bet · G401FöU19 · 1980-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren har i programplanen redovisat denekonomiska situationen som han bedömde den när planen lämnades. Bedömningensvarar i stort sett rhot den som gjordes . Den dämpadelöneutvecklingen i förhållande till den allmänna prisutvecklingen har medförtatt överbefälhavaren har kunnat planera in en viss förstärkning av repetitionsutbildningenoch materielanskaffningen under /82. För egen del bedömer försvarsministern altlöneutvecklingen kommer att vara något mera dämpad i förhållande till denallmänna prisutvecklingen än vad överbefälhavaren har förutsatt vid sinberäkning av anslagsbeloppen. FöU1980/81:19 11 Därigenom har försvarsministern i viss ulslräckning kunnatföra över medel till de verksamhetsområden där de största behoven finns. Försvarsministern behandlar härefter olika områden inomdel militära försvaret. Vid redogörelsen berörs bl. o planeringen för arméförbanden, marinförbanden och flygvapenförban den o bristerna inom materielområdet o de frivilliga försvarsorganisafionerna o informationen om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret o den ekonomiska planeringen. Försvarsministern förordar /82 en utgiftsram som svarar mot försvarsbeslut. Enfemårig planeringsram som bygger på en sådan utgiftsram uppgår till ca 76 850milj. Enligt försvarsministern finns det emellerfid inte anledning att nuföreslå en planeringsram för perioden /82-1985/86. Det bör enligthans mening ankomma på regeringen att besluta om vilken planeringsram som skallligga till grund för överbefälhavarens planering för nästaförsvarsbeslutsperiod. Beträffande planeringsfrågorbehandlar utskottet följande mofioner. 1980/81:349 av m.fl. (s) såvilt gäller yrkandena 5 och 6, nämligen 5. att riksdagengodkänner de riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling somangetts i motionen, 6. att riksdagenbeslutar all planeringsramen för det militära försvaret för 1981-1986 skallfastställas av samt uppgå fill 74 697 milj. kr. 1980/81:701 av m. fl. (vpk) såvitt gälleryrkandena 1. att riksdagenhos regeringen hemställer att pågående och planerat samarbete med industri- ochförsvarsintressen inom NATO, framför allt på det flygtekniska området, snarastavbryts, 2. alt riksdagensom sin mening uttalar att något nytt militärflygplan, typ JAS eller annat,inte skall utvecklas vare sig inom eller i samarbete med andra stater, 3. att riksdagenmed ändring av proposifion 1980/81:100 bil. 7 avslår förslaget om moderniseringav äldre stridsvagnar och utveckling och produktion av nya ubåtar. FöU1980/81:19 12 Beträffande försvarsmaktensfredsorganisation behandlar utskottet motion 1980/81:855 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen angående önskvärdheten av alt bibehålla existerandemilitärförband i . Beträffande värnpliktsutbildningbehandlar ulskollel följande mofioner. 1980/81:917 av m. (c) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om hur bestämmelserom värnplikfigas rätt till ledighet för folkrörelseuppdrag skall utformas. 1980/81:1215 av ()vari yrkas att hos regeringen begär sådan ändring av nuvarandebeslämmelser 1. att den svenskaförsvarsmakten kan nyttiggöra sig tidigare utbildning hos nyblivna svenskamedborgare i de fall delta kan ge ett stort tillskott av kunnande tillkrigsorganisationen i förhållande till kostnaderna för den kompletterandeutbildningen, 2. att nyblivnaicke militärt utbildade svenska medborgare inte bör ges militär grundutbildningom de för svenskt medborgarskap Beträffande hemvärnets personalbehandlar utskottet följande motioner. 1980/81:523 av () och ()vari yrkas att hos regeringen begär ändring av nuvarandearvodesregler för hemvärnsbefälet i enlighet med vad som ovan anförts, samtbegär översyn av resekostnadsersältningen för hemvärnsbefäl. 1980/81:918 av m.fl. (c) vari yrkas all som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om möjlighet för kvinnor att genomföra frivilhg verksamhetinom hemvärnet. Beträffande information omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret behandlar utskottet följande motioner. 