bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Motsvarande motionsyrkanden framfördes tidigare vid åretsriksmöte i motionen 1067 (s), som behandlades i finansutskottets belänkande1979/ 80:15. bemötte påståendena om otillåtnakapitalslrömmar ut ur och påpekade bl. a. att de svenska bankerna varjeår gör mellan sex och åtta miljoner belalningslransaklioner mellan ochullandel för kunders räkning, med en sammanlagd belalningsvolym som överstiger250 miljarder kronor. Utskottet uttalade alt en granskning av alla dessa transaktionerknappast är praktiskt möjlig all genomföra och framhöll alt JuU 1980/81:21 173 enreglering av handelskrediter och löpande betalningar skulle stå i strid medvåra internationella åtaganden och försvåra vårt dellagande i världshandeln,just i dä vi behöver förnya vår ullandskonkurrerande sektor. Utskottetfömtsatte alt följer dessa frågor och lar erforderliga initiativsamt hänvisade också till atl frågorna har en naturlig plats inom ramen förvaluiakommilléns arbete. Bankorganisalionernavill understryka riktigheten i vad finansutskottet sålunda anförde. Under1970-lalet har i själva verket den svenska ekonomins ullandsberoende avsevärtökat. Etl skäl härtill är behovet all finansiera det växande svenskabylesbalansunderskotlel i utlandet. De svenska bankerna har kommit all alltmerengageras i de för svensk ekonomi allt viktigare utlandsaffärerna. Svensktaffärsbankväsende har kraftigt internalionaliserals. Friareförhållanden i valulahänseende skulle mot denna bakgrund medföra fördelar försvensk utrikeshandel och därmed för bytesbalansen. Närmare belysning av dessafrågor ankommer på valulakommiltén, och del är därför inle anledning förbankorganisalionerna alt i detta remissärende ytterligare utveckla sinasynpunkter. Bankorganisalionerna föreslår alt justilieutskottel inte nu tarställning i de av motionärerna väckta sakfrågorna utan i stället finner allkommitténs förslag bör avvaktas. Under hänvisning till den s.k. svarta lånemarknadenpåyrkar motionärerna bätlre samhällelig kontroll över kreditströmmarna och,som medel härför, förstärkt samhällsinflylande i bankerna. Dennuvarande samhällskontrollen över bankerna kan kortfattat beskrivas päföljande sätt. De övervakas av , bankinspektionen, valutastyrelsen,, ,konsumentombudsmannen och datainspektionen. Bankinspektionen kontrollerar altsund bankverksamhet iakttas och utövar priskontroll på banktjänster.Riksbanken tillämpar i sin kontroll bl. a. lagen om kreditpolitiska medel, sominnehåller en hel arsenal av instrument för styrning av bankernas verksamhetoch då särskilt styrning av de av motionärerna uppmärksammadekreditströmmarna. Vidare tillsätter regeringen ledamöter i bankernas styrelser,både centralt och regionall, och kommunerna har rätt atl utse representanter iaffärsbankernas ca 850 kontorssly-relser. En förelagen undersökning visadeatl antalet samhällsrepre-sentanler i de elva privata affärsbankernas centrala,regionala och lokala styrelser var 240 (suppleanter ej medräknade). Samhällsinflytandeli bankerna måste således enligl bankorganisadoner-nas mening anses varabetydande och fullt tillräckligt för atl möjliggöra erforderlig kontroll. Likvälär del helt riktigt att, som motionärerna påpekar, del finns en lånemarknad vidsidan av bankerna; ibland kallas den svart eller grå, ibland oreglerad. JuU 1980/81:21 174 Bankorganisalionerna vill starkt understryka atlförekomsten och ökningen av den oreglerade kreditmarknaden inle möjliggörs avbristande samhällsinflylande i bankerna. I stället är förhållandet all denökande kreditpolitiska kontrollen över bankerna, däri inbegripet regleringen avderas kredilslrömmar, ofrånkomligen styr kredilströmmarna ut lill denoreglerade marknaden. 1 lider med hård kreditåtstramning tenderar denoreglerade kredilmarknaden atl öka. Denna marknad omfattar hela samhället ochalla är ense om all den i sin helhet av praktiska och andra skäl inle kanläggas under total kontroll. Deåtgärder som erfordras - och som både bankerna och eftersträvar ärav finanspolitisk och kreditpolitisk art och syftar lill all i möjligaste månåterföra kreditströmmarna från den oreglerade till den reglerade marknaden;genom atl den sistnämnda, som ovan visals, redan är tillräckligtsamhällskonlrollerad, uppnås därigenom del av motionärerna åsyftade resultatet.