bet · G401JoU34 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:34 I betänkandet behandlas sju underallmänna mofionsfiden väckta motioner vari tas upp frågor som rörjordbrukets rationalisering. I mofion 1980/81:775 av PerIsraelsson (vpk) yrkas att hos regeringen hemställer om förslag fillnya låneformer för jordbruket av innebörd att nyetablering underlättas och deskuldsatta jordbrukarnas situafion väsentligt förbättras. I mofion 1980/81:850 av RaulBliicher (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 2 och 3), medhänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:847, 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om uppdrag fill lantbruksnämnden iVärmlands län att i samråd med småbrukare i länet utreda förutsättningarna förproduktion lämpad för smäskaligt jordbruk, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om en utredning av förutsättningarna fören stafligt finansierad försöksverksamhet med fårskötsel i norra , 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om en utredning angåendeförutsättningarna att bygga statliga i glesbygder förtillvaratagande av bär. I mofion 1980/81:1375 av m. fl. (c) yrkas 1. att uttalar sig för att lantbruksstyrelsenbemyndigas rätten att bevilja avskrivningslån i enHghet med vad som i motionen angivits, 2. att begär att regeringen i övrigt vidtaråtgärder i motionens syfte. I motion 1980/81:1762 av m. fl. (m) yrkas att hos regeringen begär förslag omerforderliga tillämpningsföreskrifter och anvisningar till rafionaliseringskungörelsenoch jordförvärvslagen i enlighet med vad i mofionen anförts. I mofion 1980/81:1765 av SvanteLundkvist m. fl. (s) yrkas att hos regeringen hemställer om sådanaåtgärder för en rekonstruktion av jordbruket i att brukningsrättunder de former som anvisats i mofionen kan fillförsäkras aktiva jordbrukare. 1 motion 1980/81:1766 av och (båda s) 1 1980/81. JoU1980/81:34 2 yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna att utredning bör företas om samverkansformer ellerkooperativ för effektivare användning av jordbruksmaskiner genom gemensammamaskincentraler för flera jordbruksföretag. I motion 1980/81:1770 av PerPetersson m. fl. (m) yrkas att hos regeringen begär en snabb översynav stödformerna till norra jordbruk. Utskottet har i anslutning tillförevarande ärende anordnat hearing med lantbruksstyrelsens chef,generaldirektör , beträffande det aktuella läget i fråga omjordbrukets kapitalförsörjning, m. m. Här behandlade motioner rör delsdet regionala rationaliseringsstödet inom jordbruket, dels jordbruketskapitalförsörjning och dels samverkan för gemensam maskinanvändning inomjordbruket. Regionalt rationaliseringsstöd m. m. (motionerna 850, 1762, 1765 och 1770) Enligt motion 1765 utgör det storainslaget av passiva markägare en betydande stötesten för möjligheterna attorganisera ett rationellt bedrivet jordbruk i . I många fall hindrarde passiva ägarnas markinnehav att befintliga jordbruksföretag kan utvecklasoch få de arealtillskott som behövs för att produktionen skall kunna bedrivasrationellt. För att inom rimlig tid kunna fullt utnyttja de naturligaförutsättningarna för jordbruksproduktionen i bör övervägas sådanaåtgärder att jordförvärvs-lagen kan tillämpas vid alla äganderättsövergångar,således både vid försäljningar och vid andra överföringar. Vidare börundersökas om inte lagen om skötsel av jordbruksmark kunde användas för inlösenav sådan mark som ej utnyttjas och som behövs för att bygga upp rationellabrukningsenheter. Vidare bör övervägas ändrade former för det statliga stödettill uppbyggnad av rationella jordbruksföretag i . Motionärernafinner det angeläget att regeringen påskyndar den av förra åretbegärda översynen av det statliga stödet till jordbruket i norra ochatt i motionen redovisade möjligheter att främja en mera gynnsam utveckhng avjordbruket i övervägs i samband med denna översyn. JoU 1980/81:34 3 En snabb översyn av stödformerna till norraSveriges jordbruk begärs också i