bet · G401JuU33 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 sammanhanget vill utskottet dock framhålla attriksdagens möjligheter att ta ställning till prioriteringsfrågor av detta slagär beroende på om det i budgetpropositionen också anges vilka effektertilltänkta omfördelningar av resurserna har på de områden som sålunda ges lägreprioritet. I två motioner begärs atl anslaget underförevarande punkt höjs. I den ena 1568 hemställs att ytterligare 10 milj.kr. anslås för narkolikabe-kämpandel. Yrkandet i den andra - 1573 - innebär atlytteriigare . anslås för all inrätta 30 nya tjänster förkvarterspoliser i storstadsregionerna (jfr motion 1252).Kvarterspolisverksamheten berörs ocksä i motion 1576. Närdet gäller önskemålet i motion 1568 om ökat anslag för narkolikabe-kämpningvill utskottet i linje med vad som anförs i motionen - uttrycka sin oro införden utbredning av narkotikamissbmket som skett och den utveckling avnarkotikabrottsligheten som svarar häremot. Det är därför angeläget all såsomhar skett kampen mot narkotikabrottsligheten ges en hög prioritet inompolisväsendet. JuU1980/81:33 II En betydande utbyggnad av polisensresurser för alt bekämpa narkotikabrottsligheten har också genomförts undersenare är. Med början under /78 har sålunda polisen tillförtstillhopa 85 tjänster i kampen mot denna brollslighel. Även organisatoriskaförbättringar har skett inom polisen i syfte att komma till rätta mednarkotikabrottsligheten. a. har särskilda narkotikarotlar inrättats i helalandet. Tillkomsten av dessa rollar, som finns i 24 polisdistrikt och som harlänen som primärt verksamhetsområde, har medfört atl del många gångerkomplicerade arbetet med all utreda narkotikabrottsligheten har kunnat göraseffektivare. Också i fråga om del internationella polisarbetet molnarkotikabrottsligheten sker från svensk sida en fortlöpande förstärkning avinsatserna. Här kan också nämnas atl en inom rikspolisstyrelsentillsatt arbetsgrupp (SPANARK-gruppen) har lagt fram en rapport sombehandlar olika åtgärder för atl förbättra narkotikaspaningen. Denna rapporthar legal till gmnd för en framställning frånrikspolisstyrelsen till regeringen om lagändringar i syfte atl skapa bättre möjligheterför polisen alt använda tekniska hjälpmedel under spaning och utredning i frågaom narkotikabrott. Med anledning av framställningen har regeringen i februari1981 bl.a. utfärdat lilläggsdirekdv (dir. 1981:10) i ämnel tilltvångsraedelskommitlén (Ju 1978:06). Det bör i sammanhanget erinras om att den grovanarkotikabrottsligheten bedrivs på sådanl sätt atl den blir allhänföra till vad som brukar kallas den organiserade brottsligheten. Ocksä ifråga om kampen mot denna brollslighel och mol den ekonomiska brottslighetenhar polisväsendets insatser ökat kraftigt . Delta har skettbåde genom personalförstärkningar och genom organisatoriska förändringar. Bl.a. har polisen med början under /78 tillförtssammanlagt 104 tjänster för bekämpande av den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Såsom departementschefen anför har de satsningar som hargenomförts för alt bekämpa narkotikabrottsligheten gett resultat. Utskottetfinner emellertid i likhet med departementschefen alt fortsatta kraftfullasatsningar för atl bekämpa denna brottslighet är nödvändiga. Så sker ocksågenom den i propositionen föreslagna åtgärden att, såsom yrkat,ytterligare 20 kriminalpolismän föreslås bli avdelade för denna verksamhet.Enligl utskottets mening medger inle det ansträngda statsfinansiella läget allytterligare resurser anslås för bekämpning av narkotikabrottsligheten framförandra angelägna anslagsbehov. Med hänsyn till del anförda avstyrker utskottetbifall till motion 1568. I anslutning till behandlingen i det följande av enbegäran om höjning av anslaget för alt inrätta flera tjänster förkvarterspoliser behandlas också motion 1576 i vilken efterlyses vissa åtgärderför all förstärka kvarterspolis- och omrädespolisverksamhelen. Som skälför att inrätta ytteriigare 30 tjänster för kvarterspoliser anförs i JuU 1980/81:33 12 a. att kvarterspolisverksamheten är ett väsentligt led i denbrottsförebyggande verksamheten. 