Ökade restriktioner får däremot rakt motsatt effekt. Bankorganisalionernaföreslår därför all molionsyrkandet i denna del avstyrks av utskottet. 1 motion 1979/80:1120 tas upp frågan om stadiginsyn i företag som erhåller lån och bidrag från staten. Det anges alt staten i vissa fall bör utse styrelseledamot och/eller revisor för dylikt företag och ifrågasätts om ej aktiebolagslagen bör ändras så all sådan styrelseledamot eller revisor skall kunna tillsättas utan alt bolagsstämma behöver hållas. 1delta sammanhang kan påpekas all utfärdals en ny förordning omregionalpoliliskt slöd (SFS 1979:632), i vilken statens kontroll ochövervakning regleras. Enligt dessa bestämmelser skall i aktiebolag ochekonomiska föreningar, som erhåller stöd, utses kvalificerade revisorer, vilkapå särskilt sätt skall granska och intyga efterlevnaden av villkoren försiödet. FAR finner det befogal all staten har möjlighet atl även i andraspeciella fall utse styrelseledamot och/eller revisor i företag, som erhållitstatliga län och bidrag. Någon anledning alt för tillgodoseende av nämndabegränsade syfte ändra aktiebolagslagens regler om utseende av revisorer synesemellertid ej föreligga. Frågan bör kunna lösas genom särskild lagstiftning. Imotionen förordas utredning om "företagsrevisorer generellt bör utses av opartiskt organ". Likartadeförslag, som vid tidigare tillfällen framförts i motioner, har avslagits avriksdagen. FAR vill erinra om att revisors verksamhet ingåendebehandlats i olika sammanhang, främst vid fastställandet av 1975 årsaktiebolagslag. Senast har i BRÅ:s PM 1978:2 "Revisors verksamhet"framlagts ell antal förslag syftande bl. a. lill all stärka revisorernasställning i olika avseenden. FAR har i huvudsak tillstyrkt nämnda förslag. Detmå vidare framhållas att såväl FAR som kommerskollegium. JuU1980/81:21 175 tillsynsmyndigheten för de auktoriserade och de godkändarevisorerna, målmedvetet arbetat för att säkerställa auktoriserade och godkändarevisorers självständighet. FAR ser ej något behov av alt det f. n. företas en nyutredning om utseendet av revisorer eller rörande deras verksamhet. Motionärerna anför vidare all det bör utredas om ejföretagsrevisorer "bör inrikta sig pä en mera allmän bedömning av förelagels verksamhet i form av utvidgad förvaltningsrevision". 1 propositionen (1975:103) med förslag till nyaktiebolagslag m. m. uttalade statsrådet i fråga omförvaltningsrevision bl.a. (s. 243): "Eftersom revisorernas granskningenligt mitt förslag skall ha den omfattning som god revisionssed bjuder kommeri sä fall revisionsberättelserna med tiden atl återspegla en fördjupad ochutvecklad förvaltningsrevision. Denna utveckling i tillämpningen bör f n. inleföregripas". FAR anser att den uppfattning, som kommer till ullryck iuttalandet, är aktuell. Ett viktigt inslag i FARs verksamhet är ettutvecklingsarbete syftande lill all bl. a. genom rekommendationer främjautvecklingen av god revisionssed och god redovisningssed. Ledamöter i FARskall enligt föreningens regler för god revisorssed beakta dylikarekommendationer. Detta innebär all dessa får en betydande genomslagskraft ochäven torde bli vägledande för andra kategorier av revisorer än FAR-ledamöter.Ett arbete med en rekommendation rörande förvaltningsrevision har inletts föråtskilliga år sedan. Preliminära riktlinjer för berörda rekommendationer harredovisats i tidskriften , nr 4 och 5/1978. Kopia av artiklarna bifogas'.Utfärdandet av rekommendationer måste av naturliga skäl ske med stor omsorg ochmed en så långt möjligt allsidig belysning av del område, som behandlas. Deltainnebär, särskilt när det gäller en så komplicerad fråga somförvaltningsrevision, atl arbetet måste la avsevärd tid. räknarmed atl kunna