bet · G401UbU22 · 1980-12-31 00:00:00 — 2.Frågor om gymnasieskolans yrkesinriktade utbildning m. m. dels att den del av utskottets yttrande som på s.22 börjar "Kommuns överenskommelse" och slutar "1980/81:1278yrkande 6" bort ha följande lydelse: mening måste utbildning och annan verksamhet som skolan förlägger fillföretag och institutioner för att fungera väl vara en angelägenhet inte baraför skolan och arbetsgivare utan även för arbetstagarna och deras fackhgaorganisationer. Ärenden om inbyggd yrkesutbild- UbU 1980/81:22 49 ningskall därför - förutom av planeringsrädet - beredas av ett eller flera yrkesråddär både arbetsgivare och arbetstagare är företrädda. Vid annan form avföretagsförlagd gymnasieutbildning, såsom lärlingsutbildning, samt vidyrkesintrodukfion måste enligt utskottets mening berörd arbetstagarorganisationtillförsäkras inflytande över den utbildning som förläggs fill arbetsplats.Detta kan ske genom en sådan överenskommelse mellan skolan, arbetsgivare ocharbetstagarorganisation som föreslås i motion 1980/81:1278 yrkande 4. Utskottetföreslår aU med bifall till ifrågavarande yrkande som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Enligtgällande regler skall skolan för denna fillsyn och uppföljning kunna disponerahögst av lönekostnadsdelen av statsbidraget vad avser inbyggd utbildningoch lärlingsutbildning samt högst av verksamhetsbidraget tillyrkesintrodukfion för skolledarkostnader, planering och uppföljning. mening är dessa insatser så viktiga att det bör föreskrivas att deangivna delarna av anslaget skall avsättas för att underlätta samverkan mellanskola och arbetsliv. Det bör också vara möjligt för kommunerna att användadessa medel för att informera och utbilda handledare på arbetsplatserna ommålen för den utbildning som äger mm på arbetsplatser. bör därför medbifall till motion 1980/ 81:1278 yrkande 5 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om förändring av statsbidraget till yrkesutbildningm. Utskottetvill i detta sammanhang framhålla handledarens viktiga roll i företagsförlagdutbildning m. m. För att yrkesutbildning m. m. skall få den kvalitet som behövsmåste handledaren ges utbildning. Formerna för sådan utbildning liksom behovetoch omfattningen av den är f. n. oklara. Många kommuner har i egen regigenomfört handledamtbildning. Enligt utskottets mening är det nödvändigt attbehandla detta utbildningsbehov i ett sammanhang och då också belysakostnaderna och fördelningen av dessa. bör med bifall till mofion1980/81:1278 yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört om utbildning av handledare för den företagsförlagda utbildningen m. m. delsatt utskottets hemställan under 20-22 bort ha följande lydelse: 20. att beträffande vissöverenskommelse med bifall till motion 1980/81:1278 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 21. att beträffandeförändring av statsbidragssystemet för yrkesutbildning m.m. med bifall fillmotion 1980/81:1278 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 22. att beträffandehandledarutbildning med bifall till mofion 1980/81:1278 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, UbU 1980/81:22 50 3.Avgifter i och gymnasieskolan (mom. 46) dels att den del av utskottets yttrande som på s.31 börjar "Frågan humvida" och slutar "1981/82:1676 yrkande2" bort ha följande lydelse: Utskottetbehandlar först frågan om avgifter för skolmåltider och därefter avgifter förden direkta undervisningen, t. ex. läromedel. Närstaten tog ett ökat ansvar för skolmåltidsverksamheten genom beslut vid 1946års riksdag (prop. 1946:174, SU 1946:180, rskr 1946:215) fastslogs attskolmåltiderna skulle vara tillgängliga för alla elever och avgiftsfria. Ettmotionsyrkande om möjlighet för kommunerna att ta ut avgift för skolmåltideravslogs av en bred riksdagsmajoritet. Utskottet vill även erinra om dåvarandeecklesiastikministerns