1980/81:349 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkande 2 att godkänner de åtgärder somföreslagils i motionen om vidgad säkerhetspolifisk debatt. 1980/81:1867 av m.fl. (m) vari yrkas att vid anvisning av medel enligt A 2Försvarshuvudfiteln beaktar vad som anförts i motionen och lar särskilt hänsyntill svensk säkerhetspolitik. FöU1980/81:19 13 Utskoftet har fidigare (FöU1979/80:13 s. 13) konstaterat att försvarsbeslut inte skapade balansmellan uppgifter och resurser för det militära försvaret. Särskilda svårigheterför planering och verksamhet sammanhänger med det nuvarande systemet förprisreglering. försvarskommitté avser (Ds Fö 1981:1 s. 142) att läggafram förslag om nytt prisregleringssystem i sitt slutbetänkande . Enligt motion 1980/81:701 (vpk) bör utgifterna för detmilitära försvaret, fill en början, frysas på nuvarande nivå. Det skulle enligtmotionärerna ge utrymme för en omstrukturering som bl. a. innebär attbrigadförbanden utgår ur organisationen, först och främst pansarförbanden mensenare också infanleribrigaderna, samt alt anskaffningen av nya ubåtar stoppasoch en avveckling av ubåtsvapnet förbereds. Beträffande det påbörjade utvecklingsarbetetför att ersätta Viggensystemet uttalar mofionärerna attvänsterpartiet kommunisterna skarpt protesterar "mot det samarbete som härinletts med framför allt västtyska industri- och försvarsintressen". har fidigare under (prop. 1980/81:101,FöU 1980/ 81:16, rskr 1980/81:164) beslutat om beslällningsbemyndiganden förbl. a. modernisering av stridsvagnar. Utskottet har inte något att erinra motatt anskaffningen av ubåtar typ A 17 påbörjas. Beträffande ersättning avViggensystemet gäller att olika alternativ skall presenteras för regeringenunder . Frågan om fortsatt handlingsväg skall underställas riksdagenvåren 1982. Som utskottet har konstaterat (FöU 1979/80:13 s. 17) kanutveckling och produktion av ett svenskt inte ske oberoende avutlandet. Beroende av utländsk kapacitet vid drift och underhåll av färdigaflygplan bör dock motverkas. Utskottet anser att bör avslå yrkandena 1-3 imotion 701 (vpk). I mofion 1980/81:349 (s) hävdas att säkerhetspolitiska,tekniska och ekonomiska motiv talar för att starkare än tidigare omstruktureradet militära försvaret till ett folkförsvar, som tar lill vara de personellatillgångarna inom landet och de möjligheter som den tekniska utvecklingen ger.Enligt motionärerna bör fastställa en ekonomisk planeringsram förbudgetåren 1981/82-1985/86. De föreslår att en sådan ram, i prisläge februari1980, skall bestämmas till 74 697 milj. kr., varav 14 921 milj. kr. budgetåret1981/82 och 14 944 milj. kr. vart och ett av iperioden. Inför ett nytt långsikfigt försvarsbeslut av riksdagenvåren 1982 tillförs efter hand nytt underlag för planeringen såvilt avser tidenefter nästa budgetår. försvarskommitté har lämnat delbetänkandetSäkerhetspolitiken och totalförsvaret. Med delta som grund har regeringen FöU1980/81:19 14 ulfärdal anvisningar för totalförsvaretsplanering för perioden /83-1986/87. För del militära försvarethar angetts en planeringsram om 15 400 milj. kr. för varje budgetår i perioden,totalt 77 000 milj. kr. Överbefälhavaren skall belysa utvecklingen ochkonsekvenserna om planeringsramen minskas eller ökas med 400 milj. kr. Utskottet vill för sin del tillstyrka att planering ochverksamhet för det militära försvaret bedrivs enligt de riktlinjer somföredragande statsrådet har angett. Detta innebär att utskottet avstyrkerbifall till yrkandena 5 och 6 i motion 349 (s). I motion 1980/81:855 (s) föreslåsall hos regeringen skall framhålla önskvärdheten av all behållanuvarande fredsförband i . Vid ulredning och överväganden omförbandsindragningar och andra organisationsförändringar inom det militäraförsvaret bör enligt motionärerna beaktas bl. a. att många värnplikfiga i Skåneredan får sin militära utbildning på andra håll i landet, att behovet avförsvar i betonas i