bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Företaget skall också bereda kontrollorganen tillfälleatt granska verksamheten. I förordningen har dessutom stadgats atl förelag somär aktiebolag eller ekonomisk förening till sin redovisning skall foga enrapport som visar företagets utveckling och att villkoren för stödet haruppfyllts. Av rapporten skall framgå att de fackliga organisationerna vidföretaget har beretts tillfälle att yttra sig över lämnade uppgifter. Rapportenskall slutligen granskas och bestyrkas av förelagets revisorer. Dessa skall ominle särskilda skäl föreligger vara auktoriserade eller godkända. I förordningenfinns också regler som möjliggör att beviljat stöd återkrävs resp. sägs upptill omedelbar betalning. Ansvaret för den rutinmässiga uppföljningen av lokaliseringsstödåvilar i första hand den regionala utvecklingsfonden. Beslut om särskildaåtgärder för att bevaka statens fordringar skall fattas av ellerav . Inom regeringens kansli har inrättats en särskildexpertgrupp (EFSU) med uppgift att samordna uppföljningen och bevakningen avstatens fordringar i företag som fått statligt stöd. Arbetet inom gruppen harprimärt blivit inriktat på utredningsuppdrag i samband med enskildaobeståndsärenden. Fördel statliga stödet till arbetsmarknadsutbildningiföretag. som kan utgå i ett flertal former, utgör uppföljningen i huvudsak enkontroll av all utbildningen sker i överensstämmelse med godkänd läroplan.Kontrollen baseras på regelbundna rapporter från förelaget om utbildningens omfattning.I samband med att stödet beviljas skall också två tillsynsmän utses, en somrepresenterar arbetsförmedlingen och en som representerar den berörda fackligaorganisationen. Dessa skall bl. a. minst en gång besöka företaget föratt se till alt utbildningen genomförs enligt läroplanen. De skall ocksåskriftligen rapportera sina iakttagelser till företagsledningen ocharbetsförmedlingen. Utbetalning av stödet sker i efterskott. När del gäWer sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraftinom tekoindustrierna (äldrestödet) skall länsarbetsnämnderna, innan bidragetbetalas ut, kontrollera att stödtagaren uppfyller förutsättningarna för slöd.Som underlag för den bedömningen används rapporter från företaget. Bidrag utgårendast om berörda arbetstagarorganisationer tillstyrker ansökan. Samma reglergällde för del numera avvecklade sysselsättningsbidraget dll vissa företag meddominerande ställning på orten. Det tillfälliga nyrekryteringsbidraget utgick dll företagsom ökade antalet sysselsatta och somupprätthöll sysselsättningsökningen vid utgången av . För dennastödform har viss kontroll utövats genom att berörda arbetstagarorganisationereller företrädare för personalen haft till uppgift alt yttra sig överansökningar om bidrag. JuU1980/81:21 225 AMS och länsstyrelserna iVästerbottens och uppehåller sig vid den insyn som samhället hari företag som får regionalpoliliskt stöd .AMS uttalar sig dock inte om hursystemet fungerar. i anser att förordningom regionalpoliliskt stöd varit i kraft alltför för att kunnautvärderas och föreslår därför att man avvaktar med ytterligare kontrollåtgärder.Länsstyrelsen i anser atl reglerna i och för sig är tillräckliga menatt det kan vara svårt för företag och kontrollorgan att få redovisning ochuppföljning att fungera i praktiken. anser att det inte finns behov avlagändringar för att skapa ökad insyn i företagen. Samma mening har , som har uppfattningen att staten redan med nuvarandelagstiftning har goda möjligheter till insyn och granskning av det slöd som geslill förelagen. () vill ha en mer allsidigöversyn av området och en förutsättningslös prövning av olika tänkbarabrottsförebyggande åtgärder. Det statliga stödet till företaghar ökat kraftigt . Ett stort antal nya stödformer hartillkommit som stödbeloppen har blivit större. Utskottet har tidigare givit en redovisning av hurtillsynen bedrivs för etl antal stödformer inom regional- ocharbetsmarknadspolitiken. Ett karakteristiskt drag när det gäller kontrollen avatt stödförulsättningar uppfylls är alt de fackliga organisadonerna tilldelatsviktiga uppgifter för att förse myndigheterna med information. I den socialdemokratiska motionen krävs i punkt 4organisatoriska insatser och förslag dll lagstiftning som innebär en bättresamhällelig insyn och kontroll i företag som får lån och bidrag från staten. Ivissa fall anser motionärerna att staten bör ha möjlighet att utsestyrelseledamot och/eller revisor i stödföretag. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att man på olika sätt söker bekämpa missbruk av statligt ekonomisktstöd till företagen. Regler om uppföljning och kontroll finns också på olikaområden. När del gäller det regionalpolitiska stödet övervägdes dessa frågor isamband med atl tog ställning lill stödverksamheten för dekommande fem budgetåren. En redovisning för regelsystemet har givits ovan. Ianslutning dll motionärernas förslag alt samhällets organ skall kunna utserevisorer och styrelserepresentanler i stödförelagen vill utskottet erinra omatt riksdagsbeslutet innebar att stödmottagare skall granskas av revisor som iprincip skall vara auktoriserad eller godkänd. I detta sammanhang villutskottet också framhålla att om det bedöms som önskvärt i det enskilda 15 1980/81. JuU1980/81:21 226 fallet med en samhällsrepresentanl i stödförelagelsstyrelse är det möjligt att föreskriva detta som villkor för stöd. Motsvarandeordning kan tillämpas för revisorer. Åven om det inle finns några klara belägg för att det istörre omfattning skulle förekomma ett brottsligt utnyttjande av de häraktuella stödformerna vill utskottet inte bestrida atl det finns tecken somtyder på alt en del stödformer överutnyltjals, särskilt dåstödverksamheten haft stor omfattning. Orsaken lill sådana missförhållandentorde i allmänhet vara otillräckliga resurser hos de kontrollerandemyndigheterna och/eller mindre lämpliga rutiner för kontroll. Ett annat problemhänger samman med de fackliga organisationernas kontrollfunktioner. Dettasystem har betydande fördelar med hänsyn lill de fackliga organisationernaskännedom om de lokala förhållandena. Stundom kan emellertid en facklig konfliktuppstå mellan å ena sidan kontrolluppgiften och å andra sidan den fackligauppgiften att bevaka medlemmarnas intresse av att sysselsättningenupprätthålls. Utskottet vill för sin del betona vikten av attmyndigheterna avdelar tillräckliga resurser för alt kontrollera atl företagenuppfyller de villkor som i olika fall uppställs för stöd. Denna aspekt ärsärskilt viktig då stödverksamheten expanderar till följd av konjunkturläget. Utskottet är inte berett att föreslå några generellaåtgärder för skärpning av kontrollen av det statliga stödet men i anslutninglill vad tidigare anförts förutsätter utskottet att myndigheterna fortlöpandebevakar dessa frågor och tar lill vara de möjligheter till förbättringar somfinns. och revisorer har också viktiga uppgifternår det gäller kontrollen. Ett exempel på en sådan insats år riksdagensrevisorers förslag 1980/81:6 som utskottet behandlar i sitt betänkande1980/81:8. I sammanhanget kan nämnas alt regeringen tillsalt en utredning omeffekterna av industripolilisk stödverksamhet (Dir. 1979:112). Kommittén skalli huvudsak uppmärksamma de icke permanenta stödåtgärder som riktas tillenskilda företag och branscher. Med det anförda har utskottet behandlat den aktuella deleni motionen som i detta avsnitt inle bör leda till någon särskild framställningtill regeringen. I motionen behandlas också frågorom s. k. grå arbetskraft. Motionärerna anför härom. De fackliga organisationerna harmöjlighet att genom sin vetorätt enligt medbestämmandelagen hindra företag frånall använda entreprenörer, när sådan användning kan antas medföra åsidosättandeav lag. Denna möjlighet bör utnyttjas för att hindra att entreprenörer anlitassom åsidosätter sina JuU1980/81:21 227 skyldigheter att betala källskatt och sociala avgifter förde anställda eller vilkas