bet · G401SoU5 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:5 I motion 1979/80:235 av MargaretaAndrén (fp) hemställs att hos regeringen begär att normer utarbetasför att hindra uppkomst av allergiska sjukdomar inom olika sektorer av detsvenska samhället. I motion 1979/80:853 av m. fl. (c) hemställsatt beslutar att hos regeringen begära att ett förslag utarbetas tillsamlade insatser för att förbättra de allergisjukas situation i samhället. 1 motiveringen till yrkandet imotion 1979/80:235 framhålls bl. a. att det svenska samhället saknar en samladdokumentation om lämpliga åtgärder för att förhindra allergiernas utbredningtrots att ca en miljon svenskar beräknas ha allergi i olika former och trotsatt miljöfaktorerna tillsammans med personliga anlag spelar en avgörande rollför allergiernas uppkomst. I motiveringen till yrkandet i motion 1979/80:853framhålls bl. a. att samhället ännu inte har gjort någon samlad insats för attförbättra de allergisjukas situation. Det påpekas att möjligheter tillallergologisk utredning och behandling saknas i stora delar av landet, attexpertrådgivning och yrkesvägledning i skola och yrkesliv nästan inte allsfinns samt att forskningen och den vetenskapliga aktiviteten är starkteftersatta då det gäller allergiska sjukdomar. Allergi innebär en överkänslighethos organismen mot utifrån tillförda, kroppsfrämmande ämnen. s. k. allergeneller antigen, vilken yttrar sig genom att eksem, astma, hösnuva, nässelutslagoch andra allergiska symtom och sjukdomar utlöses. Allergiska sjukdomar är i viss mån ärftliga, men man ärverinte sjukdomen utan endast benägenheten för att bli överkänslig, sensibilitet.När en allergi är nedärvd kallas den atopisk. Till den atopiska gruppen hör bl.a. astma. hösnuva och eksem i böjveck såsom knä- eller armveck. Vid många andraallergiformer, t. ex. kontakteksem, spelar de ärftliga faktorerna ingen roll.Här vet man ännu inte varför vissa människor blir överkänsliga och andra inte. De allergiframkallande substanserna, allergenen, kan varaämnen som följer med inandningsluften, t. ex. pollen, mögelsporer, kvalster,damm och stoft från djurpälsar. Dessa ämnen kan i nässlemhinnan framkallahösnuva och i de nedre luftvägarna astma. Allergen kan även följa med olika 1 1980/81. SoU 1980/81:5 2 födoämnen, t. ex. mjölk, ägg. choklad, mjöl. fisk.skaldjur, nötter, apelsiner och jordgubbar, och kan då framkalla t. ex. eksemav olika slag. nässelutslag, mag- och tarmbesvär, i vissa fall också huvudvärk. Svmtomen uppträder eller sjukdomen förvärras när denallergiske kommer i kontakt med det allergen han är överkänslig för. Dettainnebär att besvären ofta är periodiska. Den person vars hösnuva beror påöverkänslighet för pollen från , sälg. björk eller lönn får sina symtomunder varmänaderna dä dessa arter blommar. Den som är överkänslig förprästkrage och timotej lider mest . Allergenenkan också bestå av läkemedel. En annan stor allergengrupp bestar av enkla kemikalier somvid upprepad beröring med huden kan utlösa allergiska reaktioner i form avkontakteksem. Hit hör metaller som nickel och krom. formalin, vissa färgämnen,kosmetika av olika slag samt växtsafter. a. från och krysante-mum. Den viktigaste åtgärden vid behandlingen a\ allergiskasjukdomar är att uppspåra och om möjligt eliminera allergenet. Barnet medböjveckseksem måste undvika födoämnen som det är överkänsligt för. den som äröverkänslig för hundar måste undvika dem. den som är allergisk mot damm måstekanske byta sängutrustning etc. I en del fall kan man minska känsligheten förett allergen, s. k. hypo- eller desensibilisering, varvid man tillför fränbörjan ytterst små. och sedan allt större doser av