all försvarsplanering saml att en nedläggning avförband i skulle innebära stora olägenheter för de värnpliktiga där ochdessutom hårt drabba kommuner som i ett redan besvärligtsysselsättningsläge. försvarskommitté skall enligt lilläggsdirekfiv(Dir. 1980:27) överväga förändringar i det militära försvaretsfredsorganisation för att åstadkomma en nödvändig begränsning av kostnadernaför denna. skall enligt direktiven anpassas så att detblir möjligt att långsiktigt genomföra utbildning och materielanskaffning förkrigsorganisationens behov på den ekonomiska nivå som kommittén utgår ifrån isina förslag. Som preliminär utgångspunkt för utredningen om vilkamilitära förband och skolor som kan behöva läggas ned eller slås ihop harförsvarskommiltén vall handlingsväg 2 i överbefälhavarens perspektivplan.Handlingsvägen innebär besparingar som motsvarar avveckling av ett femlontalenheter. För alt förbereda kommitténs överväganden ochställningstaganden i frågorna om fredsorganisationen har inom kommittén utsettsett särskilt arbetsutskott som svarar för nödvändiga överläggningar med berördakommuner, regionala och lokala myndigheter samt personalorganisationer. Iarbelsutskollel ingår fem ledamöter av kommittén. har förståelse för de synpunkter somförs fram i motion 855. Liknande argument kan emellerfid åberopas också avföreträdare för andra regioner i landet, till stöd för att man där bör gåvarsamt fram med organisationsförändringar. Nedläggningar och sammanslagningar av lokala enheter inomförsvarsmakten kan självfallet inte genomföras utan vissa svårigheter ochnackdelar både för det militära försvaret och för samhället i övrigt.Försvarskommiltén FöU1980/81:19 15 skall , med underlag från ansvariga myndigheter och eftersamråd med berörda kommuner m. fl., göra en avvägning mellan alla de synpunkteroch önskemål som är naturliga i sammanhanget. Genom att försvarskommiltén ärpariamenlariskt sammansatt och genom uppläggningen av kommitténs arbete i dennadel finns det goda förutsättningar för att regionalpolitiska m. fl. synpunkterblir både observerade och värderade redan på utrednings-stadiet. LItskottel vill här gärna tillägga att det frånvärnpliktssocial synpunkt givetvis är en fördel om den militäragrundutbildningen kan bedrivas nära de värnpliktigas hemorter. En sådan strävanbör så långt möjligt liksom finnas vid planeringen och i möjlig månvara vägledande vid ulredning och beslut om organisationsförändringar. Till det militära försvarets fredsorganisation hör ocksåcentrala och regionala staber saml gemensamma myndigheter. Överbefälhavaren ärålagd av regeringen att för perioden /83-1986/87 så långt möjligt planerain ytterligare besparingar för --ådana enheter enligt handlingsväg 3 iperspekfivplanen. bör inte nu uttala sig om försvarsmaktensfredsorganisation. Någon framställning lill regeringen i enlighet med förslageti motion 855 anser sig utskottet inte böra tillstyrka. I motion 1980/81:1215 (fp) föreslåsatt det militära försvarets nuvarande beslämmelser om naturaliserademanliga svenska medborgare av samhällsekonomiska skäl ändras i vissa avseenden.En värnpliktig som blivit svensk medborgare och som fått militärutbildning i sill tidigare hemland bör enligt motionärerna krigsplaceras i detmilitära försvaret om delta kan göras möjligt genom en begränsad kompletterandeutbildning. Delta skulle eftersträvas beträffande män upp lill ålder.Möjligheterna och behovet av kompletterande utbildning bör, anser motionären,prövas i varje särskilt fall. En manlig invandrare som inte tidigare fått militärutbildning bör enligt motionären inte på svensk militär grundutbildningom hans fyllt . En man som blivit svensk medborgare har i principsamma rättigheter och skyldigheter när det gäller värnplikten som andra svenskavärnpliktiga. Enligt värnpliktslagen (1941:967) får helt eller delvis befriasfrån värnpliktstjänstgöring bl. a. den som blir svensk medborgare det kalenderårdå han fyller eller senare samt den som styrker att han gjortmilitärtjänst utomlands (1 kap. 5 §). Enligt bestämmelser av värnpliktsverket kan män somnaluraliseras del år de fyller eller senare efter ansökan befrias frånvårnpliktstjänslgöring i fredstid. FöU1980/81:19 16 I slutet av 1970-talel fick varjeår omkring 23 000 invandrare svenskt medborgarskap. Av dessa var ca 6 000 män ivärnpliktsåldern, . Av de värnpliktiga var ca 2 000 yngre än 27 år.Omkring 400 män i åldersläget fick svenskt medborgarskap ochinkallades lill grundutbildning. Värnplikfiga som har genomfört militär utbildning i annatland befrias från grundutbildning i om den genomförda utbildningen harhaft en längd av minst , om den kan styrkas med intyg och om denenskilde ansöker om befrielse. Omkring 50 värnpliktiga uppfyller dessakrav och är vid naturalisafionen, dvs. är tjänstgöringsskyldigaredan i fred. Ytterligare ca 50 värnpliktiga är men vill görasvensk militärtjänst trots tidigare militär utbildning. Sammanlagt är detalltså ca 100 naturaliserade män, med utländsk grundutbildning, som varje årskrivs in i försvarsmakten och kan krigsplaceras där. Många av dessa överförssedan fill för placering inom totalförsvarets civiladelar. En av anledningarna till detta är alt man har svårt att avgöra på vilkenbefattning en värnpliktig kan placeras om man endast vet att han tidigare ärutbildad i t. ex. pansarvärnstjänst. Strävan uppges dock vara att finnaplaceringar inom försvarsmakten. Särskilda överenskommelser om tillgodoräknande avfullgjord militärutbildning har träffats mellan , , ochFinland. Överbefälhavaren har ännu inte slutfört den undersökningom de värnpliktigas ekonomiska förhållanden som han bedriver i samarbete medstatistiska centralbyrån (jfr FöU 1979/80:13 s. 38). Enligt anvisningar avregeringen har han vidare att i anslutning till programplaneringen för perioden1982/83-1986/87 tillsammans med övriga berörda myndigheter se över och kommamed förslag beträffande inskrivningen av värnpHkfiga. Syftet har angetts varaatt minska avgångarna under grundutbildningen. De problem av främst ekonomisk natur som kan varaförknippade med att fullgöra grundutbildning i åldersläget torde varalikartade för alla värnpliktiga. Resultaten av nämnda undersökning om devärnpHktigas ekonomiska förhållanden bör därför föreligga innan statsmakternatar ställning till om det är lämpligt att utan individuell prövning befriavärnpliktiga från grundutbildning i fredstid redan innan de fyllt 28 år.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte bifalla mofion 1215. I mofion 1980/81:917 (c) efterlyser mofionärerna klararegler för rätt till ledighet från värnpliktsutbildning för folkrörelseuppdrag. Reglerna för tjänstledighet under värnpUktsulbildningingår i Tjänstereglemente för försvarsmakten (TjRF), som har utfärdats avKonungen i kommandoväg. Bestämmelserna i reglementet är föremål fören total översyn. Remissbehandlingen av ijänslereglementsutredningens förslag(Ds Fö 1979:4) har förlängts men är avslutad. Enligt förslag skallvärnpliktiga under vissa förutsättningar beviljas tjänsfledighet bl. a. fördellagande som ombud FöU1980/81:19 17 eller förbundsstyrelseledamot i en distrikts- ellerrikskongress, om kongressen anordnas av ett polifiskt parti som ärrepresenterat i eller av ett sådant partis ungdomsförbund ellerspecialförbund eller av en facklig organisation. Utskottet vill inte tillstyrka att rätten tilltjänstledighet utvidgas mer än tjänstereglementsutredningen har föreslagit.Regeringen kan väntas utfärda ett nytt ijänstereglemente . Riksdagenbör avslå motion 917. Motion 918 (c) syftar lill alt gekvinnor möjlighet att direktanslutas till det allmänna hemvärnet. Motionärernapekar ut vissa uppgifter som bedöms vara lämpade för kvinnor, t. ex. vissstabstjänst, sambandstjänst, underhålls-tjänst, viss inlendenlurtjänsl samtsjukvårdstjänst. ingår kvinnor i hemvärnets krigsorganisationmed i huvudsak de uppgifter som motionärerna anger. Dessa kvinnor är lottor,bilkårisler eller tillhör andra frivilligorganisationer. I driftvärnet finnsförsöksvis kvinnor som är