framlägga etl förslag till rekommendation i ämnet. Slutligen förordar motionärerna ett övervägande avmöjligheten att kräva obligatorisk redovisning av revisorerna om hur företaget fullgör sina förpliktelser mot det allmänna. I avsaknad av närmare specificering av vad som avseshärmed saknar FAR möjlighet all ta ställning lill förslaget. Mol bakgrund av vad ovan anförts avstyrker FAR motionen iden del den avser företagsrevisorernas ställning och uppgifter. Den ovan underpunkt 1 berörda möjligheten för staten all utse revisor i företag, som erhållitstatliga lån eller bidrag, bör som tidigare anförts kunna tillgodoses genomsärskild lagstiftning. JuU1980/81:21 176 I motion 1979/80:1120 framhålls -s. 5 - atl del "i ett vidare perspektiv bör utredas om inte förelagsrevisorergenerellt bör utses av opartiska organ och inrikta sig på en mera allmänbedömning av förelagets verksamhet i form av utvidgadförvaltningsrevision". Vad gäller del första ledet av del citerade stycket måerinras om all liknande förslag tidigare vid upprepade tillfällen behandlats avriksdagen. Förslagen har avslagils. SRS återger vad i detta avseende anförtsfrån samfundets sida i anledning av yrkande i motion 1974:387 angående utbyggnadav reglerna om förelagsrevision. "Motionärerna anser det orimligt alt revisorernautses av dem som skall kontrolleras. Särskilt tydligt framstår detta i etl lägemed etl myckel stort antal fåmansbolag. Därför bör utse minst enrevisor i varje företag. Vi vill i detta sammanhang framhålla följande. För attförhindra aU till revisor väljs någon som är i beroendeställning lill dem hanskall kontrollera föreskrivs i aktiebolagslagen atl lill revisor ej får utsesbefattningshavare i bolaget eller den som eljest intar en underordnad ellerberoende ställning lill styrelseledamot, verkställande direktör eller tillbefattningshavare som ombesörjer eller kontrollerar bokföringen ellermedelsförvallningen. Likaså förbjudes den som är gift eller nära släkt mednågon av nämnda befattningshavare atl vara revisor. Maj:ls kungörelse om auktorisalion ochgodkännande av revisorer (1973:221) föreskrivs vidare alt auktoriserad ochgodkänd revisor skall noga iakttaga enligt lag eller annan författning eller iövrigt gällande jävsbeslämmelser för revisorer. Föreligger eljest särskildomständighet som kan rubba förtroendet lill revisors opartiskhet ellersjälvständighet vid utförandet av uppdrag skall han avböja detta. Lagstiftningen har alltså redan skapat ell syslem avregler för tryggande av revisorns oberoende ställning. Genom kommerskollegiels tillsyn över auktoriserade ochgodkända revisorers verksamhet övervakas all reglerna följs. 1 den ovan nämndakungörelsen finns ocksä en bestämmelse om alt kollegiet skall underrättas omlänsstyrelse eller skattechef i samband med sin ämbetsutövning uppmärksammaranmärkningsvärd omständighet i fråga om revisors verksamhet. Vi anser alt den nuvarande lagstiftningen erbjudertillräckliga garantier för opartisk och konstruktiv revision. De synpunkter somsamarbets-utredningen framfört i belänkandel Förelag och samhälle (SOU 1970:41)och som motionärerna åberopat har på väsentliga områden blivit tillgodosedda.Genom olika åtgärder har samhället och de anställdas insyn och inflytande iföretagen ökat. Vi vill här endast nämna del nya informationssystemet mellansamhälle och företag och styrelserepresenlalion för anställda. Vidare harfrågan om särskilda arbelslagarkonsuller varit föremål för utredning." JuU1980/81:21 177 anfört i detåtergivna avsnittet har fortfarande aktualitet. SRS anser inte att några nyaomständigheter tillkommit som stöd för förslaget att revisorer generellt börutses av statliga organ. 