000 men inte . 2 § Densärskilda skattereduktionen höjs om den beskattningsbara inkomsten överstiger 40000 meninte av det belopp varmed inkomsten överstiger40000 kronor, om den beskattningsbara inkomsten överstiger 45000 meninle med , om den beskattningsbara inkomsten överstiger 60000 meninle med minskat av del belopp varmed inkomstenöverstiger . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs all punkt 5 avanvisningarna till 46 § saml punkt 2 av anvisningarna till 50§ kommunalskatielagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. SkU1980/81:16 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5o/n/örMrsä//n/«g förallmänt 5. Förutsättning för allmänt av- avdrag för periodiskt understöd el- dragför periodiskt understöd eller ler därmed jämförlig periodisk ut- därmedjämförlig periodisk utbe betalning enhgt denna punkt gäller talningenligt denna punkt är att un- att understödet icke utgått till mot- derstödetinte utgått till mottagare i tagare i givarens hushåll eller, om givarenshushåll eller, om understö- icke understödet utgjort skade- det inteutgjort skadestånd, till mot stånd, till mottagare under el- tagareunder eller till mottaga- ler till mottagare vars utbildning revars utbildning inte är avslutad. icke är avslutad. Avdrag medgives med utgivet be- Avdrag medges med utgivet be lopp för periodiska utbetalningar loppför periodiska utbetalningar till make eller förutvarande makesedan underhållsskyldigheten dem emellan reglerats; som utgör skadestånd, dock vidpersonskada endast med belopp som för mottagaren utgör ersättning för förioradinkomst av skattepliktig natur eller för förlorat underhåll; som utgör livränta eller därmed jämförligt vederlag vidförvärv av egendom genom köp, byte eller därmed jämförligt fång; på grundav föreskrift i testamente; För annat periodiskt understöd För annat periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk ut- eller därmed jämförlig periodisk ut betalning medgives avdrag med betalning medges avdrag med högst högst för varje motta- . Utger skattskyldig så- gare. Har givaren under beskatt- dana understöd till mer än en per- ningsåret varit gift och levt tillsam- son med belopp som sammanlagt mans med sin make, får sådani av- överstiger , skall av drag åtnjutas för dem båda gemen- draget fördelas mellan dessa un- samt med . derstöd på sätt den skattskyldige till 50 § 2. Vid bedömningen av omskattskyldigs inkomst till icke obetydlig del utgjorts av folkpension iakttagesföljande. Som folkpension räknas icke barnpension eller vårdbidrag. Denomständigheten att folkpension under ett beskattningsår utgått med ett ringabelopp, t. ex. till följd av att folkpensionen icke åtnjutits ,utgör icke hinder mot att medgiva den skattskyldige avdrag. Avgörande förbedömningen i detta fall är huruvida folkpensionen, om den utgått i full utsträckning,utgjort en icke obetydlig del av inkomsten. Som folkpension behandlas äventilläggspension i den mån den enligt lagen om pensionstillskott föranlettavräkning av pensionstillskott. 'Senaste lydelse 1977:41. 1980/81:42. 11 1980/81. SkU 1980/81:16 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer närmareföreskrifter för avdragsberäkningen enligl nedan angivna grunder. Om skattskyldigs statligt taxerade inkomst överstiger det högsta inkomstbeloppet enligt föregående stycke, reduceras avdraget med belopp motsvarande av överskjutande laxerad inkomst. Det avdrag som beräknas med hänsyn lill skattskyldigs slalligl taxerade inkomst jämkas, om värdet av skattepliktig förmögenhet överstiger . Om förmögenhetsvärdel överstiger , skall avdrag inte medges. Faslighet, som avses i 24 § 2 mom., och jordbruksfastighet. Avdraget skall i första hand bestämmas med hänsyn tillstorleken av den skattskyldiges laxerade inkomst enligt lagen (1947:576) omstatlig inkomstskall. Överstiger denna inkomst icke visst högsta belopp, skallavdraget beräknas lill vad som behövs för atl den skatlskyldige icke skallpåföras högre statligt beskattningsbar inkomst än . Delta högstainkomstbelopp motsvarar laxerad inkomst för skatlskyldig, som under beskattningsåreticke haft annan inkomst än ålderspension enligt 6 kap. 2§ första stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring och därutöver skallepliktiga intäkter avtjänst om sammanlagt saml åtnjutit avdrag endast med 100 kronorenligl 33 § 2 mom. första stycket. Förgift skatlskyldig, som uppburitfolkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, beräknasdet högsta inkomstbeloppet med utgångspunkt från en pension utgörande 77,5procent av basbeloppet. För