allergenet i fråga genominjektioner i underhuden. Moderna läkemedel som vissa hormonpreparat harrevolutionerat behandlingen av de allergiska sjukdomarna. De botar inte självasjukdomen men hindrar svmtomen från att framträda eller slår ned dem. vilketkan vara livsräddande vid svåra, akuta stadier. De flesta läkare torde möta allergier i sin verksamhet.Hudläkaren får en stor del patienter med allergiska eksem, nässelutslag ochandra hudsymtom. Invärtesläkaren och lungläkaren får ta hand om de astmasjuka.Reumato-logen och specialisten på matsmältningsorganens sjukdomar konfronterasofta med allergier. Öron-, näs- och halsläkaren behandlar hösnuva och andrapollenallergier och allergiska tillstånd i näsan och dess bihålor. Vissa åtgärder på allergiområdet m. m. Dåvarande medicinalstyrelsen gav år1965 överläkarna . Colldahl och H. i uppdrag att såsom sakkunnigaframlägga förslag till en plan för allergivårdens organisation i vårt land. Desakkunniga framlade för medicinalstyrelsen betänkandet Förslag ochanvisningar till allergivårdens organisation. De sakkunniga konstaterade bl. a.att tillgången till sakkunnig allergivård i vårt land var synnerligen sparsam,att endast ett fåtal specialutbildade läkare var verksamma inom området samtatt stora delar av vårt land saknade tillgång till allergologisk expertis. a. att allergivården i första hand skullecentraliseras till undervisnings- och regionsjukhusen genom inrättande viddessa sjukhus av enheter för invärtesmedicinsk allergologi. Vidare föreslogs det att allergologisk verksamhet skulleutvecklas vid öron-, näs- och halsenheterna vid undervisnings- ochregionsjukhus och att astmavård skulle ges vid lungkliniker och sanatorier. a. att en s. k. subspecialisering inom berörda medicinskaämnesområden var nödvändig. På grundval av förslagen i ovannämnda betänkande har detmedicinska omhändertagandet av allergikerna successivt byggts ut. Möjligheterna lill specifik behandling av allergologinsdiagnostiska och terapeutiska problem har ökat genom att är1974 fastställt behörighetskrav för läkartjänster inom verksamhetsområdetinternmedi-cinsk allergologi (MF 1974:45) och inom verksamhetsområdetbarnallergologi (SOSFS 1976:70). Vidare har regeringen erkäntverksamhetsområdet klinisk immunologi som medicinsk specialitet genom enändring i kungörelsen (1972:678) med tillämpningsföreskrifter till lagen(1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket. Antalet läkare som är behöriga inom verksamhetsområdenainternmedi-cinsk allergologi och barnallergologi uppgår f. n. till 44 resp. 12. Här bör även nämnas attsocialstyrelsen utfärdat en rekommendation (SOSFS (M) 1979:91) ombegränsning av användningen av heltäckande textilmattor i vissa lokaler motbakgrund av att allergener oftast samlas i sådana mattor och att mattornadärför sannolikt alltid innebär en risk för allergiker. Som ett första steg för att få ettsamlat grepp om allergiproblematiken uppdrog årledamoten av myndighetens vetenskapliga råd, docenten , attutarbeta ett underlag för en landsomfattande enkät om allergivårdens innehåll,omfattning och organisation i . Enkäten utsändes tillsjukvårdshuvudmännen, barnhälsovårdsöverläkarna samt cheferna för medicinskakliniker, lungkliniker, öronkliniker. barnkliniker, hudkliniker ochkliniskt-kemiska avdelningar. Frågorna till sjukvårdshuvudmännen avsåg bl. a.befintliga och planerade resurser för allergivård, förebyggande åtgärder ochpersonalutbildning inom området. Barnhälsovårdsöverläkarna tillfrågades bl. a.om informationen om allergi till föräldrar och om åtgärder för barn med riskeratt drabbas av allergier. Frågorna till cheferna för de olika klinikerna ochmotsvarande