motion 1770, vari bl. a. framhålls att ettstort antal gårdar inom det norrländska jordbruket drabbats av ekonomiskasvårigheter. Om ackord och konkurser utlöses i den omfattning som äraffärsmässigt betingat blir statens kostnader mycket höga. Ny metod börövervägas -1, ex. lån som är ränte- och amorteringsfria,varefter räntan stiger till normal låneränta. Enligtmotion 847, vartill mofion 850 hänvisar, mäste det värmländska småjordbruket utvecklas. Småjordbrukare måste få möjligheter att köpa ledigjordbruksmark. Avgörande för förvärvsrätt måste bli avsikten att bedrivajordbruk. kan i samråd med småbrukarna planera för enproduktion lämpad för smäskaligt jordbruk. Målet måste vara att skaffa arbeteåt glesbygdens befolkning och skapa en levande landsbygd i länet. En statligtfinansierad försöksverksamhet med fårskötsel i norra är enligtmofionen ett alternativ. Även trädgårdsodling kan ha goda förutsättningar inorra . En värmländsk konservindustri i kombination med ökad forskningoch utbildning inom jordbruk och trädgårdsodling kan öka såväl produktion somsysselsättning. Statliga i glesbygden för att ta till vara bär kan geytterligare bidrag till glesbygdens återhämtning. Problemav regionalpolitisk karaktär ligger även bakom motion 1762, enligt vilken detfinns anledning att uppmärksamma att fillämpningen avrafionaliseringsförordningen och jordförvärvslagen i vissa avseenden innebäricke önskvärda konsekvenser. Konflikter uppstår ibland mellan å ena sidansträvan att ge en brukare så stort arealunderlag som möjligt och å andra sidansträvan att främja, i vissa fall bibehålla, en bosättning på landsbygden.Särskilt märkbar är denna konflikt i stora delar av men också i andrautpräglade glesbygder. Även om den beslutade jordbrukspolitiken innebär attrationaliseringspolitiken bör anpassas till regionala och lokala förhållandensker en fortlöpande utglesning av jordbrukare, vilket har nackdelar frånregionalpolitisk synpunkt. Enligt motionärernas mening skulle många bygdersutveckling främjas av en ökad andel deltidslantbruk. Utskottetfår i anslutning till nu redovisade motioner erinra om att förra åretsamtidigt som den godkände vissa av regeringen i proposition 1979/80:162framlagda förslag beträffande prisstödet jordbruket i norra påutskottets förslag uttalade sig för en översyn av ifrågavarande prisstöd.Utskottet framhöll i sammanhanget (JoU 1979/ 80:47) att åtskilliga skäl taladeför en mera övergripande och parlamentariskt förankrad översyn av stödet tilljordbruket i norra . Vid en sådan översyn borde bl. a. beaktas denregionalpolitiska utvecklingen inom berörda regioner och vilka krav dennautveckling ställde i fråga om produktionsvolym samt utformning och inriktningav de jordbrukspolitiska stödåtgärderna, I avbidan på resultatet av en sådanöversyn borde under den 1*1980/81. JoU1980/81:34 4 kommande treårsperioden justering av prisstödet kunna skeså att dess syfte upprätthölls om produktionskostnaderna utvecklades på ettogynnsamt saft. Arbetet med att utforma direktiven för den begärdautredningen om det statliga stödet till jordbruket i norra har numeraslutförts. I förbigående må erinras om att med norra i förevarandesammanhang avses , , , , Kopparbergsoch samt den del av som omfattar landskapetDalsland. I direktiven, som är daterade (Dir.1981:17), anförs bl. a. följande. Vid en sådan översyn bör såsomjordbruksutskottet förordat bl. a. beaktas den regionalpolitiska utvecklingeninom berörda regioner och vilka krav denna ställer i fräga om produktionsvolymsamt utformning och inriktning av de jordbrukspolitiska stödåtgärderna. Dettamotiverar enligt min mening att översynen inte begränsas till prisstödet utanvidgas till att omfatta hela det statliga stödet fill jordbruket i norraSverige. Kommittén bör därvid vara oförhindrad att pröva nya former av stöd.Till grund för kommitténs förslag bör ligga en analys avproduktionsutvecklingen i norra liksom inkomstutvecklingen förjordbrukarna i de berörda områdena och de