1 motionen uttalas vidare atl det inte minst istorstadsområdena är viktigt all kvarterspolisen inriktar sin verksamhet påungdomar i brottsbenägna miljöer och andra som befinner sig i riskzonen för attbli kriminella. Imotion 1576 anförs att kvarierspolisverksamheten är ett bra och ändamålsenligtkomplement till andra övervakningsformer. Enligt motionärerna börbefordringsgången för kvar-terspolis- och områdespolisverksamheten jämställasmed den som gäller för inspeklörsljänslerna. Motionärerna anser vidare attvarje kvarterspolis- och områdespolisgmpp bör ha en ordentlig replilokal.Motionärerna anför också atl varje kvarterspolis- och områdespolisgmpp bör hasnabb tillgång lill transportfordon vid omhändertagande av personer och altkommunikationsradion för dessa kategorier bör byggas ut. Slutligen anförmotionärerna alt en kriminalpolis bör ingå i områdespolisens grupper. Syftetmed kvarterspolisverksamheten är att pä sikt nedbringa brottsligheten eller åtminstonehindra att den ökar. Verksamheten har bl. a. lill ändamål all förbättraförhållandet mellan allmänheten och polisen. Rikspolisstyrelsenhar utfärdat anvisningar för kvarterspolis-verksamheten (RPS FS 1979:8,FAP 200-7). Av dessa framgår bl. a. följande: Kvarterspolisverksamhelen ingåri polisens övervakningsverksamhet. Den bedrivs företrädesvis inom områden sominnehåller koncentrerad bostadsbebyggelse med stort inslag av barn och ungdom,med cenlrum-och serviceanläggningar, skolor och kommunikalionsanläggningar. Inormalfallet fullgör endast en polisman kvarterspolisverksamhet inom ett ochsamma område. Verksamheten skall främst ha en hjälpande och brottsförebyggandeinriktning. Kvarterspolismannen skall lära känna sitt ansvarsområde ochbefolkningen där. Han skall ägna särskild uppmärksamhet äl förhållanden somkan ha samband med ungdomsbrottslighet, alkohol- och narkotikamissbruk etc.Vidare skall han samarbeta med bl. a. representanter för sociala myndigheteroch skolor och med företrädare för ungdoms- och fritidsgårdar,idrottsorganisationer, pensionärshem, bostads- och affärsföretag m. fl.Särskild lokal för mottagning av allmänheten bör finnas - då så bedömserforderligt på centralt belägen plats inom ansvarsområdet. Om kvarterspolisenav särskilda skäl behöver ha tillgång till motorfordon eller annatfortskaffningsmedel bör polisstyrelsen verka för atl ställa sådant lillförfogande. Polisstyrelsen bör i samråd med arbetstagarorganisationen vidtaåtgärder för atl vidmakthålla och stärka intresset för kvarterspolistjänst ochverka för atl polisman som erhåller sådan tjänst fullgör denna under längretid. Inågra polisdistrikt finns befälsljänster (polisinspektörstjänster) förkvarterspolisverksamhelen. Innehavare av sådan tjänst har, förutom uppgiftensom kvarterspolis, även arbetsledande uppgifter. Allakvarterspolismän har, enligt vad utskottet har inhämtat, tillgång tillkommunikalionsradioutrustning. JuU 1980/81:33 13 F.n. finns kvarterspoliser i 68 polisdistrikt.Sammanlagt finns det 396 kvarterspolisljänster. Riksdagenbeslutade senast om en förstärkning av kvarterspolisverksamhelen.Beslutet innebar atl organisationen dllfördes ytteriigare 10 tjänster (prop.1979/80: 100 bil. 5, JuU 24 p. 3, rskr 182). bedrivs s.k. områdespolisverksamhet, sompåminner om kvarterspolisverksamheten. Utskottethar tidigare uttalat sig för att kvarterspolisverksamhelenbyggs ut och ges en sådan inriktning atl önskvärda och nödvändiga kontakter medallmänheten främjas (JuU 1973; 26 p. 9, 1975:9 p. 7, 1975/76:27 p. 6,1976/77:27 p. 6, 1979/80:24 p. Utskottet,som anser att kvarterspolisverksamheten är mycket värdefull både från brottsförebyggandesynpunkt och för tillgodoseende av allmänhetens behov av bättre kontakt medpolisen, vill, såsom tidigare skett, principiellt ansluta sig lill önskemåletom atl verksamheten byggs ut. Enligl utskottets mening medger delstatsfinansiella läget dock inte atl organisationen nu tillförs