1 sammanhanget vill SRS även peka på de förslag sombrottsförebyggande rådet framlagt i sin PM 1978:2 "Revisorsverksamhet". Såvitt gällde de däri framförda förslagen till åtgärder föratt stärka revisorns ställning och revisionens kvalitet hade SRS ingaväsentliga invändningar. Vad därefter gäller del andra ledet i det citerademotionsavsnittet, atl revisionen bör i större utsträckning inrikta sig på enallmän bedömning av företagets verksamhet i form av utvidgadförvaltningsrevision, vill samfundet framhålla atl det vägledande kravet förrevisorn är all revisionen skall utföras i enlighet med reglerna för godrevisionssed. Detta gäller även omfattningen och inriktningen av revisionen.Den goda revisionsseden är ingalunda en statisk norm utan påverkas fortlöpandeav olika värderingar. Beträffande utvecklingen av god revisionssed är del enangelägenhet för de kvalificerade revisorernas organisationer atl ge vägledningför sina ledamöter. Av särskild betydelse i detta avseende är derekommendationer, som utfärdas av Föreningen ochsom ger riktlinjer inle bara för FAR-ledamöter utan även för andra kategorierrevisorer. Såvitt är samfundet bekant pågår inom FAR arbete med utfärdande avförslag lill rekommendation i fråga om förvaltningsrevision. Motionärerna överväger också möjligheten atl krävaobligatorisk redovisning av revisorerna om hur företaget fullgör sinaförpliktelser mol del allmänna. Kravet är mycket allmänt formulerat och därtorocksä omöjligt atl bemöta i sak. SRS vill dock framhålla alt införande av endylik förpliktelse för revisorn kan medföra allvariiga konsekvenser för hansmöjlighet atl genomföra revisionen i förtroendefull samverkan med förelaget.Revisionens kvalitet kan härigenom komma atl påverkas negativt. Samfundet villi sammanhanget även hänvisa till följande uttalande av brottsförebygganderådet i PM 1978: 2 "Revisors verksamhet", s. 59: "Arbetsgruppen anser sig slutligen till undvikande avmissförstånd böra betona atl den nu aktuella regeln inte i något fallskall utgöra hinder för revisor alt lämna upplysning om innehållet i gällanderätt. Likaså bör understrykas all någon skyldighet all särskilt beaktamyndigheternas intressen inte skall åvila revisor. Inga anspråk bör ställas pähonom alt verka som en förlängd arm' för exempelvis skallemyndigheterna." KF delar den allmänna uppfattningsom kommer till uttryck i motion 1979/80:1120 om behovet av att bekämpaekonomisk brottslighet. KF tillstyrker också förslaget om en utredning avnäringsförbud som påföljd vid brottsliga förfaranden. KF är däremot tveksamlill övervägandena om en etableringskontroll. 12 1980/81. JuU1980/81:21 178 Förbundet har 26.000 medlemmarvarav de flesta är företagare med mindre eller medelstora förelag. Medlemmarnarepresenterar de flesta branscher inom tillverkning, handel och tjänster. Inomtjänstesektorn ingår etl stort antal advokater, revisorer och andra konsulter.En stor del av medlemmarna bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. Förbundet konstaterar alt brollslighel med ekonomiskanknytning inte är någon nyhet. Både strafflagen och har tillväsentliga delar handlat om ekonomiska brott. Förbundet konstaterar vidare allekonomisk brottslighet förekommer i alla typer av samhällen. Diskussionen om den ekonomiska brollslighelen har tagitfart . 1 takt med stat och kommuners anspråk på enallt större del av den enskildes och företagens inkomster har del blivit alltlönsammare all undandraga del allmänna skall. Med världens högsta skattetryckhar del m. a. o. blivit lönsamt att "skallesmila". beräknas del svenska folkel ha gjort svartaaffärer pä mellan . 1 motion 1979/80: 1120 föreslås ökad kontroll avmedborgare och förelag för all stävja den tilltagande skaltebrollsligheten.Detta bl. a. för atl förhindra att samhällssolidariteten ytteriigareundergrävs. Förbundet delar inle denna inställning. alt del totala skattetrycket skall sänkas för atl komma tillrätta medden tilltagande skaltebrollsligheten. Faran med de i motionen föreslagnaåtgärderna är att kontroll föder kontroll. Inom några är anses med säkerhet dei motionen föreslagna åtgärderna som otillräckliga och krav kommer atl resas påytterligare kontroll. Risk finns då atl glider mol ett samhälle medtotalitära inslag. Väljer man i stället att sänka skattetrycket kommertroligtvis många av de människor som "skallefuskar" atl insealt del faktiskt lönar