verksamhet huvudsakligen består i olagaarbetsförmedling. De förelag som anlitar entreprenörer och som tjänar pengar påatt svart arbetskraft används, bör göras i sista hand ansvariga för att skattoch sociala avgifter betalas för entreprenörernas anställda. Förslag med bl. a.denna innebörd redovisades i en departementspromemoria (Ds Fi1976:4). Förslag på grundval av promemorian bör föreläggas . Arbetsförmedlingslagen reglerarformerna för privat arbetsförmedling. All sådan verksamhet som bedrivs ivinstsyfte är förbjuden. Lagen omfattar all slags arbetsförmedling som bedrivsav andra än den offentliga förmedlingen. Under lagen inbegrips, enligt ensärskild bestämmelse, uthyrning av arbetskraft. Sådan verksamhet jämställsalltså med arbetsförmedling. Brott mot arbetsförmedlingslagen är straffbelagt. Den somutan tillstånd bedriver arbetsförmedling i förvärvssyfte kan straffas med bötereller fängelse . Även den som bereder arbete åt någon efteranvisning från olaga arbetsförmedling kan straffas med böter eller fängelse ihögst . Det sagda innebär att det är förenat med straffansvar såvälatt hyra ut arbetskraft som att engagera sådan arbetskraft i en vissverksamhet. Medbestämmandelagen (38-40 §§) gerde fackliga organisationerna som är bundna av kollektivavtal på en arbetsplatsinflytande när det gäller atl engagera arbetskraft genom entreprenaderoch/eller inhyrning av arbetskraft. Syftet med dessa regler är att komma ålanvändningen av s. k. grå arbetskraft. En arbetsgivare är skyldig att-innan hanbeslutaratt utföra visst arbete på arbetsplatsen med arbetskraft som inte haranställning där-på eget initiadv förhandla med vederbörandearbetstagarorganisation. Genom denna s. k. primära förhandlingsskyldighet haren garanti skapats för atl arbetstagarsidan på förhand får kännedom om och möjlighetatt påverka ett tilltänkt beslut. Bestämmelsen om primär förhandling gällerinte vid tillfälliga arbeten eller för arbeten som traditionellt inom företagetbrukar utföras på entreprenad. I brådskande fall, om det föreligger synnerligaskäl, kan arbetsgivaren undantagsvis få besluta om en entreprenad trots attförhandlingsskyldigheten inte fullgjorts. Om en aktuell entreprenad eller annatliknande avtal kan antas medföra åsidosättande av lag eller kollektivavtaleller på annat sätt skulle strida mot vad som är godtaget inom parternasavtalsområde, så kan vederbörande centrala fackliga organisation avtalet kommer till stånd eller verkställs (facklig vetorätt). JuU1980/81:21 228 arbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt,dvs. insett eller bort inse att förutsättningar för fackligt veto saknas,gäller ej vetot. En arbetsgivare har på vanligt sätt möjlighet att få frågan omett veto bedömd i arbetsdomstolen. Ansvar för skatt vid entreprenad (Ds Fi 1976:4) I denna promemoria har förslaglagts fram om en lag om särskilt uppdragsgivaransvar för skatt m. m. Lagenavses tillämpas när en rörelseidkare har uppdragit åt någon, som inte äranställd hos honom, att för hans räkning utföra arbete i hans rörelse.Förslaget innehåller dels generella regler, dels regler för uppdrag på varvs-,anläggnings- och byggnadsområdena. De generella reglerna innebär i första hand en skyldighetför uppdragsgivaren att lämna kontrolluppgift om uppdrag för vilka han underen redovisningsperiod har lämnat ersättning med mer än 5 000 kr.Åsidosätts denna skyldighet föreslås uppdragsgivaren tillsammans meduppdragstagaren bli ansvarig för preliminär A-skatt och arbetsgivareavgiftersom belöper på lön till anställda hos uppdragstagaren för arbete hosuppdragsgivaren. De särskilda reglerna för varvs-, byggnads- ochanläggningsområdena innebär i första hand att uppdragsgivaren åläggs ettobligatoriskt solidariskt ansvar med uppdragstagaren för skatt ocharbetsgivaravgifter på lön till sådana anställda hos uppdragstagaren som utförtarbetet hos uppdragstagaren. Vid remissbehandlingen av promemorians förslag framkom i stort sett var ense om atl särskilda åtgärder behövs