ytterligaretjänster. Utskottet avstyrker således bifall till motion 1573 i denna del. Bakom förslaget i motion 1576 om atl jämställabefordringsgången för kvarters- och områdespolisen med den som gäller förinspeklörsljänsterna ligger ett önskemål om att bygga upp en fast kär avkvarterspoliser; om befordringsgången inom kvarterspolisverksamheten inte ärjämställd med den som gäller för andra grenar av polisväsendet finns det riskalt erfarna polismän väljer alt lämna kvarterspolisverksamheten. mening är det givelvis angelägel att villkoren förkvar-terspolisljänsterna är sådana alt de inte framstår som mindre attraktivaän andra tjänster inom polisväsendet. Frågan om villkoren för kvarterspolis-tjänsternahar uppmärksammals av utskottet tidigare. uttalade utskottet alt det ärangeläget att man - vid sidan av sådana förbättringar som kan åstadkommas genomavtal prövar olika syslem för att främja önskvärd rekrytering för dennaverksamhet. Detta borde enligt vad utskottet framhöll ägnas särskilduppmärksamhet av regeringen vid den fortsatta utbyggnaden avkvarterspolisverksamheten. Vad utskottet uttalade gav regeringen tillkänna (JuU 1976/77:27 p. 6, rskr 224). Genom de förut nämnda anvisningarna förkvarterspolisverksamheten har polisstyrelserna ålagts särskilda skyldigheter idetta avseende. Med hänsyn lill utskottets ddigare uttalande i frågan och medhänsyn lill föreskrifter utgår utskottet från atl fråganom villkoren för kvarterspolismännen ägnas tillbörlig uppmärksamhet av -förutom arbetstagarorganisationerna vederbörande statliga organ. Imotion 1576 tas också upp frågor om lokaler och utrustning för kvarters- ochområdespoliserna. I anvisningarna för kvarterspolisverksamheten finns somtidigare nämnts föreskrifter om lokaler och om JuU1980/81:33 14 fortskaffningsmedel för kvarterspolisverksamhelen.Utskottet utgår från all polisstyrelserna gör lämpliga prioriteringar i dessaavseenden och finner inte skäl för alt vidta någon särskild åtgärd.Utskottet, som har inhämtat att alla kvarlerspolismän har tillgäng tillsambandsutrustning, gör samma bedömning när del gäller frågan om förbättring avden utrustningen. I motionen förordas slutligen alt kriminalpolis skall ingåi områdespolisens gmpper. Enligl utskottets mening torde det ofta varavärdefullt att områdespolisen förstärks med kriminalpolis. Frågan måste dockavgöras från fall till fall beroende på verksamhetsområdets karaktär och medhänsyn lill andra angelägna behov inom polisverksamheten. Sammanfattningsvis finner utskottet inte skäl förriksdagen all vidta någon åtgärd med anledning av motion 1576. Frågan om medelsberäkningen underdenna punkt föranleder inte utskottet all göra några andra uttalanden än demsom har gjorts i anslutning till behandlingen av motionerna 1568 och 1573, ochutskottet godtar således regeringens förslag till medelsberäkning. I motion 885 förordas all en av denya ekonomiska rotlar som avses bli tillskapade nästa budgetår skall inrättas iVäxjö polisdistrikt. I syfte att komma till rätta med den organiserade och denekonomiska brottsligheten har inom polisväsendet tillskapats en särskildorganisation i form av ekonomiska rollar. Sådana rotlar finns f. n. förutomvid vid polisdistrikten i Slockholm, , ,, , , och . För nästa budgetär föreslås som sagts altytterligare 16 polismän sätts in i kampen mot den organiserade och denekonomiska brottsligheten. Departementschefen uppger i anslutning härtill atthan i regleringsbrevet för nästa budgetär kommer atl föreslå regeringen alt i enlighet med önskemål därom ytterligare fyra ekonomiskarotlar inrättas. I anslagsframställningen för /82 anförderikspolisstyrelsen all de nya ekonomiska rotlarna borde inrättas i ,, och polisdistrikt. Departementschefen uttalar ibudgetpropositionen inle något om var de ekonomiska rotlarna lämpligen börinrättas. Utskottet välkomnar den förstärkning i fråga om kampen motden organiserade och den ekonomiska brottsligheten som aviseras i budgetpropositionen.Frågan om i vilka polisdistrikt ekonomiska rollar skall inrättas