bet · G401KU9 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 1980/81:9 om besparingar i statsverksamheten, m. m. (prop.1980/81:20) I proposition 1980/81:20 föreslår regeringen att bemyndiga regeringen att besluta om avgifter förhandläggningen vid datainspektionen i enlighet med vad jag har förordat i detföregående (bilaga I, , p. 7 s. 13) samt alt anta förslaget till lag om ändring i datalagen(1973:289) (bilaga I, , p. 8. s. 16). I propositionen (bilaga 7, budgetdepartementet, p. 7 s. II) tas vidare upp vissa frågor rörandedisposition av anslaget Viss informationsverksamhet m.m. 1 propositionen (bilaga 8, , p.I.l s. 2) bereder regeringen tillfälle att ta del av vad som anförsom stödet till dagspress och organisationstidskrifter. 1 motion 1980/81:65 av KurtHugosson (s) hemställs '"att beslutar t. att avslåpropositionens förslag om ändring av 10 S datalagen, 2. att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om ökad information tillallmänheten om datoriseringen av vårt samhälle". I motion 1980/81:66 av () och LennartPettersson (s) hemställs "att beslutar 1. att avslåpropositionens förslag till avgiftssystem för datainspektionens verksamhet, 2.att begära av regeringen att ett förslag till avgiftssystem i enlighet med deriktlinjer som förordats i motionen föreläggs ". I motion 1980/81:79 av m.fl. (s)hemställs "att som sin mening ger regeringen till känna 1. vadsom i motionen anförs om stödet till dagspressen ochorganisationstidskrifterna, 2. vad som i motionen anförs om översynen avsamhällsinformationen". I motion 1980/81:96 av m.fl. (vpk) hemställs"att riksda gen beslutar--- 12. att hos regeringen hemställa om erforderliga åtgär der för att avbryta flyttningen av ". I motion 1980/81:102 av m.fl. (vpk) hemställs"2. att beslutar avslå förslaget i proposition 1980/81: 20bilaga I om en ändring idatalagen (1973:289),- 4. att hos regeringen hemställerom förslag om förenkling för den enskilde när det gäller alt få tillgång tillregisterutdrag enligt datalagen i enlighet med vad som anförts imotionen". 1 1980/81. KU 1980/81:9 2 I motion 1980/81:104 av . (vpk) hemställs "1. att beslutar avslå proposition1980/81: 20 vad avser a) minskat stöd till dagspress ochorganisationstidskrifter". Avgifter för datainspektionens verksamhet Enligt kungörelsen (1973:1209) omavgift hos datainspektionen skall avgift utgå för handläggning av ansökan elleranmälan som avses i I S datakungörelsen (1973:291), l§kreditupplysningskungörelsen (1974:326) och I § inkassokungörelsen (1974:327)samt av ansökan om medgivande enligt 11 § datalagen (1973: 289). har bemyndigat regeringen att besluta omföreskrifter om dessa avgifter. Avgifterna är avsedda att i princip ge täckningför datainspektionens tillståndsverksamhet. Avgiften tas ut med ett visstbelopp för varje påbörjad handläggningstimme. I propositionen föreslås att skall bemyndigaregeringen att fatta beslut om avgifter för handläggningen vid datainspektionenenligt en alternativ modell som innebär att datainspektionens verksamhet i desshelhet kommer att täckas genom avgifter. Enligt förslaget skall för det storaantal ärenden som handläggs enligt det s. k. förenklade förfarandet enengångsavgift tas ut i samband med att tillstånd ges. För övriga ärenden börårliga avgifter tas ut av dem som har ett tillstånd eller har gjort en anmälan.Dessa årliga avgifter bör bestämmas enligt schabloner .som innebär att ärendendelas in i några få avgiftsklasser. Klasserna bör innefatta ärenden enligt I.datalagen, 2. kreditupplysningslagen, 3. inkassolagen, 4.kreditupplysningslagen och datalagen samt 5. inkassolagen och datalagen. Inomvarje klass bör finnas två avgiftsschabloner, en för normala ärenden och en förärenden som ställer särskilt stora krav på datainspektionens resurser. I motion 1980/81:66 av KurtHugosson (s) och () yrkas avslag på propositionens förslagtill nytt avgiftssystem med hänvisning till att datainspektionen avrått fränatt genomföra ett system av detta slag. Enligt motionärerna är det föreslagnasystemet alltför arbetskrävan-de. Det kommer att ta en stor del avinspektionens resurser i anspråk vilket kan förväntas medföra en starktförsämrad service till tillståndssökande och tilLallmänheten. Motionärerna anserdet vara rimligt och riktigt att samhällets kostnader för datoriseringen, bl.a. datainspektionens verksamhet, betalas av datoranvändarna. )tionärernaföreslår