för att maneffeklivt skall kunna motarbeta missförhållandena med den grå arbetskraften.När det gäller val av metoder var remissinstansernas åsikter däremot delade.Sålunda kritiserades såväl förslaget om rörelseidkarens uppgiftsskyldighet somde föreslagna särskilda bestämmelserna på varvs-, byggnads- och anläggningsområdena. Den grå arbetskraften och skattekontrollen (Ds B 1980:10) Mot bakgrund av den kritik somriklats mot den tidigare redovisade promemorian har försök gjorts all på andravägar komma lill rätta med del aktuella problemet. Ett försök i den riktningenhar redovisats i departementspromemorian (Ds 1980:10) Den grå arbetskraftenoch skattekontrollen. I promemorian presenteras ett lagförslag som går ut påatt försvåra utnyttjandet av grå arbetskraft inom sådana områden där problemenär särskilt stora med avseende på skatteundandragande och illegal konkurrens JuU1980/81:21 229 förde seriösa företagen. Uppdragsgivaren skall således,innan han betalar ut ersättning för ett uppdrag, ta reda på om uppdragstagarenär registrerad till mervärdeskatt. Om denne inte kan styrka att han ärregistrerad skall uppdragsgivaren innehålla av ersättningen. Det avdragnabeloppet skall redovisas och betalas till uppbördsmyndigheterna. a. prakdskt taget alla slags arbeten som en fastighetsägare kanuppdra åt någon att utföra på sin mark eller sina byggnader eller andraanläggningar. En kontroll- och uppgifisskyldighel får också den uppdragsgivaresom på sin arbetsplats och som ett led i sin rörelse låter en uppdragstagareutföra ett arbete ål sig. Promemorian har remissbehandlats och är f. n. underberedning i . En arbetsgrupp under det nordiskaarbetsmarknadsutskottet (NAUT) presenterade 1978 i rapporten ochentreprenadföretag arbetskraft (NU A 1978:5) vissa förslag till åtgärdersom kan vidtas nationellt för att komma dll rätta med den grå arbetskraften.Som exempel på lämpliga åtgärder nämns skärpta straff, möjlighet att beivrafortsatt brottslig verksamhet med vitessanktion samt bätlre kontrollsystem såall myndigheterna får ökade möjligheter att upptäcka och utreda de enskildafallen. Arbetsgruppens arbete fortsätter med uppgiften atl bl. a.finna praktiska lösningar för att genomföra de redovisade förslagen. i Malmöhuslän, överåklagaren i Slockholm, TCO och brottsförebyggande rådet (BRA)instämmer med motionärerna. Överåklagaren i har i huvudsak inte någonting atterinra mot förslaget men påpekar atl det är av stor vikt all inteuppgiftsskyldighet föreläggs, som överstiger kontrollmyndighetens möjlighet attbearbeta inkommet material. Överåklagaren i anser all förslagen i Ds Fi1976:4 med något undantag inte kan läggas till grund förlagstiftning. a. påpekas att man bortsett från del stora antalet utländskaentreprenadföretag och atl problemet med undantagande av mervärdeskatt heltlämnats åt sidan. Överåklagaren pekar också på avsaknaden av kontrollresurser. () stöder tankegångarna bakom Ds Fi1976:4 men anser att syftet bör kunna vinnas genom mer begränsade och uradministrativ synpunkt enklare former för uppgiftsskyldighet. Frågan bör enliglRSV utredas ytterligare. Länsåklagarenför speciella mål, , anser att förslaget JuU1980/81:21 230 (Ds Fi 1976:4) är starkt begränsat och enbart gällervarven och större beställningar. En utbredd marknad med små entreprenörerfaller utanför. Riksåklagaren rekommenderar av olika skäl vissförsiktighet med reformens genomförande. Han vill att effekten av redangenomförda reformer skall avvaktas. och avstyrker med kraftförslaget i DsFi 1976:4. Benämningen grå arbetskraft brukaranvändas i samband med verksamhet som innebär att en arbetsgivare knyterarbetskraft till sig genom avtal som formellt ges formen av entreprenad elleruppdrag trots att det i själva verket är fråga om ell anställningsförhållande. Grå verksamhet kan gälla enstaka personer men är oftaorganiserad i stor skala genom att ett "entreprenadförelag" hyr utarbetskraft. Drivfjädrarna bakom den grå verksamheten är av ekonomiskt slag.Den