direktanslutna med anknytning till sin anställning.De har samma uppgifter som manliga driflvärnsmän, dvs. Frågan om att direktrekrytera kvinnor fill hemvärnet harövervägts tidigare. En direkt rekrytering har bedömts innebära risk för att deövriga frivilligorganisationerna försvagas. Dessa har också motsatt sig ensådan ordning. Utskottet bedömer att kvinnornas insatser tillvaratas påett tillfredsställande sätt inom hemvärnet i den form som fillämpas ochföreslår att motion 918 avslås. I motion 1980/81:523 (s) behandlas vissa frågor rörandehemvärnsbefälens arvoden och reseersättningar. De avdrag som hemvärnsbefäl göri sina självdeklarationer för kostnader de haft i samband med sina arvoderadeuppgifter inom hemvärnet bedöms, uppger motionärerna, oUka av taxeringsnämnderna.I motionen efterlyses en central rekommendation för att komma ifrånvariationerna i praxis i delta hänseende. Motionärerna anser också alt det arvode som utgår skalldelas upp i en skattepliktig del, som avser ersättning för arbetsinsatsen, ochen annan icke skatleplikfig del som utgör gottgörelse för beräknade kostnadermed anledning av uppdraget. De åberopar som exempel den ersättning som utgårtill övervakare. I motionen föreslås också en översyn av resekostnadsersättningenlill hemvärnsbefäl. Utskottet behandlade arvodena till hemvärnsbefäl i sittbetänkande FöU 1976/77:8 (s. 8). Utskottet ansåg därvid att sådana arvodenskall regleras av regeringen i likhet med andra arvoden som utgår enligt det s.k. bisysslobrevet. Utskottet finner inte skäl all arvodet till hemvärnsbefälskall utformas annorlunda än övriga arvoden som utgår enligt nämnda brev. Enframställning om anvisningar för en enhetlig behandling i taxeringsnämn-2Riksdagen 1980/81. FöU1980/81:19 18 derna av hemvärnsbefälens avdragsyrkanden har avslagils avriksskaliever-ket. Utskottet är inte berett att förorda en översyn avresekostnadsersältningen fill hemvärnsbefäl. Enligt utskoltels mening bör ävenmotion 523 avslås av . lämnadeförsvarskommiltén delbelänkandet (Ds Fö 1980:2) Vidgad säkerhetspolitiskdebatt. I betänkandet finns förslag om bl. a. mål för informafionen omsäkerhetspolitiken och åtgärder som syftar till att stimulera den allmännadebatten om säkerhetspolifik och totalförsvar. Försvarsministern tar inte ställning till de förslag somförsvarskommiltén har lämnat, eftersom han anser alt målen för och inriktningenav olika lotalförsvarsgrenar och funktioner inom dessa bör vägas samman ochfastställas i ett sammanhang. Detta sker enligt hans mening lämpligen i sambandmed nästa försvarsbeslut. Han uttalar sig emellertid om betydelsen avinformation om säkerhetspolitiken och totalförsvaret. Sådan information ärenligt hans mening nödvändig som en grund för opinionsbildningen och för att gemänniskorna möjlighet att påverka den politiska beslutsprocessen i dessafrågor. Detta är särskilt viktigt inför ett nytt försvarsbeslut. Försvarsministernhar därför beräknat medel under anslaget Vissa nämnder m. m. för att regeringenskall ha möjlighet alt ge stöd åt organisationer och projekt som har lill syfteatt sprida kunskap om vår säkerhetspolitik och totalförsvaret. Enligt motion 1980/81:349 (s) borde det ha varit möjligtför regeringen att redovisaett ställningstagande fill , i varje fall i de delar belänkandet avseråtgärder i syfte att stimulera debatten införl982 års försvarsbeslut. Pågrundval av försvarskommitténs betänkande bör enligt motionärernabesluta all och Försvar tilldelas ökat ekonomiskt stödför att stimulera debatt och information genom kurser, konferenser etc, attFolk och Försvar får ökade resurser för all anordna pressresor ochpresseminarier saml alt det inrättas journaliststipendier för vidareutbildningpå det säkerhetspolitiska området. Samhällsinformationen om landets säkerhetspolitik tas uppockså i motion 1980/81:1867 (m). Enligt motionärerna finns röster i debatten omSveriges säkerhet, om fred, nedrustning och svensk försvarsförmåga som grundarsig på dåliga insikter om hur det ser ut i världen