bet · G401FöU19 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt försvarsministerns uppfattning bör dock /82 intäktsfinansieringen vid försvaretsrationaliseringsinstitut kunna utökas med den verksamhet som avser stöd filllokala myndigheters rafionahsering samt utbildning m. m. På samma sätt anserhan att intäktsfinansieringen bör kunna utökas vid försvarets civilförvaltningoch sådan finansiering införas vid förvaltningsskolan under /82. Utskottethar inte något att erinra med anledning av vad försvarsministern har anfört omintäktsfinansiering av viss verksamhet och hemställer att läggerredogörelsen till handlingarna. Lekmän i försvaret på regional och lokal nivå Regeringen har ibudgetproposifionen (s. 36) berett fillfälle alt ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om lekmän i försvaret på regional och lokal nivå. FöU 1980/81:19 21 I sitt slutbetänkande (SOU 1979:84) Lekmän iförsvaret har försvarsmaktens ledningsutredning (FLU 74) lagt fram förslag omlekmannainflytande inom försvarsmakten på regional och lokal nivå. Utredningenräknar med att ett lekmannainflytande inom försvarsmakten kan få positivaeffekter såväl för försvarsmakten som för samhället som helhet. Ett sådantinflytande bedöms ge fördelar som motiverar de ökade kostnader och detmerarbete som beräknas följa. Merkostnaderna har av FLU 74 uppskattats till7-10 milj. kr. Ett lekmannainflytande vid militära förband äremellertid något nytt och oprövat, anför utredningen. Den vill därför inteförorda att ett lekmannainflytande omgående införs vid alla de 70 myndighetersom utredningen anser lämpa sig för ett lekmannainflytande. FLU 74rekommenderar försöksverksamhet vid ett begränsat antal förband. Försöken börefter utvärdering läggas till grund för ett slutUgt ställningstagande.Lekmannaorganen bör enligt utredningen i.regel bestå av myndighetens chef,fillika ordförande, och sex lekmän som väljs av landsfinget. Minst en av lekmännenbör representera den kommun där myndigheten ligger. Försöksverksamhetenbör enligt utredningens mening i första hand avse beslutande organ, knutna tillenskild myndighet, eftersom detta är det normala inom statsförvaltningen. Detger lekmännen maximalt ansvar och kan därför förväntas ge den bästamotivationen. Försöken föreslås också omfatta ett rådgivande organ medanknytning till garnison. Det finns, anser utredningen, vissa fördelar med attha ett gemensamt organ för en hel garnison. Föratt ge ett fillräckligt stort underlag för ett slutligt ställningstagandeföreslås försöken med beslutande organ omfatta minst fem förband. Försök medrådgivande organ i garnison föreslås genomföras i minst två garnisoner. Den enagarnisionen bör, anser utredningen, bestå av enbart arméförband och den andraav förband ur olika försvarsgrenar. Försöksverksamheten föreslås pågå och ledas av överbefälhavaren och berörda landsting i samråd. har upplysts att en försöksverksamhet av den omfattning som FLU 74har förordat beräknas kosta ca 1 milj. kr. Försvarsministern påminner om att han i proposition1977/78:63 om försvarsmaktens centrala ledning m. m. anförde att det med hänsyntill kostnadsutvecklingen var nödvändigt att så långt möjligt begränsa sådanakostnader för försvarsmaktens fredsadministration som inte gav direkta bidragtill försvarseffekten. I ett läge där strukturomvandlingar ochrationaliseringar måste drivas mycket hårt inom försvaret är han inte beredd FöU1980/81:19 22 att inrymma några kostnadskrävande reformer som inte gerdirekt utslag i krigsorganisafionens försvarseffekt. Han ifrågasätter intevärdet av lekman-naorgan men måste vid en vägning mellan denna typ avfredsreformer och t. ex. repetitionsutbildning eller materielanskaffning, somdirekt bidrar lill försvarseffeklen, i nuvarande ekonomiska situationprioritera de . Mot bakgrund av det ekonomiska läget finner han deldärför inte möjligt alt ta ställning fill utredningens förslag innanförutsättningarna för dess genomförande har klarlagts i samband med nästaförsvarsbeslut. 