ankommer detpä regeringen atl besluta om. Enligl utskottets mening ligger det i sakensnatur atl de ekonomiska rotlarna tillförs de polisdistrikt där behovet av sådanrotel är störst, och i detta hänseende bör inte göra något särskiltuttalande. JuU1980/81:33 15 Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 885. Polisiär beredskap vid vissa allvarliga brottsliga angrepp I budgetpropositionen (s. 34 f) tardepartementschefen upp etl förslag från om en nyorganisation av den polisiära beredskapen vid vissa allvarliga brottsligaangrepp, såsom terroristangrepp och likartade allvarliga brottsliga aktioner. förslag innebår all nyaberedskapsslyrkor organiseras i . Enligl departementschefen talarövervägande skäl för att de resurser som skall kunna användas vid särskiltallvarliga händelser får en decentraliserad organisation. Han har därför föravsikt atl föreslå regeringen alt ge i uppdrag alt undersökahur den polisiära beredskapen skall anordnas i , och Malmöpolisdistrikt. Enligl departementschefen bör därvid hällasig inom de personella ramar som gäller för de tre distrikten. Utskottet har inget all erinra mol vad departementschefenhar anfört i denna fråga, och utskottet utgår frän att noggranna övervägandenkommer atl göras så alt erforderlig polisiär beredskap för sådana händelser somdet här är fråga om kan åstadkommas för hela landet. Handläggningen av anmälningar mot polispersonal I motion 888 begäras atl denpolisberedning som skall tillkallas för uppgifter som rör det praktiskagenomförandet av den beslutade reformen av polisväsendet (prop.1980/81: 13, JuU 24, rskr 210) även skall få i uppdrag att se överhandläggningsordningen av anmälningar mot polispersonal. I belänkandet (SOU 1979:71) Handläggningen av anmälningarmol polispersonal har föreslagits att fem särskilda enheter inrättas inom åklagarväsendetför att utreda anmälningar mol polispersonal. Enligt förslaget skulle en sådanulredningsorganisadon kräva bl. 14 nya handläggar-ijänsler inomåklagarväsendet; skulle fem handläggartjänster inom polisväsendetkunna dras in. I betänkandet redovisas ett alternativt förslag till enbegränsad reform med utredningsverksamheten knuten till polisväsendet. Enligldetta förslag skall åklagarna vid utredning av anmälningar mot polispersonalalltid anlita sådan polispersonal som i sin dagliga polisverksamhet stårutanför den allmänna polisverksamheten. För delta ändamål skulle enligl delalternativa förslaget bl. a. disciplingrupperna i ochmotsvarande enheter i och förslärkas och åläggas viss skyldighetall verka utanför de egna distrikten. I belänkandet föresläs vidare all beslut, varigenomanmälningar mot polispersonal avskrivs, skall anmälas i den lokalapolisstyrelsen i efterhand. Avsikten med förslaget i den delen är atlförslärka lekmannainflytandet. JuU 1980/81:33 16 En ny ordning för handläggning av anmälningar motpolispersonal föreslogs också i ell betänkande som avlämnades (SOU1975:20). För alt förslärka lekmannainflytandet förordades i del betänkandetbl. a. alt polisstyrelsen skulle fä del av den färdiga utredningen och isamband därmed beredas tillfälle att yttra sig över den; undersökningsledarenskulle inte ha rätt att lägga ned eller avsluta en utredning innan del hadeskett. 1budgetpropositionen (s. 36) behandlar departementschefen förslag, ochhan uttalar att det inte bör genomföras-nu, eftersom största möjligaåterhållsamhet med all binda staten vid nya utgifter måste iakttas. Isammanhanget redovisar departementschefen vissa andra åtgärder som han ämnarföreslå regeringen all genomföra. Enligl anvisningar av riksåklagaren vilka harutfärdats efter samråd med (RÄFS 1977:2, RÅC 1:90; se ocksårikspolisstyrelsens anvisningar RPS FS 1978:5, FAP 403-2) skall frågan huruvidaförundersökning skall inledas på grund av anmälan mot en polisman alllid prövasav en åklagare i ledande ställning (i princip statsåklagare), och en sådanåklagare skall normalt leda förundersökningen. Departementschefen kommer atlföreslå regeringen att dessa anvisningar rörande