uttalande att starka pedagogiska, sociala ochbefolkningspolitiska skäl talar för att skolmålfiderna görs fria för alladeltagande. Utskottet anser att detta uttalande fortfarande äger giltighet. Iproposition 1965:43 angående skatteutjämning föreslogs att olikaspecialdestinerade statsbidrag bl. a. på skolområdet skulle avvecklas ochersättas med ett mer generellt verkande skatteutjämningsbidrag. Därmedupphörde den särskilda statliga regleringen av skolmålfiderna. Något annatuttalande om tillgänglighet resp. avgiftsfrihet än vad som gjordes vid skedde inte . Principen om alla elevers fillgång tillskolmåltider och avgiftsfrihet för dessa måste således fortfarande ansesgälla. Motbakgmnd av den ekonomiskt trängda situation som många kommuner befinner sig ikan det finnas risk för att avgifter för skolmåltider åter kommer altövervägas. Del vore enligt utskottets uppfattning en olycklig utveckling.Utskottet anser därför att det finns skäl för regeringen att i sinaåterkommande överiäggningar med kommunförbunden ta upp frågan om attskolmåltider i och gymnasieskolan bör vara avgiftsfria. Detär nödvändigt och önskvärt att alla ungdomar skaffar sig en utbildningefter gmndskolan. Gymnasieskolan dimensioneras också så att alla ungdomar skallkunna tas emot. Denna strävan skulle motverkas av ett införande av avgifter,vilket främst skulle rikta sig mot de ekonomiskt sämst rustade och svagaststudiemotiverade. Genom studie- och yrkesorienteringen, alternativakursuppläggningar, försöksverksamhet, företags-föriagd utbildning m. m. görsbetydande ansträngningar i syfte att få alla ungdomar att genomgå utbildningefter . Dessa ansträngningar skulle allvarligt motverkas av ettinförande av avgifter i en eller annan form i gymnasieskolan. Motdenna bakgmnd anser utskottet all skollagens bestämmelser om förbud motavgifter för den direkta undervisningen i gymnasieskolan bör tolkas så att inteheller andra avgifter, t. ex. för läromedel, skall kunna tas ut. Detta börförtydligas i lagtexten. UbU 1980/81:22 51 bör med anledning av motionerna1980/81:1317 yrkande 6 och 1980/81:1676 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om avgifter för skolmåltider och undervisningi gmndskolan och i gymnasieskolan. delsatt utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse: 46. att beträffande avgifter i gmndskolanoch gymnasieskolan med anledning av mofionerna 1980/81:1317 yrkande 6 och1980/81:1676 yrkande 2 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört. Gymnasieskolansdimensionering och fördelning på studievägar , , , , , och (alla s) anför: Närriksdagen på gmndval av en socialdemokrafisk motion beslöt (UbU1978/79:40) att planeringen av gymnasieskolan fr.o.m. /81skulle inriktas på att antalet utbildningsplatser skall vara avårskullen 16-åringar hade detta föregåtts av olikafilläggsbeslut av regeringen. Delta innebar att antalet platser i gymnasieskolanutökades vid sidan av den reguljära planeringsprocessen. Sådana extra beslutförsvårade för kommunerna att långsikfigt planera en utbyggnad avgymnasieskolan så att allt fler ungdomar kunde tas emot. Extrabe-sluten innebarvidare att gymnasieskolans nödvändiga expansion främst kom att ske på områdensom inte ger den yrkesutbildning som erfordras för att få arbete efter avslutadgymnasieskola. Främst anordnades utbildningsplatser på linjer som var lättaatt starta, t. ex. tvåårig social linje. Gmndatpå det tidigare nämnda beslutet om att gymnasieskolan skall dimensioneras förminst hela årskullen 16-åringar föreslår därför nu regeringen attgymnasieskolans olika studievägar anpassas till arbetsmarknadens behov. Dettavar inte möjligt genom de olika tilläggsbesluten. En långsiktig planering somredan tidigare inriktats på att öka platsantalet på de studievägar där ettframtida arbetsmarknadsbehov bedöms föreligga hade enligt vår meningunderlättat den omställning