som hyr ut arbetskraft kan göra en direki förtjänst på förmedlingsarbetet.Sådan verksamhet står i strid med arbetsförmedlingslagen. Den grå verksamheteninnebär dessutom ofta alt skatter och avgifter undandras del allmänna. Manredovisar inte preliminärskati, kamouflerar löner som traktamenten etc. Ensvårighet att komma åt den grå verksamheten är att den ofta är organiserad såatt alla inblandade parter gör ekonomiska vinster på det allmännas bekostnad. Utskottet delar helt motionärernas uppfattning alt det ärangeläget atl man söker komma till rätta med det problem som den gråarbetskraften utgör. Företeelsen är osund och har många nackdelar. Skatter ochavgifter undandras samhället, seriösa företag hamnar i en orimligkonkurrenssituation, den sociala tryggheten eftersatts för arbetslagarna,svårigheter föreligger alt bedriva effektivt skyddsarbete, facklig splittringkan uppslå på arbetsplatsen, arbetsmarknadspolitiken försvåras genomuppdelningen på en legal och en illegal arbetsmarknad, etc. har olika åtgärder vidtagits mot den gråarbetskraften. a. har arbetsförmedlingslagen skärpts och straff införtsäven för den som utnyttjar grå arbetskraft. Ett annat försök alt stävjaverksamheten är de reglerom facklig vetorätt m. m. som finns i medbestämmandelagen.Det har emellertid visat sig att man inte kan lösa problemen enbart genom dessainsatser. Såsom motionärerna funnit är det nödvändigt atl angripa problemengenom åtgärder på skattesidan. Ett förslag i den riktningen finns i promemorianDs Fi 1976:4. Det förslaget vill motionärerna ha förverkligat. Efter detmotionen väcktes har emellertid publicerats en ny promemoria på grundval av bl.a. remissutfallet över Ds Fi 1976:4. Den nya promemorian, (DsB 1980:10) Den gråarbetskraften och skattekontrollen, har remissbehandlats och f. n. pågårarbete med alt sammanställa remissmaterialet. JuU1980/81:21 231 Utskottet utgår från att förslag på grundval av gjordautredningar kommer att föreläggas . Med hänvisning till detarbete som sålunda bedrivs finns del inte skäl att föreslå någon åtgärd pågrund av motionen i den nu behandlade delen. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (), (), (),(), (), (), ()och (). Kontroll av företag som får statligt stöd , ,, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 3med "Utskottet delar" och slutar på s, 4 med "tillregeringen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att man på olika sätt försöker bekämpa missbruk av statligt ekonomisktstöd till företagen. Reglerom uppföljning och kontroll finns också på olikaområden. Trots detta har det otvivelaktigt visat sig att vissa stödformer harmissbrukats eller överutnyttjats, särskilt då stödverksamhetenhaft stor omfattning. Att det i vissa fall varit ett rent brottsligt förfarandestår också klart. För att komma lill rätta med problemen är det sommotionärerna säger nödvändigt med skärpta bestämmelser och bättre organiseradekontrollsystem. Utskottet instämmer därför i motionärernas krav att reglerskall införas som ger samhället insyn i stödföretagen genom möjlighet att utserepresentanter i styrelser och/eller revisorer. Regeringen bör ta uppdenna fråga. Dessutom bör regeringen göra en allmän översyn av systemen förkontroll i syfte alt uppnå bätlre administrativa förutsättningar att övervakaatt företagen följer givna föreskrifter. Vad utskottet under denna punkt anförti anslutning till motionen bör regeringen underrättas om. JuU1980/81:21 232 1980/81:1 y om vissa åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten har den 13 maj1980 beslutat hemställa om yttrande hos civilutskottet över motionerna1979/80:1120 (s) och 1979/80:1864 (vpk) jämte inkomna remissyttranden övermotionerna i den eller de delar som ärendet kan hänföras till civilutskollelsberedningsområde. begränsar sitt yttrande i huvudsak till dedelar av motionerna som från skilda utgångspunkter behandlarkronofogdemyndigheternas insatser för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Företrädare