1980/81:349 av m.fl. (s) såvitt avser yrkande 15 alt beslutar att en försöksverksamhetmed lekmannainflytande på lokal nivå skall inledas i enlighet med vad somförordas i mofionen. har i olika sammanhangbehandlat frågan om lekmannainflytande inom försvarsmakten. a. har denanmodat regeringen att låta utreda de praktiska förutsättningarna för ochkonsekvenserna av ett lekmannainflytande på central och högre regional nivå(FöU 1973:19, rskr 1973:289). Utredningsuppdraget har åvilat FLU 74 inom ramenför en översyn av det militära försvarets centrala och högre regionalaledningsorganisation. Med anledning av ett senare beslut av fickutredningen i uppdrag att behandla lekmannainflytandet även på den lokala nivåni försvarsmaktens organisation (FöU 1975/76:9, rskr 1975/76:42). Sina överväganden och förslag i fråga omlekmannainflytandet på den centrala nivån redovisade utredningen i sitt förstabetänkande (SOU 1976:64) Försvarsmaktens centrala ledning. På grundval avutredningsarbetet lade regeringen i proposition 1977/78:63 om försvarsmaktenscentrala ledning m. m. fram sitt förslag i frågan. beslutaderiksdagen i enlighet med regeringsförslaget att på den centrala nivån skulleinrättas en rådgivande nämnd som skulle vara gemensam för överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna (1977/78:9, rskr 1977/78:174). FLU 74 har - som framgår av den föregående redogörelsen -numera slutfört sitt utredningsarbete rörande lekmannainflytande på regionaloch lokal nivå inom den militära organisafionen. Av redogörelsen framgår ocksåatt försvarsministern av anförda skäl inte är beredd all nu biträdautredningens förslag. I motion 349 (s) vänder sig motionärerna motförsvarsministerns ställningstagande som de anser vara kortsynt och beklagligt.Det kommer givelvis alltid att kunna hävdas all ett lekmannainflytande inte gersamma utslag i krigsorganisatorisk effekt som inköp av materiel,repetilionsövning-ar, etc. Värdet av ökad insyn från lekmannahåll och enbreddad kontaktyta FöU1980/81:19 23 för försvaret får ses som en mer långsiktig fråga, menarde. En begränsad försöksverksamhet på det sätt som FLU 74 förordar kan enligtderas mening inte heller avvisas av ekonomiska skäl. Motionärerna anser därföratt en försöksverksamhet bör organiseras enligt det förslag FLU 74 har lagtfram, med början . Utskottetär positivt lill ett ökat lekmannainflytande på regional och lokal nivå inomförsvarsmakten. Del utredningsarbete vars resultat försvarsministern anmälerhar fillkommit på förslag av utskottet. Utskottet finner starka skäl föruppfattningen att ett slutligt ställningstagande fill utredningens förslag börföregås av försöksverksamhet vid ett begränsat antal förband. Utskottet godtaremellertid försvarsministerns uppfattning att frågan lämpligen bör prövas ianslutning till nästa försvarsbeslut. Större klarhet föreligger då rörande deekonomiska förutsättningarna för reformen. Med hänvisning till del anfördahemställer utskottet att med anledning avproposifion 1980/81:100 och med avslag på motion 1980/81:349, yrkande 15,lämnar utan erinran vad försvarsministern har anfört om lekmän i försvaret påregional och lokal nivå. Avveckling av personalkassorna inom försvarsmakten Regeringen har ibudgetproposifionen (s. 37-42) föreslagit att godkänna vadföredragande statsrådet har förordat om avveckling av personalkassorna inomförsvarsmakten. Personalkassorna inrättades islutet av för att genom inkomster från olika verksamheter bidra medmedel lill personalvården vid försvarsmaktens förband. Kassornasverksamhetsfält var omfattande. De drev olika rörelser, t. ex. bagerier,skrädderier och snickerier. Vid fem förband har personalkassorna fortfarandebagerirörelser. Andra inkomstkällor kunde vara så vitt skilda verksamheter somnöjestillställningar och försäljning av köksavfall. Alltjämt drivs 38biografer av personalkassor. Den huvudsakliga och i många fall endainkomstkällan blev marketenterirörelser. Ökade personalkostnadermedförde att dessa blev alltmera olönsamma med förluster för