faktorer som påverkar denna. Därvidbör jämförelser göras med motsvarande förhållanden i . Sålångt möjligt bör utvecklingen för jordbruk med olika driftsinriktningarbelysas. Vidare bör belysas de förändringar som har ägt rum inomjordbruksnäringen i norra sedan frågan senast prövades av 1972 årsjordbruksutredning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas situationen för deföretag som gjort stora investeringar. Kommittén bör pröva det nuvarande prisstödets inriktningoch fördelning på olika produkter och föreslå de ändringar som kan motiveras.Därvid bör beaktas vad som anförts vid behandling av frågan våren1980. Kommittén bör pröva vilka åtgärder som kan behövas för attt. ex. stimulera investeringsviljan i bygder som har svaga förutsättningar förjordbruk, men där det ändå är angeläget att jordbruk bedrivs också i framtiden.Därvid bör erfarenheterna frän bl. a. Norrbottendelegationens arbete kunnautnyttjas. Delegationen har bl. a. haft fill uppgift att lämna förslag fillåtgärder som främjar utvecklingen inom andra näringsgrenar än industrin, främstjordbruk och skogsbruk. Delegationen har disponerat 81 milj. kr. för att främjauppbyggnaden av främst jordbruksföretag i inland. Ävenglesbygdsdelegationens erfarenheter bör tas till vara. Kommittén bör också pröva samordningen mellanrationaliseringsstödet till jordbruket och glesbygdsstödet. Kombinationen jordbruk och skogsbruk är en vanligdriftsform för enskilda jordbruksfastigheter i norra och densom ger de bästa förutsättningarna för lantbruksföretagens utveckling.Kommittén bör därför pröva i vilken utsträckning tillskott av skog kan lämnas inorra genom aktiva åtgärder från statens sida. Både bolagen ochdomänverket har på många håll skogsskiften som är lämpade som tillskottsmarktill familjelantbruk. Jag vill här även erinra om vad näringsutskottet förraåret uttalade om domänverkets markpolitik i ett av godkänt betänkan- JoU1980/81:34 5 de (NU 1979/80:46). Utskottet anförde bl. a. att ensträvan bör vara att staten inte netto ökar sitt markinnehav. Utskottetförutsatte också att överenskommelse även fortsättningsvis kan träffas mellandomänverket och lantbruksstyrelsen om ytterligare överföring av mark tilljordfonden för förstärkning av enskilda fastigheters markinnehav där behovföreligger. Rådgivningen inom lantbruket har stor betydelse för attförbättra produktionsresultaten och därmed öka företagens lönsamhet. Behovet ärsärskilt stort i samband med större investeringar vid företagen samt när detgäller att öka sysselsättningen inom lantbruket i glesbygderna. Rådgivningenhar setts över i olika sammanhang. I när allt mindre resurser kan sättasin i olika verksamheter är det väsentligt att de resurser som finns utnyttjaseffektivt. Kommittén bör därför pröva rådgivningens inriktning och organisationmed hänsyn till de behov som föreligger i de här berörda områdena. En fråga som har nära samband med prisstödet tilljordbruket i norra är prisstödet till rennäringen. Det statliga stödettill rennäringen i allmänhet utreds f. n. av en särskild kommitté. Samrådmellan denna och den kommitté som utreder stödet till jordbruket i norraSverige bör äga rum. Kommitténs arbete bör bedrivas sä att förslagen kan läggastill grund för beslut av . Som framgår av referatet kommeröversynen inte att begränsas fill prisstödet till jordbruket i norra vidgas till att omfatta hela det statliga stödet fill jordbruket i berördadelar av landet. Kommittén skall därvid bl. a. vara oförhindrad att pröva nyaformer av stöd. Utskottet finner för sin del lämpligt att nu berördamotioner och mofionsyrkanden överlämnas till kommittén för beaktande i sambandmed den kommande översynen. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. Jordbrukets kapitalförsörjning (motionerna 775 och 1375) Behovet av särskilda stödåtgärderför att hjälpa upp de mest skuldsatta jordbrukarnas situafion tas upp imofionerna 775 och 1375. Enligt den förstnämnda motionen kan det finnasanledning för staten att på nytt överväga stödet till jordbruket med särskildhänsyn till nyetablerade hårt skuldsatta jordbrukare. Nya låneformer tilljordbruket måste övervägas frän statens sida. Vidare mäste lån med uppskjutenränta som beslutades i samband med jordbrukspolitiska beslut omprövasoch ges ett nytt och vidgat innehåll. I motion 1375 framhålls att riksdagenmäste ge lantbruksstyrelsen möjlighet att snabbt ingripa och vidta lämpligaåtgärder för att motverka att flera jordbrukare råkar i ekonomisk kris pä grundav bl. a. den senaste tidens stora räntehöjningar. Det snabbaste och smidigastesättet bör enligt motionen vara att lantbruksstyrelsen ges möjlighet till attgenom avskrivningslån efterge statens fordran eller infria statens borgensansvarutan samband med ackord när vissa i motionen angivna förutsättningarföreligger. Utskottetvill erinra om att lånefonden med uppskjuten ränta inrättades i JoU 1980/81:34 6 sambandmed riksdagsbeslut om nya riktlinjer för jordbmkspolifi-ken. Lånen varavsedda att minska behovet av eget kapital för att personer med i övrigt godaförutsättningar för att bli jordbrukare skulle kunna etablera sig. Lån meduppskjuten ränta kan utgå i samband med såväl nyetablering som arealökning omde allmänna villkoren avseende företaget och företagaren är uppfyllda mensökanden inte beräknas kunna genomföra den planerade åtgärden med andrafinansieringsformer på grund av att det egna kapitalet inte är tillräcklligt.Län bör inte komma i fråga i fall där ett uppenbart överpris föreligger. Ärsökanden arrendator kan lån med uppskjuten ränta utgå om särskilda skälföreligger, såsom uppsättning av större djurbesättning, långvarigt arrende etc.Lån utgår f. n. med högst . Maximibeloppet kommer enligtregeringsbeslut härom (SFS 1981:273) aU fr.o.m. nästa budgetår höjas till . gemensamt av två eller flera personer skall högstalånebeloppet avse företaget. Räntan får läggastill kapitalskulden under högst . Lånet skall amorteras under högst 15år med början senast efter det låntagaren påbörjat den årligaräntebetalningen. Iförevarande sammanhang kan vidare erinras om att redan etablerade jordbrukarekan erhålla räntestöd av medel som avsatts i samband med 1980 årsregeringsbeslut om reglering av priserna på jordbrukets produkter. Enligt dettabeslut har sålunda jordbmksnämnden under innevarande budgetår frånprisregleringsanslagets anslagspost till Låginkomstsatsning m. m. inomjordbruket ställt 40 milj. kr. fill lantbmksstyrelsens förfogande för tillfälligträntestöd till jordbruksföretag samt för administration härav. Iproposition 1980/81:190 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m.,förordas att ett belopp utöver nu utgående 40 milj. kr. ullförs jordbruket förett räntestöd till särskilt skuldsatta jordbrukare för /82.Medlen föreslås utgå inom ramen för de belopp som tillerkänns jordbruket.Stödet bör inte utgå till nyinvesteringar och nyetableringar som skett efterutgången av . Lantbruksstyrelsen och jordbmksnämnden kommer efter samrådmed berörda parter att framlägga förslag för regeringen om stödetsnärmare utformning. Andraåtgärder som prövats från lantbruksstyrelsens och lantbmksnämndernas sida isyfte att underlätta situationen för de av de senaste årens räntehöjningarsärskilt drabbade jordbrukarna är bl. a. saneringslån, ackordsuppgörelser iförening med eftergift av garantilån i vissa fall samt koncentreraderådgivningsinsatser med särskild inriktning på här ifrågavarandejordbmksföretag. Enligtde inledningsvis redovisade båda motionerna behövs ytterligare åtgärder för atthjälpa upp de mest skuldsatta jordbrukamas situation. Enligt motion 775 bör nyalåneformer övervägas och låneformen med uppskjuten ränta omprövas. I motion1375 framförs tanken på att ge lantbruksstyrelsen möjlighet att under vissafömtsättningar genom avskrivningslån efterge statens fordran eller infriastatens borgensansvar utan samband med ackord. JoU 1980/81:34 7 I vad gäller frågan om omprövning av systemet medlån med uppskjuten