sig all arbeta, atl de kan förbättra sin egen situationgenom "hederligt" arbete. Detta i sin lur kan lösgöra personal vidpolis-, åklagar- och skattemyndigheter för arbete med den svåra ekonomiskabrottsligheten. För atl bekämpa denna behövs enligl förbundet inga nya lagarmen fler och bättre utbildade tjänstemän inom ovan angivna myndigheter. Förbundet instämmer m. a. o. inte i de föreslagnakontrollåtgärderna och motiven lill detta är: Om en generalklausul införes,frånhändes de skattskyldiga möjligheten all i alla lägen kunna förutse deskattemåssiga konsekvenserna av sina ekonomiska transaktioner.Skalledomstolarna ges rätt alt vid taxeringen behandla ell civilrätlsliglgiltigt förfarande som något helt annat än vad det är och med helt andrabeskaltningseffekter till följd. Del handlar alltså om en rätt alt tolka lageni strid mol dess bokslav. Del ligger i sakens natur all JuU1980/81:21 179 detta medför rättsosäkerhet. Del allmänna utrustas med ettvapen som den enskilde inle på vanligt juridiskt sätt kan försvara sig mol. De mera osympatiska effekterna av en generalklausul kanfövänlas avse fall, där parterna i ett avtalsförhållande är helt okunniga omall klausulen existerar eller i vart fall om alt den kan bli tillämplig påderas transaktion. För att kunna bedöma tillämpligheten av en generalklausulkrävs normalt kvalificerad skatterättslig expertis. Del är svårt för enoerfaren all genomlysa en så komplicerad lagstiftning, som en generalklausulmed naturnödvändighet måste utgöra. Endast en myckel liten del av alla mereller mindre invecklade transaktioner som företas genomföres under medverkanav sådan expertis. Följden måste alltså ovillkorligen bli endera atttransaktioner helt oförutsett faller under generalklausulens tillämpning elleratt skalleexpertis alllid kopplas in då en invecklad affär skall göras. Altdelta för många skattskyldiga med tåla ekonomiska transaktioner kan bli synnerligendyrbart är en självklarhet. Den som inte vill eller anser sig kunna ikläda sigsådana kostnader lever osäkert. Det är högst tveksamt om en generalklausul verkligen fården sanerande effekt som man tänker sig. Den kategori skallskyldiga som manvill komma äl, dvs. de som konsekvent och systematiskt utnyttjar ihäligheter iskattelagstiftningen och därigenom placerar sig själva i ell gynnat konkurrenslägegentemot andra skattskyldiga, är sä förslagna och har sådan tillgång lillexperthjälp, atl de knappast låter sig fångas in av en generalklausul. Däremotär risken stor alt vanligt hederligt affärsfolk som saknar sådan förslagenheloch ej kan hålla sig med kvalificerad hjälp, av okunnighet och förbiseendedrabbas av klausulens hårda bestämmelser. De anförda synpunkterna anser förbundet ha såndan tyngd,atl de mer än väl motiverar atl tanken på en generalklausul skrinläggs.Systemet atl täppa luckor i skattelagarna i den takt de uppdagas har förvissosina svagheter, men del tillgodoser pä ett helt annat sätt än en generalklausulde skattskyldigas berättigade krav på all kunna förutse konsekvenserna av sittekonomiska agerande. Systemet med punktlagsdftning har dessutom den fördelen,alt del föranleder inte tillnärmelsevis så många taxeringsprocesser, som engeneralklausul kommer alt draga med sig. Taxeringsrevision och skattekontroll - förbättratsamarbete myndigheter emellan Förbundet finner ell utökatsamarbete myndigheterna emellan positivt. Del största hindret för ett sådantsamarbete utgör emellertid myndigheterna själva genom etl gammaldags"revirlänkande". Ocksä ett utökat använ-dade av ADB för alt avslöjaskattebrott bör stimuleras i den män den personliga integriteten inte läggerhinder i vägen. Till detta bör också läggas en förbättrad utbildning av polis-,åklagar- och skattemyndigheternas handläggande tjänstemän. JuU1980/81:21 180 Enligt förbundet börvalularegleringen minska. Valulalagsdflningen var egentligen en beredskapslagstiflningför atl kontrollera främmande valutor under en lid av avspänning. finnsinle längre detta motiv. Kontroll av lån och bidrag från staten