mångapersonalkassor som följd. Marketenterirörelserna inlöstes av statsverket ochdrivs fr. o. m. i förbandens egen regi. Personalkassorna har för sina olika rörelsegrenar och förfrifidsändamål mark, byggnader och anläggningar. Dessa ligger huvudsakligeninom kasernområdena och bekostas av personalkasse- och donationsmedel ellergenom statsbidrag. Angivna tillgångar jämte vissa inventarier hade ettbrandförsäkringsvärde av sammanlagt ca 16,4 milj. kr. FöU1980/81:19 24 har också tillgångar i form av bankmedel m. m. som uppgårtill ca 11 milj. kr. I budgetpropositionen föreslårförsvarsministern att personalkassorna avvecklas. Enligt hans uppfattningankommer det på staten att sörja för personalvården inom försvarsmakten. Hanbiträder ett förslag rörande avveckling av personalkassorna som försvaretsmaterielverk (FMV) har utarbetat på uppdrag av regeringen. Hansställningstagande innebär bl. a. all personalkassemedel under en femårigövergångstid skall disponeras av förbanden för trivseländamål för såvälvärnplikfiga som anställda, i huvudsak enligt nuvarande principer. Underawecklingstiden föreslås överbefälhavaren vara huvudman för kassorna. Medelsom eventuellt återstår efter övergångsperioden skall förvaltas avöverbefälhavaren och användas för personalvårdsändamål. , byggnader och anläggningar som tillhörpersonalkassorna föreslås antingen överlåtas utan ersättning fill förbandeneller inlösas av staten. I de fall byggnader och anläggningar står på fri grundoch det inte är avsikten att utnyttja dem inom försvarsmakten, beräknas dekunna försäljas på den öppna marknaden. Försvarsministern utgår från attberörda myndigheter noga prövar den awecklingsform som är lämpligast för resp.objekt. Vid avveckling av byggnader och objekt av kulturhistoriskt intresseutgår han från att erforderligt samråd sker med riksanfikvarieämbetet ochstatens försvarshistoriska museer. De bagerier som drivs av personalkassor föreslås förasöver till resp. myndighet. Frågan om bageriernas fortsatta verksamhet fårdärefter bedömas med utgångspunkt i de långsikfiga behoven och de personellaoch ekonomiska förutsättningarna. Biografverksamheten föreslås övergå till resp. förband medöverbefälhavaren som huvudman för verksamheten. Kassornas inventarier bör,anför försvarsministern, överlåtas fill förbanden utan ersättning. Utskottet vill inledningsvis pekapå att personal- och värnpliktsfrågorna har stor betydelse inom försvarsmakten.Det sätt på vilket de handläggs påverkar i hög grad effektiviteten i bl. Mot denna bakgrund finner utskottet det vara naturligtatt de personalvårdande åtgärderna integreras i försvarsmaktens verksamhet ochatt de medel som behövs för ändamålet anvisas över statsbudgeten. Så sker ocksåredan i dag. Personalkassornas betydelse har därigenom minskat. Mot dennabakgrund delar utskottet försvarsministerns bedömning att personalkassorna bör FöU1980/81:19 25 Utskottet har inte heller någon erinran mot vadförsvarsministern har förordat rörande formerna för avvecklingen. Medhänvisning fill det anförda hemställer utskottet att godkänner vadföredragande statsrådet har förordat om avveckling av personalkassorna inomförsvarsmakten. Regeringen har i budgetproposifionen(s. 436) berett regeringen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört om värnpliktigas medinflytande. fillsatteförsvarsministern en kommitté med uppdrag att utreda formerna m. m. för devärnpliktigas medinflytande. Kommittén, som kallade sigvärnpliktsinflytandekommittén, har i ett huvudbetänkande (Ds Fö 1979:2) lagtfram förslag rörande innehållet i och formerna för värnplikfigas medinflytandeunder grundutbildning. Huvuddrageni kommitténs förslag är följande. Den organisatoriska formen för de värnpliktigasmedinflytande bör även i fortsättningen bestämmas av statsmakterna ochmyndigheterna under dessa. De värnpliktiga bör dock - som - ha rättatt bilda och verka i frivilliga intresseorganisationer vid sidan av defastställda samverkansformerna. De värnpliktiga föreslås få beslutanderätt