bet · G401JoU25 · 1980-12-31 00:00:00 — Sammantaget innebär utskottets nu redovisadeställningstaganden att utskottet föreslåratt för /82 tas upp ensammanlagd ram av 249 milj. kr. för bidrag till skogsvård m. m. För utbetalningunder anslaget bör i enlighet härmed beräknas 224,5 milj. kr., vilket innebäratt utskottet biträder motion 2021 i förevarande del (yrkande 7). dels utskottets hemställan under 15-19 bort ha följandelydelse: 15. beträffande utvärderingav stödet till skogsodling efter avverk ning av lågproducerande bestånd attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1980/81:2021 yrkande 9, 16. beträffandeobligatoriska skogsbruksplaner attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1980/81:852 och motion 1980/81:2021 yrkandena I och 2, 17. att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1980/81:2021 yrkande 7, såvittnu är i fråga, godkänner vad utskottet förordat om bidrag till återväxtåtgärderi inland och för tillvaratagande av klenvirke. 18. att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1980/81:2021 yrkande 7, såvittnu är i fråga, medger att under /82 statsbidrag beviljas medsammanlagt högst . till skogsvärd m. m., 19. att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1980/81:2021 yrkande 7. såviu nuär i fråga, till Bidrag till skogsvård m.m. för /82 anvisar ettförslagsanslag av . JoU1980/81:25 30 Nya medel i skogspolitiken m. m. (mom. 20 24) , ,, . , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s 17 som börjar med "Samtliga nu" och slutar med "(yrkandena3, 4, 10 och 11)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 2021 anförda uppfattningenatt nuvarande krav i skogsvårdslagens 6§ pä avverkning av gammal överårig skogär alltför lågt ställda. Först när beståndets tillväxt på grund av röta ellersjälvgallring är mindre än hälften av vad ett nytt bestånd kan producera i genomsnittkan skogsvärdsstyrelsen besluta att beståndet skall slutavver-kas och ny skoganläggas. I sin nuvarande lydelse är denna lagparagraf i praktiken meningslös.Överårigheten bör i regel vara tillräcklig som kriterium för ett åläggande omavverkning. Till paragrafen bör knytas några undantag beträffande kvalitativthögvärdiga bestånd och bestånd som har hög löpande tillväxt och är utan skador(exempelvis täta timmerställningar av tall). Den av motionärerna föreslagnaändringen av 6§ skulle sannolikt medföra att avverkning kan framtvingas påfastigheter där ingen eller liten avverkning sker . Den skulle dessutominte minst utgöra en viktig markering i skogsvårdslagen att ägande av skogockså är förenat med ett samhällsansvar för virkesförsörjningen till industrin.Utskottet föreslår därför att hos regeringen begär en ändring avskogsvårdslagens 6§ i ovan angivet syfte. Som framhålls i motion 2021 mäste samhället effektivarestyra utvecklingen inom skogsbruket. tillgängliga medel - lagstiftning,statsbidrag, rådgivning etc. - räcker inte till för att möjligheterna attutnyttja den produktionsresurs som skogsmarken utgör tillvaratas. Utvecklingeni skogarna har klart visat detta. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att effektivare styrmedel behövs för att genomföraskogspolitiken och garantera en bättre virkesförsörjning till industrin. a.bör regeringen skyndsamt framlägga förslag om en särskild beredskapslagstiftningpå skogsområdet. Med rätt för regeringen att förordna om lagens tillämpning ihändelse av virkesbrist bör en sådan beredskapslag kunna få en storförebyggande verkan. Lagen bör utformas så att den kan användas avskogsvärdsstyrelserna i sådana enskilda fall där uppenbara försummelser föreligger.Lagen skall sålunda inte verka automatiskt, och den skall över huvud tagetaldrig användas mot den skogsägare som sköter sin skog och tar sitt ansvar förvirkesförsörjningen. bör i samråd med skogsvårdsstyrelsernabedöma hur stora virkesmängder man bör syfta till att fä fram inom resp. län. Utskottet vill vidare betona angelägenheten av att maninom ramen för en planerad råvaruförsörjning också har tillgäng till ekonomiskastyrinstrument för att påverka skogsägarnas avverkningar ochskogsvårdsåtgärder. Utvecklingen har klart visat att enbart ekonomiskastimulanser i form av JoU 1980/81:25 31 statsbidragtill skogsägarna inte räcker till. Vad som behövs är ordentliga ekonomiskastyrmedel som fungerar som en pådrivande faktor i framför allt