bet · G401UU12 · 1980-12-31 00:00:00 — I motion 1979/80:480 av . (vpk) hemställs att uttalar att skall söka medlemskapi den alliansfria rörelsen. Den alliansfria rörelsen bildadespå initiativ av förre president , förrepremiärminister och förre president . Rörelsen höll sittförsta toppmöte i . Därefter har ytterligare fem toppmöten ägt rum,det senaste i . Något fast sekretariat finns inte utansekretariatsfunktionen följer med ordförandeskapet. står Cubaför denna sekretariatsfunktion. Mellan toppmötena har utrikesministermötenhållits. Den aliiansfria rörelsen uppstod dåavkoloniseringen ledde till att ett stort antal nya stater bildades. Rörelsenssyfte var att skapa sammanhållning och samarbete mellan länder som önskadebetona sin suveränitet och frigöra sig från ett tidigare stormaktsinflytande.Från början strävade rörelsen efter alliansfrihet i verklig mening. Ekonomiskafrågor och kraven på förändringar i relationerna mellan rika och fattiga länderblev vikfiga ämnen i den av dominerade rörelsen. redovisade redan på ett tidigt stadiumsin inställning till den ifrågavarande rörelsen. I ett anförande den 6september 1964 inför ungdomsriksdagframhöll dåvarande utrikesministern att hållit sigutanför det organiserade samarbetet mellan de s. k. neutralistiska staterna. Iett tal inför Paasikivi-samfundet ansåg utrikesministern att ensådan typ av neutralism inte kan tillämpas på med vår förankring i denvästerländska demokratins idéer. Efter hand har emellerfid den alliansfria rörelsenkonfronterats med de stora internationella tvistefrågorna. Sålunda har inomrörelsen rests krav på att medlemmarna skall ta ställning till frågor somkonflikten i , invasion i och Sovjetunionensinvasion i . har nära följt den alliansfria rörelsen ochdeltagit som inbjuden gäst vid dess möten. En annan form för deltagande imötena är observatör-skap, som medför en högre grad av engagemang ängäststatus. Vi har ettregelbundet och nära samarbete med rörelsen i nedrustnings- 1 1980/81. UU1980/81:12 2 kommittén (CD) där alliansfria och neutrala länder -däribland -ingår i den s. k. NN-gruppen av 21 stater. Det har också varit möjligt för att i många fallstödja förslag i ekonomiska och' andra frågor som förts fram av de alliansfria. Innebörden av neutralitethar beskrivits av regering och riksdag vid flera fillfällen. Ettgrundläggande drag i den svenska neutraliteten är att den inte är inskriven ivår författning eller i något avseende bekräftad eller garanterad i någotinternationellt avtal eller av någon stormakt. hade anledning att ta ställning till ettmotionsförslag att uttryckligen skulle förklara sin neutralitet och fåden garanterad bl. a. av stormakterna. Motionen avslogs av på förslagav ett enhälligt utskott med hänvisning till att en sådan omläggning av vårutrikespolitik inte skulle innebära "ett ändamålsenligt tillgodoseende förframtiden av svenska intressen". neutralitetspolifik är en självvald politik.Respekten för den upprätthåller vi bl. a. genom att stå utanför militäraallianser och blockbildningar med uttalade eller outtalade utrikespolitiskasyften och genom att i varje given situation uppträda så att tilltron fill vårvilja och förmåga till neutralitet i ett spänningsläge inte kan ifrågasättas avomvärlden: Förtroendet för alliansfrihet syftande fill neutralitet ikrig har inte bara ansetts kräva att vi står utanför stormaktsblocken. Även ettmedlemskap eller en nära bindning till andra grupper eller sammanslutningar avstater kan medföra att utrikespolifiska handlingsfrihet i prakfikenbeskärs på ett oacceptabelt sätt. Sådana överväganden var huvudskälet till attSverige avstod från att söka medlemskap i den europeiskagemenskapen. Den alliansfria rörelsen har, som framgår avbakgrundsavsnittet, sitt ursprung i den sammanhållning som växte fram mellan defidigare kolonierna i och . Dessa stater önskade frigöra sig frånstormaktsinflytande och betecknade ofta sin hållning som"neutralisfisk". Innebörden härav tycks fill en början även ha varitatt länderna ville bekänna sig till något slags ideologisk neutralitet. Den alliansfria rörelsen står visserligen utanför stormaktsblockenmen det är obestridligt att rörelsen i praktiken strävar efter att samlamedlemmarna kring utrikespolifiska ståndpunkter. Av ovan angivna skäl är det enligt utskottets mening inteförenligt med neutralitetspohtiken att söker medlemskap i denalliansfria rörelsen. Ett sådant steg skulle, även om det inte medför någraformella utrikespolitiska bindningar, innebära en omorientering av vårutrikespolitik. Enliknande uppfattning framfördes såväl av utrikesminister UU 1980/81:12 3 somav i årets utrikesdebatt . Ett väsentligt skäl motmedlemskap i den alliansfria rörelsen är att vi i vill avstå från attinordna oss i grupperingar, scm vill samordna sin utrikespolitik, framhöllutrikesministern. Även motsatte sig ett medlemskap avneutralitetspolitiska skäl. Sverigehyser uppskattning av den alliansfria rörelsen och samarbetar med den i frågorav ömsesidigt intresse. Av främst neutralitetspolifiska skäl kan Sverigeemellerfid, enligt utskottets mening, inte söka medlemskap i dennaorganisation. Mot bakgrund av detanförda avstyrks motion 480. att avslårmotion 1979/80:480. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), SturePalm (s), (), (), (), (), (), (), (), AxelAndersson (s), (), (), i (fp) och ().