när det gällerinriktningen av fritidsaktiviteter. Likaså bör innehållet i vissaordningsbestämmelser enligt kommittén kunna bestämmas av de värnplikfiga självaliksom hur de lokaler som efter samråd har tilldelats dem för användning underfritid skall utnyttjas. Vidare skall enligt kommitténs förslag berörda cheferefter mönster från medbestämmandelagen ha en allmän skyldighet att samråda medde värnpliktiga innan viktigare beslut fattas. När det gäller den egentligautbildningsverksamheten lämnas vissa detaljförslag beträffande medinfly-tandetsomfattning. I fråga om formerna för medinflytandet föreslås all varjepluton och motsvarande enhet vid förbandet utser en ledamot i ett organ somkommittén kallar värnpliktsrådet. Rådet avses utgöra de värnplikfigas högstarepresentativa organ vid förbandet och utöva t. ex. den beslutanderätt somfillkommer de värnplikfiga vid förbandet som helhet. Rådet föreslås bestå uteslutandeav värnpliktiga och bör enligt kommitléförslaget få sammanträda på tjänstetid. De nuvarande förbandsnämnderna bör enligt kommitténavskaffas. I stället använder kommittén denna benämning på det särskilda organsom den föreslår skall inrättas för samverkan mellan förbandscheferna och devärnplikfiga, dvs. främst för samrådsöverläggningar. FöU1980/81:19 26 bestå av tre företrädare för myndigheten och fyra för devärnpliktiga, vilka bland sig utser en ordförande. Försvarsministern förklarar attenligt hans uppfattning bör tyngdpunkten i medinflytandet ligga på lokal nivå.Det bör utformas så att det direkt berör de värnpliktiga och kan omfatta derasegen arbetsmiljö. Medinflytandet bör således, anser han, förankras i plutons-och kompaninivån. Han framhåller vidare att de förslag som han anser börgenomföras inte innehåller några frågor som enligt hans mening behöver underställasriksdagens prövning. Han anser emellertid att de värnpliktigas medinflytande ärså viktigt att bör informeras om de åtgärder inom området som hanavser att föreslå regeringen. Han delar kommitténs uppfattning att samverkan mellan värnpliktigaoch myndigheter även fortsättningsvis bör ske i de former som regering ochmyndigheter har bestämt. Denna princip framhåller han, påverkas inte om devärnpliktiga bildar frivilliga organisationer för att främja sina intressen. Han kan inte dela kommitténs uppfattning att devärnpliktiga bör ges rätt att själva besluta om inriktningen avfritidsaktiviteter, eftersom dessa grundas på individuella önskemål som börprövas i särskild ordning. Denna fråga liksom medelstilldelningen för ändamåletbör enligt hans uppfattning dock göras till föremål för samråd. Han biträder kommitténs övriga förslag om beslutanderättför de värnpliktiga men understryker att denna beslutanderätt inte ärbeslutanderätt i förvaltningsrättslig mening utan får betraktas som rekommendationer. När det gäller formerna för de värnpliktigas inflytandeframför han en från kommittén avvikande uppfattning. Han är sålunda inte bereddall biträda förslaget om s. k. värnpliktsråd och om förbandsnämnder i den nyautformningen. Han finner del svårt alt se att dessa organ skulle bidra fill altytterligare fördjupa medinflytandet för samtliga värnpliktiga. Alt inrättavärnpliklsråd innebär enligt hans uppfattning en formalisering av den normalasamverkan som finns mellan värnpliktiga i frågor av gemensamt intresse. Hananser därför att förbandsnämnderna i deras nuvarande form också ifortsättningen bör vara huvudorganet för förbandsledningens samverkan med devärnpliktiga. De värnpliktiga representanterna i nämnden bör dock enligt hansmening ges möjlighet att förbereda sig vid särskilda sammanträden. Försvarsministern delar kommitténs uppfattning alt denuvarande militärområdesvisa konferenserna skall ersättas med konferenser somorganiseras försvarsgrensvis. Han anser också som kommittén att antalet ombudvid värnpliktskonferensen bör minskas från 200 lill 160. FöU1980/81:19 27 om ytterligare personalresurser för värnpliktiga arbetsgrupper är han däremot inte beredd all biträda. 