skogsvärden.Förslag till sådana har utretts i flera omgångar. skogsutredning (SOU1978:6) föreslog privata skogsvårdskonton. Den skogspolitiska utredningen (SOU1973: 14) föreslog ett kombinerat avgifts-och stödsystem. Bådeden skogspolitiska utredningen och skogsutredning påpekade att mångaav ägarna inom privatskogsbruket har bristande ekonomiska resurser för attkunna leva upp till skogsvårdslagens krav på en god skogsvård. Därför föreslogutredningarna olika avgifts- och bidragsformer. uppfattning mäste ekonomiska förutsättningar skapas för att tryggaen tillfredsställande skogsvärd pä alla fastigheter. Utskottet vill för sin delframhålla att skogsvärdsavgiften kan vara en lämplig finansieringskälla förskogsvårdande åtgärder. Den är väl inarbetad och lätt-administrerad. Genom attanvända skogsvårdsavgiften slipper man skapa nya finansieringsformer somriskerar att bli administrativt betungande. Huvudprincipenbör vara, som skogsutredningen också framhållit, att skogsbmket skall bära sinaegna kostnader, bortsett från det statliga stöd som motiveras av bl. Det viktiga är att systemet skapar verkliga garantierför att nödvändiga skogsvårdsätgärder blir utförda. Utskottetställer sig bakom motionärernas krav pä ett effektivt ekonomiskt styrmedel iskogspolitiken. Detta måste vara sä uppbyggt att de grundläggande kraven påskogsvården, avverkningen och sysselsättningen tillgodoses. Vidare måsteprincipen om ett självfinansierat skogsbruk ligga till grund för uppbyggnadenav ett sådant system. förslag om ett kombinerat avgifts- ochstödsystem uppfyller flertalet av de krav som bör ställas på ett sådant systemoch kan därför enligt utskottets mening tjäna som god vägledning vidutformningen av ett nytt ekonomiskt styrinstrument. Systemetbör i princip utformas så att de beräknade kostnaderna för återväxt ochröjning, minskat med det statliga stödet, tas ut via skogsvårdsavgifter ochatt alla investeringar i primärproduktion blir bidragsberättigade. Avgiftenskall kunna varieras med hänsyn till andelen slutavverkningsbar skogexempelvis baserad på vid fastighetstaxeringen upptagen grov skogsprocent.Systemet bör vidare möjliggöra att avgiftsnivån efter beslut av kanvariera från är till är. Bidragsbelopp för återväxt och röjning fastställsårligen inom geografiskt lämpliga områden och med hänsyn till bonitetsklass.Skogsvårdsstyrelsen administrerar bidragen som bör vara schablonbelopp ochkontrollerar verksamheten genom stickprov. Denna stickprovskontroll bör kunnasamordnas med skogsvårdsstyrelsernas tillsyn av skogsvårdslagens efterlevnadoch därigenom inte dra några extra kostnader. Även skogsbeskattningen är värdatt pröva som ett aktivt medel i skogspolitiken. JoU1980/81:25 32 nämligen enligt utskottets mening ha en skogspolitiskmålsättning. Förutom att avkastningen av skogen av rättviseskäl bör beskattaspä samma sätt som annan avkastning bör skattereglerna därför utformas så att defrämjar en jämn avverkning pä en sådan nivå att sysselsättningen i skogen ochinom de branscher som är beroende av skogsråvara tryggas. Detta kan ernås genomen årlig preliminär beskattning med avräkning i samband med avverkning.Lämpligt utformad kan en sådan modell innebära säväl ökad rättvisa ibeskattningen som stimulans till avverkning i enlighet med vad som är motiveratfrån sysselsättningspolitiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. En eventuell omläggning av skogsbeskattningen kansjälvfallet komma att påverka utformningen av ett avgifts- och stödsystem.Likaså kan omvänt olika avgifter och stödformer påverka hur skattesystemetutformas. Dessa frågor bör därför enligt utskottets mening utredas i ettsammanhang. Utskottet föreslår därför att en särskild utredning tillkallas meduppgift att pröva ett avgifts- och stödsystem i enlighet med vad utskottetanfört som ett styrinstrument för en bättre skogsvård, jämnare avverkning ochtryggare sysselsättning. Med den situation när det gäller råvarutillgången somkommer att vara kännetecknande för skogsnäringen vi kanöverblicka finns som anförs i motion 2021 stor risk för betydande störningar ivirkesförsörjningen. 1 likhet med motionärerna anser utskottet det dåangeläget att regeringen i samverkan med parterna på virkesmarknaden drar uppriktlinjer för förhandlingar om långtidsavtal för priser och leveranser, sommöjliggör tryggad råvaruförsörjning och en fortlöpande prisövervakning frånstatens sida. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder denu behandlade yrkandena i motion 2021 om nya medel i skogspolitiken. Utskottetföreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetmed anledning av förevarande motionsyrkanden anfört (yrkandena 3, 4, 10 och11). dels den del av utskottets yttrandesom på s. 17 börjar med "Någon ytterligare" och på s. 18 slutar med"JoU 1980/81:4 y)" bort ba följande lydelse; Utskottet vill understryka angelägenheten av attutredningsarbetet leder till åtgärder som bl. a. möjliggör sådanaintensifierade insatser för en förbättrad ägostruktur inom skogsbruket, somefterlyses i motion 2021 yrkande 12. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. 1 motion 2021 behandlas bl. a. också konkurrensen mellanskogsindustrin och värmeproducenterna om skogsråvara. Motionen har i denna delhänvisats till näringsutskottet för beredning. vill hänvisatill de synpunkter på nyssnämnda frågor som anförts av utskottets JoU 1980/81:25 33 socialdemokratiskaledamöter i anslutning till utskottets yttrande till näringsutskottet medanledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken (JoU1980/81:4 y). delsutskottets hemställan under 20-24 bort ha följande lydelse; 20. beträffandeändring av 6§ skogsvårdslagen att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1980/81:2021 yrkande 3, 21. beträffandeberedskapslagstiftning på skogsområdet att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1980/81:2021 yrkande 4, 22. beträffandeutredning om vissa styrmedel i skogspolitiken att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1980/81:2021 yrkande 10, 23. beträffandelångsiktiga virkesavtal att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1980/81:2021 yrkande 11, 24. beträffande intensifierade insatser föratt förbättra ägostruk turen inom skogsbruket att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1980/81:2021 yrkande 12, 4.Stöd till byggande av skogsvägar (mom. 25, 27 och 28) SvanteLundkvist, , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med "böraförorda" bort ha följande lydelse: Somframgår av budgetpropositionen förordar i sin anslagsframställningatt rambeloppet för statsbidrag till byggande av skogsvägar höjs frånnuvarande 35 milj. kr. till 72,5 milj. kr. Styrelsen framhåller att vägnätet iNorrland är ofullständigt utbyggt. Stora arealer med övervägandeavverkningsmogen skog finns på stort avstånd från befintliga vägar. Envägbyggnad påverkar enligt mening direkt aktivitetsnivån iskogsbruket. mening är det särskilt angeläget med fortsatt utbyggnad avskogsbilvägarna inom det skogliga stödområdets inre zon. Även i övriga delar avNorrland är detta angeläget. Utskottet föreslär med instämmande iskogsstyrelsens äskande att statsbidraget till skogsvägbyggnad inom detskogliga stödområdets inre zon höjs med 9,2 milj. kr. JoU1980/81:25 .M delar av landet, främst Norriand, bör ökas med 10 milj.kr. Utskottets förslag innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslagmed de ändringar som följer av ett bifall till motion 2021 i nu förevarandeavseende (yrkande 8). En uppräkning av anslag och bidragsramar i enlighet medutskottets förslag bör vidare bl. a. vara ägnat att delvis tillgodose syftetmed den under allmänna motionstiden väckta motionen 1752 om utbyggnad ochförbättring av skogsbilvägnätet i . dels utskottets hemställan under25, 27 och 28 bort ha följande lydelse: 25. att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1980/81:2021 yrkande 8, såvittnu är i fråga, medger att under /82 statsbidrag beviljas medsammanlagt högst . till byggande av skogsvägar, 27. att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1980/81:2021 yrkande 8, såvittnu är i fräga, till Stöd till byggande av skogsvägar för /82anvisar ett förslagsanslag av , 28. beträffande skogsbilvägnätet iJönköpings län attriksdagen anser motion 1980/81; 1752 besvarad med vad utskottet anfört. Särskilda skogsvårdsinsatser i (mom. 31) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 19 som börjar med "Yrkandet i" och på s. 20 slutar med"(JoU 1979/80: 29. p. 19)" bort ha följande lydelse: Yrkandet i------- (likamed utskottet)--- . likhet medmotionärerna att det föreligger ett behov av att nya sysselsättningstillfällenskapas i . Utskottet ansluter sig därior till motionärernasuppfattning att hela under