ränta får utskottet framhålla att den tillkalladekommittén (E 1980:01) om jordbrukets kapitalförsörjning bl. a. har att se överhithörande frågor. I direktiven (Dir. 1979:58) för sagda utredning sägs bl. Kommittén bör undersöka jordbrukets kreditbehov pålängre sikt. En kartläggning av hur kreditbehovet fördelar sig på krediter medolika löptid framstår med hänsyn till det begränsade utrymmet påkapitalmarknaden som angelägen. En allmän utgångspunkt bör vara att långsiktigarationaliseringsinvesteringar, som investeringar i byggnader och anläggningar,bör ges möjlighet till finansiering med långfristiga lån, under det att merkortsiktiga rationaliseringsinvesteringar, t. ex. i maskiner, bör hänvisas tillmer kortfristig finansiering. Detta är särskilt angeläget eftersom tillgångenpå långfristiga krediter på kapitalmarknaden kan väntas förbli knapp. Kommitténbör undersöka om belastningen på landshypoteksföreningarna kan minskas genomatt krediter för medelfristiga rationaliseringsinvesteringar i ökad omfattninghänvisas till andra kreditgivare, t. ex. bankerna. Nya låneformer förmedelfristig finansiering kan vara en väg att minska låneköerna hoslandshypoteksföreningarna och anpassa jordbmkskrediterna efter deolika finansieringsbehov som föreligger. Kommittén bör också belysa hurjordbmkets behov av rörelsekrediter och kortfristiga krediter för investeringartillgodoses av bankerna och jordbmkets leverantörer. 1 det sammanhanget böreffekterna av det statliga kreditgarantisystemet på jordbmkets områdeanalyseras från kreditteknisk synpunkt. Kommittén bör överväga om detta systembör förändras i någon sådant hänseende. Även jordfondens funktionssätt böranalyseras från kreditteknisk synpunkt. Statens finansieringsstöd i form avstatsbidrag har förändrats och behöver inte närmare utredas. Kommitténbör vidare analysera prisbildningen på jordbruksfastigheter ochkreditgivningens roll i detta sammanhang. Mot denna bakgmnd bör kommitténöverväga hur finansieringssystemet bör utformas för att underlätta förvärvutan att verka uppdrivande på prisnivån. Erfarenheterna av det infördastatliga finansieringsstödet - lån med uppskjuten ränta - bör särskilt studeras. Kommittén beräknas enligt årets kommittéberättelseavsluta sitt arbete . Somframgår av det anförda kommer att föreligga material som ytterligarebelyser jordbmkets kreditbehov framför allt på . Utredningen om jordbmketskapitalförsörjning har emellertid sin tyngdpunkt i de rent kreditpolitiskaövervägandena. Den i motion 1375 aktualiserade frågan om beviljande avavskrivningslån i vissa fall torde i första hand vara av mera jordbmkspolitiskkaraktär. Det är därför inte sannolikt, vilket även bekräftats av utredningensordförande, att här berörda spörsmål kommer att prövas i nyssnämndautredningssammanhang. Utredningen kommer dock att resultera i material som kange värdefull vägledning när det gäller att ytterligare belysa frågan. Utskottet anser att detfinns skäl för regeringen att överväga om den typ av JoU1980/81:34 8 åtgärder som bl. a. förslås i motion 1375 kan bh ettlämpligt instrument i strävandena att komma till rätta med de särskiltskuldsatta jordbrukarnas situation. Det ankommer på regeringen att närmarebestämma i vilken form dessa överväganden bör ske och att framlägga eventuellterforderliga förslag för i ämnet. Vad utskottet anfört med anledning av här behandlademotioner bör som sin mening ge regeringen till känna. Gemensam maskinanvändning (motion 1766) Enligt motion 1766 bör en utiedninggöras om samverkansformer eller kooperativ för effektivare användning av jordbruksmaskinergenom gemensamma maskincentraler för flera jordbruksföretag. Utskottet får hänvisa till att antog enny lag om sambruksföreningar, avsedd att ersätta lag i ämnet (prop.1975:70, JoU 1975:15, rskr 1975:182). Enligt lagen (1975:417) om sambruksföreningar kansambruksförenings verksamhet avse inte bara gemensamt jordbruk på fastighet somägs eller arrenderas av föreningen utan även samverkan