1980/81:349 av m.fl. (s) såvitt avser yrkande 13 all som sin mening ger regeringenlill känna vad i mofionen anförts om utveckling av de värnpliktigas inflytande. Utskottet vill inledningsvis erinraom att del i olika sammanhang har behandlat frågan om de värnplikfigasmedinflytande. I betänkandet FöU 1971:19 lämnade utskottet en ingåenderedogörelse för de former för samråd och medinflytande som då hade utvecklatsinom försvarsmakten. Frågan behandlades också ulförhgt av utskottet i sambandmed försvarsbeslut (FöU 1976/77:13 s. 60-62). Utskottet har ävendärefter på grund av mofionsyrkanden i ämnet haft anledning att ägnauppmärksamhet åt medinflytandefrågan (FöU 1977/78:19 s. 16, FöU 1978/79:23 s.23 och FöU 1979/80:19 s. 28). har numera lämnat sitthuyudbetänkande (Ds Fö 1979:2). I budgetpropositionen har försvarsministerntagit ställning till kommitténs förslag (s. 43-46). En kortfattad redogörelse förförsvarsministerns ställningstagande har lämnats i det föregående. I mofion 349 (yrkande 13) utvecklar socialdemokraterna iförsvarsutskottet sin syn på utvecklingen av de värnpliktigas inflytande. Deanser - i likhet med kommittén och försvarsministern - att den organisatoriskaramen för detta också i fortsättningen skall bestämmas av statsmakterna. Deframhåller emellertid att om det visar sig att de värnpliktigasintresseorganisationer når en omfattning och stabilitet som gör det möjligt fördem att på ett representativt sätt företräda de värnpliktigas intresse så kanfrågan komma i ett annat läge. Man anser vidare att det klarare än vad som skeri propositionen bör exemplifieras i vilka frågor ett obligatoriskt samråd börkomma till stånd. har föreslagit bör enligt motionärerna varavägledande i detta hänseende. I motionen anförs vidare motiv för att genomförakommitténs förslag all inrätta värnpliktsråd som representativt organ för devärnpliktiga vid förbanden. Motionärerna understryker emellertid att detta intefår leda till att val av ombud till värnpliktskonferensen sker inom detta organutan dessa skall såsom f. n. ske genom direkta val. Motionärerna biträder ett förslag av flera remissinstanserom all inrätta en särskild utbildningsnämnd - vid sidan av förbandsnämnden -där utbildningsfrågor som är gemensamma för förbandet kan behandlas. FöU1980/81:19 28 förslag markeras, framhåller motionärerna,utbildningsfrågornas vikt på ett särskilt sätt. I mofionen föreslås vidare i linje medvärnpliktsinflytandekommitténs förslag en viss utökning av resurserna förbilrädeshjälp åt den värnpliktiga arbetsgruppen. Enligt motionärerna bör 50 000kr. avses för ändamålet under anslaget Operafiv ledning m. m.: Ledning ochförbandsverksam-het. Utskottet delar försvarsministerns uppfattning att denorganisatoriska ramen för de värnpliktigas medinflytande liksom hitfills börbestämmas av stalsmaklerna och myndighelerna. Liksom försvarsministern anserutskottet att medinflytåndels tyngdpunkt bör ligga på lokal nivå. Enligt utskottets uppfattning bidrar de förslag somframförs i motion 349 inte till att fördjupa medinflytandet för devärnpliktiga. De kan snarare innebära en formalisering av medinflytandet somonödigt binder den pågående demokrafiseringsproeessen. Utskottet stöder därföri delta hänseende försvarsministerns synpunkter. I detta sammanhang villutskottet särskilt understryka betydelsen av att de värnplikfigasrepresentanter i förbandsnämnderna ges möjlighet att förbereda sig vidsärskilda sammanträden. Utskottet är inte berett att fillstyrka motionärernasförslag om ytterligare medel till den värnpliktiga arbetsgruppens verksamhet.Frågan bör, som försvarsministern anför, prövas senare mot bakgrund av en ökaderfarenhet av medinflylandeverksamhelen. Medhänvisning fill det anförda hemställer utskottet att med anledning avproposition 1980/81:100 och med avslag på motion 1980/81:349, yrkande 13,lämnar utan erinran vad försvarsministern har anfört om värnplikfigasmedinflytande. Förbättrade värnpliktsförmåner m. m. Regeringen har i budgetpropositionen (s. 47-48) föreslagitriksdagen att 1. anta förslagtill lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520), 2. godkänna vadföredragande statsrådet har förordat om förmåner åt värnpHkfiga m. fl. Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 1980/81:349 av m. fl. (s) såvitt gälleryrkandena 11 och 12, nämligen 11. att beslutar uttala sig för attdagersättningen höjs med . FöU 1980/81:19 29 12. att beslutar uttala sig för attförplägnadsersätlningen höjs med . 1980/81:696 av m. fl. (fp) vari yrkasalt hemställer hos regeringen att nuvarande regler i fråga omutbildningspremier ändras så att man undviker negafiva konsekvenser förrekrytering av yrkesbefäl. 1980/81:1217 av (), vari yrkas attriksdagen uttalar sig för att helt fria hemresor för värnpliktiga i enlighetmed vad som anförs i motionen införs fr. o. m. . 1980/81:1602 av m. fl. (m) variyrkas att hos regeringen begär att försöksverksamhet påbörjas medkrav på all de värnpliktiga vid utnyttjande av tiokronorsresa skall bärauniform. I budgetproposifionen förordas att dagersättningentill värnplikfiga fr. o. m. höjs från . Dettainnebär att den sammanlagda ersättningen - dagersättningen och tillägg lilldagersättningen - blir (17 -t- 15) . fr. o. m. 231 :a t. o. m. 300:etjänstgöringsdagen om höjningen kommer till stånd. För tjänstgöringstiddärefter blir den sammanlagda ersättningen för dag (17-1-30) . Regeringenföreslår vidare att maximibeloppet för familjepenning för maka höjs från 1 140kr. för månad och för barn från . för månad.Försvarsministern framhåller all genom dessa höjningar kommer familjepenningenför maka all ligga över del grundbelopp som utgår till ensamstående enligtsocialhjälpsnormen i och familjepenningen för barn att liggaöver nuvarande nivå för bidragsförskott och barnpension. Ändringen förutsätteratt familjebidragslagen (1978:520) ändras i detta avseende. Enligtgällande bestämmelser kan värnpliktig få näringsbidrag lill avlö-ningskoslnadersom uppkommer lill följd av att särskild arbetskraft måste anhtas för alt underden värnplikfiges tjänstgöring hejt eller delvis ersätta honom. Det maximeradedagsbeloppet för näringsbidrag är . Ibudgetpropositionen föreslås alt näringsbidrag fr. o. m. skallkunna utgå med . Även en sådan ändring påverkar familjebidragslagen. Imotion 349 (s) föreslåsen höjning av dagersättningen lill , dvs. mer än regeringen föreslår. Motionärerna yrkar vidare att den s. k.förplägnadsersätlningen höjs från . De föreslagna höjningarnamedför enligt motionärernas beräkningar ökade utgifter med ca 19 milj. kr. FöU1980/81:19 30 Motion 1217 (c) innehåller etttidigare framfört yrkande om helt fria hemresor för de värnpliktiga. Motionärenanser att kostnaderna för de värnpHktigas resor numera uppgår till så storabelopp att den ytterHgare kostnad som reformen eventuellt medför kan inrymmasinom försvarets samlade kostnadsram. Utskottet har vid behandling av tidigare motionsyrkandenom förbätlrade förmåner lill de värnpliktiga utöver regeringens förslaghänvisat lill en undersökning om de värnpliktigas ekonomiska förhållanden somöverbefälhavaren efter förslag av utskottet utför i samarbete med statistiskacentralbyrån (FöU 1978/79:23 s. 28 och FöU 1979/80:13 s. 38). Utskottet harbedömt alt denna ulredning skulle komma att ge ett värdefullt faktamaterial förprioriteringar och beslut när det gäller de värnpliktigas förmåner. I budgetpropositionen uppges att utredningsarbetet - varsresultat skulle ha redovisats senast - av olikaanledningar har försenals. Det har därför inte kunnat ligga till grund förövervägandena i budgetarbetet för /82. Försvarsministern erinrarockså om den översyn av familjebidragslagen som utskottet har förordat (FöU1979/80:13, rskr 1979/80:316). Med anledning av beslut ocherfarenheterna av familjebidragslagens tillämpning avser försvarsministern attunder föreslå regeringen att förelägga en proposition i frågan.Han utgår från alt han i detta sammanhang även får möjlighet att kommentera ochbehandla den värnpliktsekonomiska undersökningen.