budgetåren 1981/ 82-1983/84 böromfattas av stödomrädesbestämmelserna, närmare bestämt reglerna för detskogliga stödområdets yttre zon. Härigenom kan statsbidrag lämnas tillsärskilda skogsvårdsätgärder i länet, såsom fullständiga återväxtåtgärder,eftersatt röjning och gallring, dvs. åtgärder som närmare anges i 9§förordningen om statligt stöd till skogsbruket. Likaså finns skäl att övervägamotionärernas förslag att låta de särskilda bestämmelserna för intensifieradskogsvård i norra utsträckas att gälla även efter ivad avser . Det bör ankomma på regeringen att utfärda deförfattningsbestämmelser som i sammanhanget erfordras. Vad utskottet anförtmed anledning av motion 1471 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. JoU1980/81:25 35 dels utskottets hemställan under 31bort ha följande lydelse: 31. beträffande särskilda skogsvårdsinsatser iVärmlands län attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vajj utskottet anfört medanledning av motion 1980/81: 1471, Skogsvårdsprogram m. m. (mom. 32) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 20 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att, oaktat att den nyaskogsvärdslagen endast varit i kraft en relativt sett , kan man drasärskilda slutsatser rörande effektiviteten när det gäller tillämpningen avdenna lag. Likaså står det helt klart att frånvaron av ett lönsamhetskriteriuminskriven i skogsvårdslagen är till men för skogsskötselns bedrivande. Ett iskogsvårdslagen klart uttalat lönsamhetskriterium bör enligt utskottets meningsåledes återinföras. När det gäller frågan om att inom ramen för vad som kankallas ett allmänt skogsvårdsprogram - innebärande förbättrade möjligheter attanlägga ny skog, bättre beståndsvård, ökad skogsdikning samt skogsgödsling skapar bättre balans mellan mål och medel i skogspolitiken så är det enligtutskottets mening synnerligen angeläget att förutsättningarna för en förbättradskogsskötsel ökar. Detta är särskilt viktigt som skogsproduktionen nu är förläg i förhållande till vad som är möjligt. Betydelsen av en hög ochkvalitetsmässigt god skogsproduktion har utskottet vid ett flertal tillfällenuttalat sig för. Särskilt har då skogens och skogsindustrins betydelse förvårt lands ekonomi framhållits. Denna betydelse snarare ökar än minskar iframtiden. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av ett ambitiöstskogsvårdsprogram och tillstyrker således motion 1746. dels utskottets hemställan under 32bort ha följande lydelse: 32. beträffande skogsvårdsprogram m. rn. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1980/81; 1746, Utredning om skogsareal (mom. 34) , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 22 som börjar med "Enligt vad" och slutar med "avstyrksdärtor" bort ha följande lydelse: JoU1980/81:25 36 Motionärerna framhåller att det ärav största betydelse för skogsnäringen att små och dåligt arronderadeskogsskiften förs samman i rationella enheter. Det är samtidigtsamhällsekonomiskt väsentligt att företagsstruktur och ägarförhållandenfrämjar ett rationellt skogsbruk samt en hög och jämn virkesproduktion ochsysselsättning. När det gäller kombinerade jord- och skogsbruksföretag börhuvudvikten i de områden som har goda förutsättningar för jordbruk läggas vidatt företagen blir bärkraftiga i jordbruksdelen. I de områden där förutsättningarna för jordbruk är svagarekan det av olika skäl vara svårt att bygga upp brukningsenheter med enomfattande jordbruksdel. Här kan i stället skogsbruket bli huvudnäringen medjordbruk som sysselsättningskomplement. Det har dock visat sig svårt att angelämplig storlek av företagets skogsbruksdel. För att belysa här nämnda frågor behövs enligt motionärensmening undersökningar samt företagsekonomisk och sysselsättningsmässig analysav olika former av driftsorganisation och mekanisering i privatskogsbruket.Beträffande kombinerade företag måste också bindningen till vissa årstider avolika arbeten i jordbruk och skogsbruk analyseras. Utskottet finner för sin del sädana undersökningarangelägna. Dessa bör komma till stånd och ske i samband med arbetet påen aktivare fastighetsbildning. Vad utskottet anfört med anledning av motion som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 34bort ha följande lydelse: 34. beträffande utredning om skogsareal attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1980/81: 1773.