övriga skattskyldiga beräknas del medutgångspunkt från en pension utgörande av basbeloppet. Sistnämndaberäkningsgrund gäller också om gift skattskyldig under viss del av beskattningsåretuppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension,och under återstoden av året uppburit folkpension med belopp som tillkommergift vars make saknar folkpension. Avdraget skall i första hand bestämmas med hänsyn lillstorleken av den skatlskyldiges taxerade inkomst enligt lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Överstiger denna inkomst icke visst högsta belopp, skallavdraget beräknas lill vad som behövs för all den skattskyldige icke skallpåföras högre statligt beskattningsbar inkomst än . Detta högstainkomst-belopp motsvarar taxerad inkomsl för skatlskyldig, som under beskallningsårelicke haft annan inkomsl än ålderspension enligt 6 kap. 2§ första stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring och därutöver skattepliktiga intäkter avtjänst om sammanlagt samt åtnjutit avdrag endast med 100 kronorenligl 33 § 2 mom. första stycket. För gift skatlskyldig, som uppburitfolkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, beräknasdel högsta inkomstbeloppet med utgångspunkt från en pension utgörande 77,5procent av basbeloppet. För övriga skattskyldiga beräknas det medutgångspunkt från en pension utgörande av basbeloppet. Sistnämndaberäkningsgrund gäller också om gift skatlskyldig under viss del av beskattningsåretuppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbärfolkpension, och under återstoden av året uppburit folkpension med belopp somtillkommer gift vars make saknar folkpension. SkU1980/81:16 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som i huvudsak används för bostadsändamål, skall inräknasi förmögenhetsvärdet med belopp som motsvarar 1/10 av skillnaden mellantaxeringsvärdet året före taxeringsåret och lånat kapital, som nedlagts ifastigheten, i den mån skillnaden inte överstiger . Är skillnadenstörre beräknas värdet till jämte den del av skillnaden som överstiger250000 kronor. Har den skattskyldige eller hans make flera sådana fastigheter,som avses här, gäller bestämmelserna endast för en fastighet och då i förstahand för fastighet som utgör stadigvarande bostad för den skattskyldige. Här ovan angivna grunder för avdragsberäkningen fårfrångås, när särskilda omständigheter föranleda del. Vid beräkning av avdrag för gift skattskyldig iakttagesbestämmelserna i 52 § 1 mom. sista stycket. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1981 och tillämpas första gången vid taxering. Bestämmelsen ipunkt 2 tredje slyckel av anvisningarna till 50 § skall dock tillämpas redanvid taxering, varvid beloppsgränsen i bestämmelsen för inkomst utöverålderspension skall vara . Beträffande periodiska utbetalningar som utgår på grund avbindande förpliktelser, som uppkommit före , skall de bestämmelsersom gällde före alltjämt tillämpas. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs atl 22 § 3mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 § 3 mom. Skatlskyldig, som 3 mom. Skatlskyldig, som upp- uppburit folkpension, är med un- buritfolkpension, är med undantag dantag som anges i andra stycket somanges i andra slyckel skyldig skyldig att utan anmaning avlämna attutan anmaning avlämna själv- självdeklaration endast om hans deklarationendast om hans brut- brultointäkt av en eller flera för- toinläklav en eller flera förvärvs- värvskällor uppgått till källor uppgått till minst , eller, om hans 20400kronor, eller, om hans make make uppburit folkpension, till uppburitfolkpension, till minst . Med folkpen- 17800kronor. Med folkpension sion avses folkpension i form av ål- avsesfolkpension i form av ålders- derspension, förtidspension, änke- pension,förtidspension, änkepen- pension och hustrutillägg. Som sion ochhustrulillägg. Som folk folkpension räknas icke barnpen- pensionräknas inle barnpension el- sion eller vårdbidrag. ' Lagen omtryckt 1971: 399. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974; 773. 