Staten ställer de kravsom är förenade med län och bidrag från densamma. fel som staten gör vidtillsättande av personer/statliga representanter är all dessa ibland inte fårsina utnämningar på grund av sin ekonomiska analysförmäga utan p.g.a. sinpolitiska bakgrund. Förbundet vill därför varna för en övertro på all förelagskulle skötas bätlre i och med all de förses med statligt utseddstyrelserepresenlalion. Förändrad lagstiftning för aktiebolag - personligt ansvar Aktiebolaget är den västligavärldens ulan gensägelse mest framgångsrika verksamhetsform. I form avaktiebolag har näringslivet sålunda även i förmält slå för en tekniskoch ekonomisk utveckling av en oerhörd betydelse för landet. En så effektivverksamhetsform skall ej ulan mycket starka skäl hämmas genom restriktioner.Flerialei aktiebolag, deras ledning och ägare driver sin verksamhet heltlagligt, korrekt och seriöst. De kan ställa anspråk på att de rältsligaförutsättningarna för denna verksamhet i rimlig mån hålls stabila och all ennödvändig samhällskontroll ej kännetecknas av administrativt krångel. Del nusagda gäller oaktat alt del finns enskilda personer som utnyttjaraktiebolagslagens bestämmelser på ett sätt som inte varit åsyftat. Till detta skall läggas atl såväl VD som styrelseledamöteri aktiebolag har personligt betalningsansvar för skatter ocharbetsgivaravgifter (fr.o.m. 1980-07-01). Förbundet delar uppfattningen altnågon form av "karantän" är befogad för näringsidkare som flerfaldigagånger låter sina företag gä i konkurs genom alt grovt och i avsikt bryta mollagens regler och ingångna avtal. 1 motionen 1979/80: 1120 föreslåsinförande av etableringskonlroll inom vissa branscher. Förbundet säger nej lill etableringskonlroll med följandemotivering: I råder näringsfrihet (om ej grundlagsfäst sådan).Detta betyder i princip alt vem som helst tillåts all starta förelag ulantillstånd. Avgörande för om företaget kan fortsätta sitt arbete beror påkonsumenternas efterfrågan av de varor/tjänster som förelaget erbjuder.Myndigheternas roll inskränks lill atl övervaka alt företagel sköter sinaåligganden exempelvis betalar skatt. JuU 1980/81:21 181 Att införa ett system med obligatoriskelableringskontroll skulle betyda att myndigheterna skulle döma vissa människorpä förhand som olämpliga företagare. Ensådan politik leder enligl förbundet lill ell statiskt samhälle där frikonkurrens förhindras, och där konsumenternas önskemål skjuls i bakgrundentill förmän för myndigheternas egenintresse. har i sin rapport (1977:5)Konsumentskydd vid bilreparationer föreslagit bl.a. införande av s.k.näringsförbud som sanktion mol uppenbara missförhållanden inombilverksladsbranschen. MRF har i avgivet yttrande häröver förklarat sig inlevara berett att tillstyrka förslaget i denna del med hänsyn till altnäringsförbud som sanklionsform är främmande för vår rättsordning och att ettsådant förbud måste betraktas som en alltför ingripande åtgärd. Etlnäringsförbud kan dessutom få svåröverskådliga konsekvenser för såväl anställdasom borgenärer. Härtill kommer atl del kan vara svårt all hindra all ett sådantförbud kringgås av bulvantransaklioner av olika slag. Vadsom anförts i motionen ger inte MRF tillräckliga skäl alt ändra sin bedömninghärvidlag. Underden allmänna motionstiden innevarande är har väckts tvä motioner i ,båda med krav på införande av ell branschregister för bilverkstäder (nr 1424 avWiggo Komstedt mfl saml nr 556 av ). I motionerna framhålls alldet från samhällssynpunkl är angeläget all söka komma lill rätta med sådananäringsidkare som driver verksamhet på ett oseriöst och brottsligt sätt.Motionärerna föreslår därför att ett branschregister för bilverkstäderinrättas. MRFhar i tidigare sammanhang kraftigt understrukit behovet av alt samhället kommertill rätta med oseriöst bedriven näringsverksamhet. Särskilt inommotorbranschen upplevs den illojala konkurrensen från mindre nogräknade företagsom besvärande. Mol denna bakgrund ställer sig MRF helt bakom vad som sålundaföreslagils i motionerna.