av gymnasieskolans organisation som förestår. Genomatt ta bort statsbidraget till skolbyggnader försvåras en övergångfrån teoretiska studievägar till yrkesinriktad utbildning. Därmed motverkarregeringen med egna åtgärder den utveckling som eftersträvas ibudgetpropositionen. Vivill för vår del understryka vikten av långsiktig planering särskilt motbakgmnd av det stalsfinansiella läget. Staten måste underiätta för kommunernaatt ordna utbildning som frän samhällets synpunkt bedöms vara angelägen. UbU 1980/81:22 52 Bilaga Utdrag ur läroplan för (Lgr 80,s. Människans frågor införlivet och tillvaron; religionskunskap Livsfrågor,tro och etik: Hur olika etiska uppfattningar styr våra handlingar och våraställningstaganden till olika livsfrågor, t. ex. om rätt och orätt, gott ochont, synen på människan och tillvaron. Betydelsen av en religiös tro när man påolika sätt i livet tar ställning till livsfrågor. De aktuella livsfrågorna kanvara av typen värt ansvar för varandra och för allt levande, frågor kringtingen, livet och döden, människors likheter och olikheter, kamrat- ochfamiljerelationer, att lösa konflikter, ensamhet, gemenskap, trygghet, tröst,vänskap, ärlighet, rättvisa. Undervisningenskall utgå från och anknytas till elevernas egna erfarenheter, aktuellahändelser och företeelser och behandla aktuella personer i nufiden. Iundervisningen ingår också studier av - , t. ex. och patriarkberättelserna,och hans bröder, , valda händelser ur liv, - några kyrkor och samfundi närsamhället, - sånger och psalmer ianslutning till det behandlade stoffet, - personer och livsmönsterinom bl. a. judendomen. Livsfrågor, tro och etik: Hur olika etiskauppfattningar styr våra handlingar och våra ställningstaganden till olikalivsfrågor, t. ex. om rätt och orätt, gott och ont, synen på människan ochtillvaron. Betydelsen av en religiös tro när man på olika sätt i livet tarställning till livsfrågor. De aktuella livsfrågorna kan vara av typen hur alltbörjade, hur livet förs vidare, sexualetik, människans villkor, frihet,rättvisa och rättfärdighet, våld, krig och förtryck, sjukdom och olyckor, dödenoch människans åldrande, samvete, förlåtelse, det egna jaget. Undervisningenskall utgå från och anknytas fill elevernas egna erfarenheter, aktuellahändelser och företeelser och behandla aktuella personer i nutiden. Iundervisningen ingår också studier av - , t. ex.skapelseberättelserna, profeterna, möten med människor, - kyrkokunskap, t. ex. Petms,, , . - personer, tänkesätt ochlivsmönster inom några samfund och religioner. Lämpliga sånger och psalmer. UbU 1980/81:22 53 Livsfrågor, tro och etik: Hur olika uppfattningarstyr våra handlingar och våra ställningstaganden till olika livsfrågor, t. ex.om rätt och orätt, gott och ont, synen på människan och tillvaron. Betydelsenav en religiös tro när man på olika sätt i livet lar ställning till livsfrågor.De aktuella livsfrågorna kan vara av typen människans olika livserfarenheter,hur våra normer och värderingar uppstår, relationer, ansvar, sexualefik,samspel i naturen, fritidens och teknikens användning, samvete, skuld och förlåtelse,brott och straff, frälsning och nåd, tro och bön, käriek och hopp, mening ochmeningslöshet, ensamhet och trygghet, livskvalitet, verklighetsflykt. Undervisningenskall utgå från och anknytas till elevernas egna erfarenheter, aktuellahändelser och företeelser och behandla aktuella personer i nutiden. Iundervisningen ingår också studier av det gamla och det nya förbundet, förkunnelse, som , denurkristna förkunnelsen, sårskilt enligt . tillkomst och bibelnsom inspirationskälla, kyrkokunskap,t. ex. väckelserörelserna, katolska kyrkan, nyandliga rörelser, gudstro imodern tid, mission och u-landshjälp, religionshistoria,t. ex. buddhism, hinduism, islam, judendom, naturfolkens religioner. andralivsåskådningar än de religiösa, t. ex. marxism och humanism.