2 Senaste lydelse 1979: 1158. SkU1980/81:16 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i första stycketgälla icke om den skatlskyldiges make är skyldig atl utan anmaning avlämnasjälvdeklaration, om den skallskyldige har varit bosatt i riket endast en delav beskattningsåret, om han har skattepliktiga förmögenhelstillgångaröverstigande eller om garantibelopp för fastighet skall upptagassåsom skattepliktig inkomst för honom. I fråga om makar gälla bestämmelserna i1 mom. tredje stycket såvitt avser förmögenhet. Denna lag träder i kraft . Motion med anledning av proposition 1980/81:20 1980/81:97 av m. fl. I motionen begärs ett riksdagsutlalande om atl beräkningenav basbelopp och basenhet inte bör förändras enligt de riktlinjer regeringenförordar. Motionen har överlämnats till utskottet frånfinansutskottet såvitt avser beräkning av prisindex som grund för basenheten. Motioner med anledning av prop. 1980/81:124 av m. fl. (vpk) I motionen yrkas 1. att riksdagenmed avslag pä proposition 1980/81:50 hos regeringen hemställer om skyndsamtförslag om slopande av indexregleringen av skatteskalan saml om en extraskattereduktion på . vid beskattningsbara inkomster mellan 30000 och80000 kr. saml med avtrappning i övriga inkomstskikt enligl i motionen angivnariktlinjer, 2. alt riksdagenhos regeringen begär skyndsamt förslag av innebörd att folkpension ochpensionstillskott jämte en sidoinkomst om I . skall vara befriade fränbeskattning, samt 3. alt riksdagenhos regeringen hemställer om skyndsamt förslag om avskaffande av rätten tillavdrag vid inkomsttaxeringen för frivilligt utgivet periodiskt understöd. 1980/81: 125 av () I motionen yrkas att uttalar alt vid tillämpningav bestämmelserna om periodiskt understöd dispens från begränsningarna iavdragsrätten skall kunna medges i fråga om understöd till personer som ägnarsig åt kristet, ideellt arbete. SkU1980/81:16 9 1980/81: 133 av m. fl. (s) I motionen yrkas 1. att riksdagenavslår de i propositionen framlagda lagförslagen, utom i vad avser beloppsgränsför skattskyldighet för inkomsl utöver ålderspension vid taxering, 2. all riksdagenbeslutar alt reglerna för inkomstskatt skall utformas i enlighet medvad som förordas i motionen, 3. all riksdagenbeslutar att folkpensionsavgiften höjs med en procentenhet fr.o.m. 1 januari1981, 4. att riksdagenbeslutar all rätten lill avdrag för frivilligt periodiskt understöd skallslopas fr. o. m. Yttrande från annat utskott har ytlrat sig i ärendet. Yttrandet hartryckts separat. års taxering gäller iinkomstskaltesystemet ett automatiskt verkande inflationsskydd genom attskikigränserna i den statliga inkomstskatten är anknutna lillpenningvärdeutvecklingen. Den beskattningsbara inkomsten uttrycks i basenheter.Basenheten fastställs av regeringen före utgången av september månad varje åroch bestäms med utgångspunkt i beräkningar avprisutvecklingen. Vid dessa beräkningar bortses från ändringar avmervärdeskalleultaget. Sådana ändringar påverkar alltså inle den statligainkomstskatten. Basenheten har med tillämpning av nu gällande reglerfastställts lill . Skattskyldiga som varit bosatta eller stadigvarandevistals här i landet under någon del av beskattningsåret har rätt lill s. k.särskild skallereduktion. Även skattereduktionen är inflationsskyddad genomkoppling till basenheten. Skattereduktion medges nämligen med det belopp varmed0.4 basenheter överstiger . antog en lag om tillfällig höjningav den särskilda skattereduktionen vid taxering (avseende 1980 årsinkomster). Denna tillfälliga höjning är avsedd atl ge en lättnad främst ålheltidsarbetande med inkomster under genomsnittet. Den maximala höjningen, 500kr., gäller i inkomstskikten . I inkomstlägena40000-45000 kr. utgör höjningen av den del av inkomsten som överstiger40000 kr. avtrappas höjningen av denöverskjutande inkomsten. Detta innebär att någon höjning av skattereduktioneninle skall ske vid inkomster pä . Kartoni;: S. 9, rad 35 StÄr: 4 sno nnh 6000 Rjittat till-4S nno f><-h 60000 SkU1980/81:16 10 års taxering gällervid inkomstbeskattningen också en marginalskattespärr, som innebär att enskatlskyldigs sammanlagda statliga och kommunala marginalskatt inte fåröverstiga i inkomstskikt upp till ett belopp motsvarande 30 basenheter och85% för inkomstdelar däröver. 1 proposition 1980/81:20om besparingar! drog departementschefen upp vissa allmänna riktlinjer årstaxering. Den nu aktuella propositionen innehåller de konkreta förslagen. Dessaberör i huvudsak tre områden, nämligen utformningen av inflationsskyddel förinkomstskatleskalan, folkpensionärernas skattelättnader och rätten till avdragför frivilliga periodiska understöd. Enligt propositionen behållsmarginalskattespärren oförändrad. Vidare skall den för inkomståret 1980beslutade höjningen av den särskilda skattereduktionen gälla även vid taxeringför . Propositionen innebär också att indexregleringen avskatteskalan ligger fast. Basenheten skall således, liksom f n., följaförändringarna i del allmänna prisläget. Vid bestämmande av basenheten skallemellertid i fortsättningen bortses inte bara från mervärdeskall ulan från