och på okunnighet omavsikten med och styrkan i det svenska försvaret. Det måste därför, menarmotionärerna, vara en huvuduppgift för det svenska samhället all informera omvår säkerhetspolitik. De anser alt det inför försvarsbeslutet är viktigtatt en debatt kommer till stånd om den säkerhetspolitiska bakgrunden till vårtförsvars uppbyggnad, särskilt med hänsyn till den pågående debatten om enensidig svensk nedrustning. Mofionärerna finner det angeläget att FöU1980/81:19 19 regeringen vid fördelning av medel som är tillgängliga föratt ge stöd ål organisationer och projekt som har fill syfte att sprida kunskapom säkerhetspolitiken och totalförsvaret tar särskild hänsyn till behovet av informationom sambandet mellan den säkerhetspolitiska situationen i världen och vårttotalförsvars struktur, uppbyggnad och styrka samt våra fastställda principerför alliansfrihet och neutralitet. Liksom försvarsministern och motionärerna vill ulskollel framhållaangelägenheten av information och debatt om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret inför nästa försvarsbeslut. Det är också viktigt att spridalättillgänglig informafion om beslutet sedan det är fatlat. ' Utskottet kan för sin del godta att försvarskommilténsförslag om information och debatt underställs i samband med övrigaförslag från kommittén. Från regeringens sida finns uppenbarligen både viljaoch handlingsberedskap att stödja organisationer och projekt som syftar tillalt sprida kunskap om säkerhetspolitiken och totalförsvaret. Medel finnstillgängliga under anslaget Vissa nämnder m. m., som är ett förslagsanslag. Enligt utskottets mening bör ifrågavarande yrkanden imotionerna 349 och 1867 avslås av . Ett yrkande i motion 349 om ökningav anslaget Vissa nämnder behandlar utskottet under punkt 13 i det följande. Med hänvisning fill det anförda hemställer utskottet a. attriksdagen avslår motion 1980/81:701, yrkandena 1-3, om stridsvagnar, ubåtar och flygplan, b. attriksdagen med bifall till proposition 1980/81:100 och med avslag på motion 1980/81:349, yrkandena 5 och 6, godkänner de riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling som föredragande statsrådet har angett, 2. beträffande fredsorganisation attriksdagen avslår mofion 1980/81:855 om de militära fredsförbanden i , 3. beträffande värnpliktsutbildning a. attriksdagen avslår motion 1980/81:1215 om militärutbild ningen av nyblivna svenska medborgare, b. attriksdagen avslår motion 1980/81:917 om ledighet för folkrörelseuppdrag, 4. beträffande hemvärnets personal a. altriksdagen avslår motion 1980/81:918 om kvinnor i hemvärnet. FöU1980/81:19 20 b. att avslår motion 1980/81:523 omhemvärnsbefäls rätt till arvode och resekostnadsersältning, 5. beträffande information omsäkerhetspolitik och totalförsvar att med bifall till proposition1980/81:100 samt med avslag på motionerna 1980/81:349, yrkande 2, och1980/81:1867 godkänner vad föredragande statsrådet har anfört. Intäktsfinansiering av viss verksamhet Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 35) berett tillfälle att yttra sig över vadföredragande statsrådet har anfört om intäktsfinansiering av viss verksamhet. Inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde tillämpas i olika omfattning intäktsfinansiering avverksamheten vid vissa myndigheter. Vid försvarets datacentral finansieras helaverksamheten genom intäkter. Verksamheten vid försvarets läromedelscentralkommer också att bli helt intäktsfinansierad. Vissa myndigheter har endel av sin verksamhet intäktsfinansierad, bl. a. försvarets forskningsanstaltoch försvarels rationaliseringsinstitut. Försvarsministern anser att ytterligare delar avverksamheten vid bör kunnaintäktsfinansieras. Enligt hans uppfattning bör intäktsfinansiering ocksåtillämpas resp. titökas för vissa delar av verksamheten vid bl. a. försvaretscivilförvaltning, , ochförsvarets förvaltningsskola. I vilken utsträckning och vid vilka myndigheterinläktsfinansiering skall införas kommer, anför han vidare, att studerasnärmare.