över ägogränser och inomdelar av medlemmarnas jordbruksprodukfion. Lagen innehåller i övrigt regler,bl. a. i fråga om medlemsantal, insatser i föreningen och utträdande medlemsrättigheter, som avser att sfimulera till bildande av sambruksföreningar församverkan i jordbruket och inom trädgårdsnäringen. som den nya lagen antogs fattade riksdagenbeslut om vissa stödåtgärder för att främja samverkan inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. Bland dessa åtgärder kan nämnas vidgat stöd till gemensammaskinanvändning samt ökade möjligheter till stöd till investeringar i ekonomibyggnaderoch markanläggningar till samverkansföretag som genomför högre grad avsamverkansrationalisering. Från såväl regeringens som sida uttaladesatt lantbmksnämnderna borde uppmärksamma möjligheten att bildasambruksföreningar och, när intresse föreligger, aktivt verka för att anskaffalämpliga brukningsenheter. Utskottet framhöll i sammanhanget att den relativtomfattande information och rådgivning i samverkansfrågor som erfordrades iförsta hand borde ankomma på lantbruksnämnderna som bl. a. i sin kursverksamhethar den direkta kontakten med näringsutövarna. Frågan om samverkan i jordbruket togs även upp i sambandmed att fastställde nya riktlinjer för jordbrukspolitiken(prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103). a. antogs vissaförslag fill förbättring av stödet till samverkansföretag. Sålunda beslöts attamorteringstiden för driftslån och lån till insats, förvärv eller lösen avandel i samverkansföretag skulle kunna förlängas från 15 till om särskildaskäl förelåg. Inom ramen för det allmänna rationaUseringsstödet beslöts vidareatt bidrag bl. a. skulle kunna utgå till gemensamhetsanläggning som medför storsamverkansrationalisering. JoU1980/81:34 9 fann under hänvisningtill det anförda att några i sammanhanget väckta mofionsyrkanden med krav pååtgärder i syfte att främja olika former av samverkan mellan jordbruketsutövare inte påkallade någon särskild åtgärd. Med anledning av en väckt motion i ämnetframhöll utskottet att de skäl som från sida anförts för att stödjasamverkan i jordbruket alltjämt förelåg. Det betonades att lantbruksnämndernahade en viktig uppgift i sammanhanget, bl. a. när det gällde informafion ochrådgivning på området. Under hänvisning bl. a. till att det enligt gällandeinstruktion för lantbruksmyndigheterna ålåg lantbruksnämnd att inom sittverksamhetsområde uppmärksamt följa lantbrukets tillstånd och utveckling samtvidta eller hos lantbruksstyrelsen föreslå de åtgärder som är påkallade eller iövrigt lämpliga, särskilt för att åstadkomma en snabb strukturrationaliseringinom lantbruket, fann utskottet emellertid inte heller då ifrågavarande motionsyrkandepåkalla någon ytterligare åtgärd från sida. följdeutskoftet (JoU 1979/80:33). Med anledning av nu föreliggande motion vill utskottetunderstryka fidigare gjorda uttalanden från sida till förmån förstöd ät samverkan i jordbruket. Särskilt i nuvarande situafion med ansträngtkreditläge och höga räntekostnader för många jordbrukare synes önskvärt att, iden mån det finns förutsättningar härför, möjligheterna till sådan samverkantas till vara. Av liknande skäl som tidigare synes motionen inte påkallanågot särskilt inifiativ från sida. 1. beträffanderegionalt rationaliseringsstöd m. m. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omöverlämnande av mofion 1980/81:850 yrkandena 1-3 samt mofionerna 1980/81:1762,1980/81:1765 och 1980/81:1770 fill kommittén för översyn av det stafliga stödettill jordbruket i norra , 2. beträffandejordbrukets kapitalförsörjning attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1980/81:775 och 1980/81:1375, 3. beträffandegemensam maskinanvändning attriksdagen förklarar motion 1980/81:1766 besvarad med vad utskottet anfört. JoU 1980/81:34 10 Närvarande:Svante (), i (), (), GretheLundblad (s), (), (), (),()*, (), ()*, HåkanStrömberg (s), ()*, (), ()*och (). *£]närvarande vid betänkandets justering.