allaindirekta skatter, tullar, avgifter och subventioner. Dessutom skall bortsesfrån direkt inverkan på prisläget av ändrade energipriser. De energipriser somf. n. ingår i konsumentprisindex avser fjärrvärme, eldningsolja, hushållsgas,elström och bensin. De nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vidfastställandet av basenhet (). Redanför föreslås emellertid en sänkning av basenheten fråntidigare beslutade . Detta medför en ökning avskatleultaget inkomster med ca I miljard kr. Departementschefenföreslår att ca 850 milj. kr. av detta belopp används för bibehållande av dentillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen vid 1982 årstaxering. Återstoden har använts för marginalskattelättnader i inkomstskiktennärmast ovanför dem där någon höjning av skattereduktionen inte medges. I motion 97, som finansutskottet med eget yttrandeöverlämnat till skalteulskoltet i vad den rör frågan om beräkning av basenhet,yrkas såvitt nu är i fråga oförändrade regler. I motion 124. även den från vpk,och i s-motionen 133 yrkas alt indexregleringen av skalleskalan skall upphöraoch att såväl skattereduktionen som den tillfälliga höjningen av denna slopas.S anser också alt marginalskatlespärren bör utmönstras ur regelsystemet ochmotiverar detta med atl höginkomsttagarna till följd av marginalskatle-spärrenskonstruktion blir befriade från en betydande del av de kommunalskattehöjningarsom kan komma alt genomföras 1981 eller . Vpk yrkar att regeringen som enprovisorisk åtgärd skall lägga fram förslag om en extra skattereduktion om I500 kr. för beskattningsbara inkomster . medavtrappning i övriga inkomstskikt, medan s SkU 1980/81:16 11 försin del presenterar en skatteskala för som i förhållande till1980 års skala innebär sänkt skatteuttag för löntagare med inkomster upp tillnära . och slopande av den särskilda skattereduktionen. Förslagetmedför sänkt skatt i inkomstskiklen . Motionärerna anser ocksåatt statlig inkomstskall inte bör tas ut på inkomster om . Föratt finansiera sitt förslag lill skatteomläggning, som kostnadsberäknats till2,. eller 1,5 miljard mer än enligt regeringens förslag, yrkarmotionärerna höjning av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen från8,3 till . ,som i yttrande (SkU 1980/81:3y) till socialförsäkrings-utskottet tillstyrkt ettförslag i proposition 1980/81:20 att beräkningsprinciperna för basbeloppetändras, anser i likhet med finansutskottet alt de motiv som framförts för atländra basbeloppsberäkningen också gäller i fråga om beräkning av basenhet. Medhänsyn härtill och då utskottet anser det naturligt att tillämpa samma indexvid bestämmande av basenhet som av basbelopp tillstyrker utskottet bifall lillproposition 1980/81:50 i denna del. Utskottet avstyrker således motion 97 såvittnu är i fråga. Utskottetsställningslagande innebär atl principen om indexreglering ligger fast.Utskottet har tidigare i samband med behandling av motionsyrkanden om slopandeav indexregleringen av skatteskalan vid upprepade tillfällen framhållit atl indexregleringentillkommit för all molverka de effekler som inflationen tidigare hade påskatteutlaget i form av skärpt beskattning trots oförändrade skatteregler ochatl det enligl utskottets mening är rimligt att de fördelningspolitiskaavvägningar som uttryckts genom beslut om skatteskalan - oavsettpenningvärdeförändringen - skall vara bestående tills beslut fattas om ändradavvägning. Något skäl att nu ompröva detta av godkändaställningstagande föreligger inte. En indexreglering måste enligt utskottelsmening - bättre än ett system med fast skatteskala - vara ägnad alt underlättaavtalsförhandlingarna på arbetsmarknaden och därigenom åstadkomma den rimligareallöneutveckling utan starkt koslnadsuppdrivande effekler som är en grundförutsättningför atl man skall kunna framgångsrikt bekämpa inflationen. Vadsärskilt angår frågan om en marginalskallespärr vill utskottet nu -liksomtidigare - framhålla alt del enligt utskottets mening måste anses rimligl atlen skatlskyldig alltid skall kunna få behålla en viss minsta del av eninkomstökning. Marginalskatlespärren innebär en garanti för att en skattskyldigmed inkomster upp till 30 basenheter eller - vid en basenhet om . alltid får behålla åtminstone eller, vid högre inkomster, 15 %av en inkomstökning. I den proposition (1979/80: 58) som innehöll förslaget ommarginalskallespärr framhöll departementschefen atl han hade svårt att se detberättigade i atl löneökningar som var en följd av befordran eller en extra arbetsinsatsträffades av en extremt hög marginal- SkU1980/81:16 12