bl. a. omedelbartåklagarinträde tas in i regeringsförfattningar. Enligl departementschefen börsamtidigt som ett obligatorium slås fast - utom för de tre störstapolisdistrikten som har särskilda utredningsenheter atl förhör skall hållasav någon som tjänstgör i ett annat polisdistrikt än den misstänkte. Vidare börenligt departementschefen gälla alt frågan om fömndersökning skall inledaseller nedläggas alltid - alltså även när det inte har gjorts någon anmälan moten polisman skall prövas av åklagare om någon har skadats lill följd avpolisens verksamhet eller under vistelse i polisarrest och skadan är avallvarligare slag. Slutligen anger departementschefen atl han, i huvudsakligöverensstämmelse med förslaget i betänkandet, kommer att föreslå en regelenligt vilken ledamöterna i polisstyrelsen i efterhand alllid skall informerasom etl beslut, varigenom ett ärende av aktuellt slag har avskrivits. Enliglmotionärerna är de anvisningar som tillskapats av riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen goda initiativ i syfte alt undanröja misstankar om inbördeslojalitet i handläggningen. Men motionärerna anser all anvisningarna, för atlkraven på allmänhetens förtroende bättre skall tillgodoses, bör kompletterasmed åtgärder utöver dem som departementschefen aviserat i åretsbudgetproposition. I sammanhanget pekar motionärerna bl. a. pä del ovan nämndaär 1975 framlagda förslaget all polisstyrelserna skulle beredas tillfälle avgeyttrande innan beslut fallas i åtalsfrågan. mening är det utomordentligt angelägel atl ha en ordning förhandläggning av anmälningar mol polispersonal som innebär alt allmänhetensförtroende för polisväsendet upprätlhålls som kraven pärättssäkerhet och objektivitet tillgodoses. De förändringar som har skett ochde ytterligare reformer som aviseras i årets budgetproposition är JuU 1980/81:33 17 ägnadealt tillgodose dessa syften. Del kan dock vara motiverat all man går längre påden inslagna vägen. Enligl utskottets mening bör frågan ägnas uppmärksamhet avpolisberedningen. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motion888. I motion 1181 föreslås all frågan om möjlighet allförverka motorfordon blir föremål för utredning. Enligt motionären är detönskvärt från trafiksäkerhetssynpunkt med en möjlighet all förverka fordon somanvänds trots alt de är bristfälliga eller oförsäkrade eller trots allväglrafikskatl inle har betalts. Motionären pekar vidare på alt förverkande avmotorfordonet kan vara ett effektivt medel för att komma till rätta med fall avgrov olovlig körning. Gmndlägganderegler om förverkande finns i 36 kap. (BrB). Förverkande är inteen brottspåföljd utan betecknas som en särskild rättsverkan av brott. Manskiljer mellan sakförverkande, varigenom ett visst föremål, t. ex.broltsredskap, förklaras förverkat till staten, och värdeförverkande,varigenom en person förpliktas alt till staten utge ett visst belopp. Principenär all sakförverkande skall tillgripas i första hand. Värdeförverkande kommernärmast i fråga i sådana fall då saken är åtkomlig försakförverkande. Föremål som kan antas bli förverkat får enligt 27 kap.rättegångsbalken las i beslag. För all säkerställa värdeförverkande kankvarstad eller skingringsförbud komma i fråga enligl de regler därom som finnsi 26 kap. . Förverkandepå grund av broll av egendom eller dess värde får enligt huvudregeln i BrB skehos gärningsmannen själv och vissa andra personer som har haft befattning medegendomen vid brottstillfället eller som efter brottet har förvärvat egendomen. Reglerom förverkande finns, förutom i BrB, i många specialstraffrättsligaförfattningar, bl. a. i narkotikastrafflagen (1968:64) och ismugglings-lagstiftningen. Vägtrafikförfattningarna ger inte möjlighet tillförverkande av ett motorfordon som brakas trots att det är bristfälligt, attvägtrafikskatt inle betalats eller alt föreskriven trafikförsäkring saknas.Inte heller lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott ger möjlighet tillförverkande av motorfordon på grund av t. ex. trafiknykterhetsbrott