för ochkronofogdemyndigheterna i och har lämnat utskottet muntligasynpunkter i ärendet. I motionen 1979/80:1120 av OlofPalme m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Enligt motionärerna bör regeringen vidta bl. a.organisatoriska åtgärder och lämna förslag dll lagstiftning i syfte attintensifiera samarbetet mellan polis-, åklagar-, skatte- ochkronofogdemyndigheter, och . Som ett första steg är detenligt motionärerna angeläget alt regeringen skyndsamt vidtar åtgärder ienlighet med förslagen i promemorian Samordnad verksamhet mot den ekonomiskaoch den organiserade brottsligheten. I motionen 1979/80:1864 av m. fl. (vpk)föreslås alt hemställer hos regeringen om skyndsamma förslag ienlighet med vad som anförs i motionen. 2 Vissa uppgifter i anslutning till motionerna 2.1 Kronofogdemyndigheterna m. m. Den exekutiva verksamheten avserdels det allmännas fordringar för skatter, böter, allmänna avgifter m. m., delsärenden som anhängiggörs av enskilda rättsägare. Dessutom är kronofogde skyldigatl handlägga ärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vidkonkurs och atl efter förordnande vara överexekutor för särskildförrättning. Fr. o. m. är vissa kronofogdemyndighetertillsynsmyndigheter enligl 42 § konkurslagen (1921:255) och häri dennaegenskap tillsyn JuU1980/81:21 233 över förvaltningen i konkurser. För den exekutiva verksamheten är landet indelat ikronofogdedistrikt. I varje distrikt finns en kronofogdemyndighet (KFM) med enkronodireklör eller kronofogde som chef. är centralmyndighetför administration av exekutionsväsendet. Antalet tjänster inom de 81krono-fogdedislrikten uppgår till ca 2 800. Förutom tjänster ikronofogdekarriären och i den exekutiva karriären finns tjänsterför ekonomer vid de tre största myndigheterna. Enligt vad () angivit i yttrande över länsstyrelsernas anslagsframställningar avseendekronofogdemyndigheterna för /82 har verket synnerligen positivaerfarenheter av ekonomtjänsterna vid myndigheterna. Behovet av ekonomiskkompetens inom KFM anses av verket nödvändig i kampen mol den ekonomiskabrottsligheten. RSV föreslår i yttrandet atl samtliga KFM ges möjlighet attanlita ekonomer genom att dessa anställs inom kronofogdemyndighetsorganisationen. används på försök ADB inom exekutionsväsendet.Ett system kallat REX-systemet (redovisningssystem inom exekutionsväsendet) harutvecklats, och fr. o. m. innevarande budgetår omfattar av KFM:sarbelsvolym. Med anledning av en motion om utvärdering av REX-systemet anfördecivilutskottet följande (se CU 1978/79:25, S.7). Vid beredningen av den nubehandlade frågan har utskottet tillförts information som visat att skäl finnsall ägna ytterligare intresse åt organisationen av exekutionsväsendet och dessmöjligheter att ulföra ålagda uppgifter. Utskottet vill sålunda anföraföljande. Det bör först konstateras atl del givna sambandet mellanbeslut om taxeringsorganisationen och om indrivningsorganisationen inle alllidbeaktas. Uppenbarligen kan åtgärder vidtas för att rent tekniskt undvikaadministrativ omgång och kostnader i taxeringsledet för sådana uppdebite-ringarsom realiter endast är formella och som därefter ändras. Detta skulle minskatrycket på exekutionssidan. Det har tyvärr saknats samordnande avvägningar vidbeslut om resurstilldelningen till dessa verksamhetsgrenar. Del tycks också finnas ett inte helt klarlagt sambandmellan valet av system för ett i och för sig ofrånkomligt datastöd förexekutionsväsendet och organisationen av det praktiska arbetet. Utskottet harförutsatt att aviserade nya överväganden om systemfrågorna utgår från enbedömning av den samlade verksamhetens effektivitet - bedömningar som tordeligga åven j personalorganisationernas intresse. Frågan om prioritering av åtgärder mellan enskilda ochallmänna mål liksom kostnadstäckningen synes ha bedömts främst urtraditionella, civilrätlsligl centrerade synpunkter. Till dessa bedömningar börläggas även ett ytterligare beaktande av de samlade effekdvitetssynpunkterna.