enheter avsåg bl. a. omfattningen av vården av allergiker samtpersonalresurserna för denna vård och kompetensen hos personalen. Inom sammanställer man f. n. enkätsvarenoch en sammanställning av svaren beräknas kunna framläggas i början av år1981. SoU1980/81:5 4 avser att pågrundval av vad som framkommit genom enkäten utarbeta råd och anvisningar ifråga om allergivården. Arbetet härmed beräknas kunna bli färdigt under år1981. Dåvarande statsrådet att inom skall genomföras enkartläggning av samhällets nuvarande och planerade insatser för barn medallergiska anlag och besvär. Därvid skall även redovisas vilka åtgärder som meddagens resursinsats kan förbättra samhällets omsorg om allergiska barn. t. ex.genom bättre samordning av insatserna frän landstingskommuner och kommuner.Samråd skall under utredningsarbetet fortlöpande ske med bl. a.socialstyrelsen, skolöverstvrel-sen. samt (Rma). Med stöd av ett bemyndigande år1978 tillkallades integrationskommittén (U 1978:07) för att utreda frågan omintegration av handikappade elever i skolväsendet jämte därmed sammanhängandefrågor. Genom tilläggsdirektiv har kommittén fått i uppdrag attockså behandla de problem som möter elever med medicinska handikapp och dåsärskilt de allergiska barnens svårigheter. har gjort visst kartläggningsarbetem. m. beträffande allergiker i skolan och beräknas - i samarbete med dem somär engagerade i ovannämnda kartläggningsarbete -komma attunder avge ett delbetänkande om frågor beträffande barn medallergiska anlag och besvär. Under allmänna motionstiden år 1978väcktes två motioner om åtgärder mot allergisjukdomar, över vilka utskottetinhämtade yttranden från . Motionerna jämte vissa andra motioner omallergifrägor behandlades i utskottets betänkande SoU 1978/79:16. omnämnde i sitt yttrande att vissaåtgärder vidtagits eller förbereddes i syfte att bl. a. förbättra insatserna påallergiområdet. Dessa åtgärder innefattade bl. a. att möjligheter skapats förläkare till specialisering m. m. inom verksamhetsområden av betydelse fördiagnostik och behandling av allergiska sjukdomar och att dessaverksamhetsområden tilldelats läkartjänster samt att riktlinjer utarbetades förden framtida primärvården. Riktlinjerna skulle bl. a. gå ut på att man inomprimärvården i högre grad än vad som varit fallet skall ägna sin uppmärksamhetåt sambanden mellan hälsotillstånd och miljö. Remissinstanserna ansåg sammanfattningsvis att samladeåtgärder mot allergisjukdomarna behövs. framhöll emellertid bör avvakta resultaten av det påbörjade utredningsarbetet inomsocialstyrelsen SoU1980/81:5 5 och innan man tar ställning tillfrågan om en parlamentarisk utredning på området skall tillsättas, om ensärskild skall inrättas eller om annan lösning skallväljas. Som exempel på en alternativ lösning pekade påmöjligheten till utredning inom i samråd med berördamyndigheter och under medverkan av erforderlig expertis. Pä förslagav utskottet avslog motionerna. a. följande. Med hänsyn till den utbredningallergisjukdomarna nu har i samhället måste kraftfulla insatser göras för attförbättra situationen för dem som har benägenhet för allergi eller som liderdärav. Insatserna måste avse en rad områden av samhällslivet och bör därförgrunda sig på ett samlat åtgärdsprogram. Utskottet anser emellertid i likhetmed att man bör avvakta resultaten av det inom socialstyrelsenoch påbörjade utredningsarbetet innan man tar ställningtill om sådana initiativ behövs som begärs i motionerna 1977/78:441 och1977/78:1112. Utskottet vill understryka att det är angeläget attutredningsarbetet sker snabbt. Beträffande utredningen inom socialdepartementetbör framhållas att fortlöpande samråd skall ske med bl. a. ,. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att någonriksdagens åtgärd med anledning av motionerna inte är erforderlig. I en under allmänna motionstiden år1979 väckt motion togs frågan om åtgärder mot allergisjukdomar åter upp. Påförslag av utskottet i betänkande 1979/80:3 avslog motionen. Utskottet ansåg att motionen inte borde föranleda någotändrat ställningstagande av beträffande ett åtgärdsprogram motallergisjukdomarna m. m. Utskottet framhöll emellertid angelägenheten av attutredningsarbetet inom bedrevs med skyndsamhet. I motion 1979/80:235 av MargaretaAndrén (fp) begärs att normer utarbetas för att hindra uppkomst av allergiskasjukdomar inom olika sektorer av det svenska samhället och i motion 1979/80:853av m. fl. (c) begärs att förslag utarbetas till samlade åtgärderför att förbättra de allergisjukas situation i samhället. Utskottet har behandlat motionerom åtgärder mot allergisjukdomar och åtgärder för allergiker (SoU 1978/79:16och SoU 1979/80:3) och därvid understrukit att kraftfulla insatser måste görasför att förbättra situationen för dem som har benägenhet för allergi eller somlider av allergi. Dessa insatser måste, har utskottet vidare understrukit,grunda sig på ett samlat åtgärdsprogram. Utskottet har emellertid ansett mäste avvakta reultaten av visst påbörjat utredningsarbete innan man tarställning SoU1980/81:5 6 till om sådana initiativ behövs som begärts i motionerna. Inom pågår ett utredningsarbete som avserett program för samhällets insatser i fråga om allergivården. En enkät omallergivärdens läge m. m. har gjorts till sjukvårdshuvudmännen samt till chefervid sjukhuskliniker och andra enheter, som är engagerade i värden avallergisjuka m. m. avser att på grundval av vad som framkommitgenom enkäten utarbeta rad och anvisningar om allergivården. Beträffandeinitiativ av bör även nämnas att i fjolutfärdade en rekommendation (SOSFS (M) 1979:91 )om begränsning av användningenav heltäckande textilmattor i vissa lokaler mot bakgrund av attallergiutlösande ämnen oftast samlas i sådana mattor och mattorna därförsannolikt alltid innebär en risk för allergiker. beslutades det att inom skullegenomföras en kartläggning av samhällets nuvarande och planerade insatser förbarn med allergiska anlag och besvär. Den tillkalladeintegrationskommittén (U 1978:07) - som har i uppdrag att utreda frågan om integrationav handikappade elever i skolväsendet jämte därmed sammanhängande frågor - ficki fjol genom tilläggsdirektiv i uppdrag att också behandla de problem som möterelever med medicinska handikapp, särskilt de allergiska barnens svårigheter.Integrationskommittén beräknas komma att i samarbete med dem som är engageradei ovannämnda kartläggningsarbete inom avge ettdelbetänkande om frågor beträffande barn med allergiska anlagoch besvär. Det är mycket angeläget att ett program för samhälletsinsatser i fråga om allergivården m. m. utarbetas så snart som möjligt.Utskottet vill därför - i likhet med vad utskottet tidigare gjort vidbehandlingen av frågor om åtgärder mot allergisjukdomar m. m. - understrykavikten av att utredningsarbete bedrivs med skyndsamhet. Med hänsyn till det anförda är enligt utskottets meningnågot initiativ med anledning av motion 1979/80:235 och motion1979/80:853 inte påkallat. Utskottet avstyrker sålunda motionerna. 1. beträffande åtgärder motallergisjukdomar att avslår motion 1979/80:235. 2. beträffandeåtgärder för allergiker attriksdagen avslår motion 1979/80:853. SoU 1980/81:5 7 Närvarande:Göran (), (), (), (), (), ()*, (), KjellNilsson (s), (), (). (), KarinIsraelsson (c), (), ()* och (). *Ejnärvarande vid betänkandets justering. GOTAB h5M/, SuKkholm mi