ellerolovlig körning. Fråganom införande av fordonsförverkande vid trafiknykterhetsbrott har diskuterats iolika sammanhang. Saken behandlades utförligt avtrafrk-nyklerhelsbrotlskommiltén i betänkandet (SOU 1970:61) Trafiknykterhetsbrott.Kommittén fann atl ett syslem med fordonsförverkande eller annan liknandeekonomisk sankdon vid trafiknykterhetsbrott var förenat med en rad olägenheterav bl. a. principiell natur. Sålunda ansågs t. ex. att en sådan sanktion skullekomma att drabba slumpmässigt och ojämnt. Kommittén ansåg sig inle kunnaförorda införande av fordonsförverkande eller annan liknande sanktion. JuU1980/81:33 18 Etl fordon för vilketvägtrafikskatt inle har betalats får inte brukas. Frågan om hur dettabrukandeförbud skall kunna effektiviseras övervägs f.n. avväglrafikskalleutredningen (B 1977:05). Bl.a. övervägs förslag om att fordonvid mera allvarliga överträdelser av brukandeförbudet, i första hand s.k.svartåkning och motsvarande, skall kunna hindras från att användas i trafik. Isammanhanget torde frågan om fordonsförverkande komma att övervägas.Utredningen avser all redovisa sina överväganden och förslag i ettdelbetänkande . I en framställning till regeringen harrikspolisstyrelsen anfört att frågan om en vidgad användning avförverkandeinslitutet beträffande motorfordon bör utredas närmare.Framställningen lar främst sikte pä bl. a. sådana fall då fordon kommit tillanvändning vid grövre förmögenhelsbrotl samt vid sådana brott som grov olovligkörning och trafiknykler-helsbroll. Saken bereds f. n. inomjuslitiedepartementet. I samband med proposition 1979/80: 178 om fortsaltkörkortsreform behandlade trafikutskottet också en motion vari begärdesundersökning av möjligheterna att förverka framför allt trafikfarliga fordonsom vanemässigt används vid olovlig körning. ansåg all denrestriktivitet som bör iakttas lill förverkande som kriminalpolitisktinstrument bör vara vägledande också när det gäller Irafiksäkerhetsålgärder.Med hänsyn härtill och då förslagen i motionen framstod som alltför ingripandeavstyrkte trafikutskottet bifall dll motionen. följde utskottet (TU1980/ 81:1). finner, i linje med vad som anförs imotion 1181, all fordonsförverkande skulle kunna vara en effektiv metod motförekomsten av olika straffbara företeelser som kan äventyra trafiksäkerheteneller vid vilka annars ett fortsatt bruk av ell fordon bör förhindras.Spörsmålet om atl införa förverkandeinsdtutet generellt för sädana fall som häravses rymmer emellertid enligt utskottets mening flera från bl. a.kriminalpolilisk synpunkt sväröverblickbara frågor. T. ex. kan det såsomtrafikutskottet föregående år uttalat i vissa fall framstå som en alltföringripande åtgärd. Som framgår av det anförda kan frågan om införande avfordonsförverkande i vissa fall komma att övervägas avväglrafikskalleutredningen. Saken har också aktualiserats för regeringen i enframställning frän . I detta läge finner utskottet inte skälatt med anledning av motion 1181 förorda att en särskild utredning av frågankommer lill stånd. Utskottetavstyrker därför bifall till motion 1181. Rätt för polisman att beslagta kniv När polisen omhändertar en personsom är försedd med kniv har polisen rätt att la hand om kniven under den lidomhändertagandet består. När personen släpps är polisen skyldig atl lämnatillbaka kniven, om den inte har använts vid broll eller på vissa andra sätthar anknytning lill brottslig gärning. JuU1980/81:33 19 I motion 683 pekas på atl det kanleda lill olyckliga konsekvenser om polisen måste lämna tillbaka knivar t. ex.lill missbrukare; del har hänt all kniven genast kommit lill användning. Enliglmotionärerna kan det dock ur principiell synvinkel vara tveksamt att låtapolisen avgöra om en person efter frisläppandet är lämplig atl bära kniv ellerinte. En lämplig avvägning mellan intresset atl förhindra våldsanvändning medkniv och del mera principiella intresset kan enligt motionärerna vara alt gepolisen rätt atl hålla en gripen persons kniv i beslag 48 limmar efterfrisläppandet.