därför att förslaget återförvisas till regeringen för ny beredning. KU1980/81:9 3 Ett nytt avgiftssystem viddatainspektionen av i princip samma slag som det nu föreliggande förslagetpresenterades av regeringen i budgetpropositionen 1979(1978/79: 100 bilaga 5p. A 9). tillstyrkte förslaget i sitt av riksdagengodkända betänkande (KU 1978/79:22). Även vid 1979/tog regeringen ibudgetpropositionen upp denna fråga och anförde att det nya avgiftssystemetborde kunna tillämpas fr. o, m, den , I en motion föreslogs att detnya avgiftssystemet skulle börja tillämpas först fr,o,m, ,Motiveringen för detta var att datainspektionen behövde mer tid för attkonstruera ett system som upplevdes som rättvist av olika kategoriertillständssökande. , som var enigt, anförde i sitt avriksdagen godkända betänkande bl, a, (KU 1979/80:48). Enligt utskottets mening är detangeläget att en övergång till det nya avgiftssystemet sker så snart detpågående utredningsarbetet medger. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är väsentligt att ett nytt avgiftssystem upplevs somrimligt och att tillräcklig tid ges för information till de registeransvariga.Det ankommer pä regeringen att bedöma om förberedelsearbetet medger en övergångtill det nya systemet den . som planerat, eller först vid en senaretidpunkt. Något särskilt uttalande från sida om tidpunkten för detnya systemets införande är därför inte nödvändigt. Underrättelse enligt 10 § datalagen m. m. Enligt 10 datalagen är den som ärregisteransvarig skyldig att på begäran av enskild person så snart det kan skeunderrätta denne antingen om innehållet i personuppgifter som ingår ipersonregistret och innefattar upplysningar om honom eller om att sädanauppgifter inte förekommer i registret. Sådan underrättelse behöver endastlämnas . Underrättelsen skallnormalt lämnas utan kostnad för den enskilde. I propositionen föresläs att begäran om upplysningar urpersonregister skall framställas skriftligen och vara egenhändigt undertecknadav den enskilde. Bakgrunden till förslaget är att olika toretag etablerat sigför att mot ersättning ombesörja beställningar av registerutdrag ur ett stortantal register. Genom uppkomsten av dessa s. k. ombudsföretag har antaletförfrågningar om registerutdrag ökat i betydande utsträckning. En stor del avdessa beställningar har enligt föredraganden inte i första hand sin grund i enönskan frän den enskilde om att få uppgifter om sig själv ur ett visst ellervissa register. De är snarare en konsekvens av ombudsföretagens sätt attarbeta. Sädana beställningar bör därför enligt propositionen undvikas. KU1980/81:9 4 I motion 1980/81:65 av KurtHugosson (s) yrkas avslag på propositionens förslag till ändring av 10Sdatalagen. föreslås att datainspektionen ges större resurser för attinformera om datoriseringen i samhället. Motionären anför attändringsförslaget i propositionen medför att möjligheten för registrerad attbegära registerutdrag per telefon kan upprätthållas somdet torde vara lätt för ombudsföretagen att anpassa sina rutiner till denföreslagna bestämmelsen så att det avsedda syftet inte nås. Även i motion 1980/81:102 av m.fl. (vpk) yrkasavslag på den föreslagna ändringen i datalagen. Motionärerna föreslår att enöversyn i stället skall göras av bestämmelserna i syfte att förenkla för denenskilde att få tillgång till registerutdrag. Exempelvis kunde enligt motionennågon samhällsinstans svara för den service som ombudsföretagen nu står för. Disposition av anslaget Viss informationsverksamhet m.m. I denna del informerar regeringenriksdagen om att den har för avsikt att avstå från att utnyttja I milj. kr. avde medel (sammanlagt 2,3 milj, kr,) som anvisats i statsbudgeten för budgetåret1980/81 till de särskilda informationsprojekt inom samhällsinformationensområde som statsmyndigheterna inte själva disponerar medel över, I propositionen berörs vidare frågan omsamhällsinformationens administration. Föredraganden anför att flertaletmyndigheter disponerar medel för informationsverksamhet. Praktiskt tagetalla större myndigheter har informationsansvariga tjänstemän. Behovet avsärskilda informationsinsatser utöver vad som anvisas under resp,myndighetsanslag har därför minskat. En avveckling av nämnden församhällsinformation (NSl), vilken har till uppgift att samordna och allmäntstödja de offentliga organens informationsinsatser, bör därför kunna övervägas.De kvarstående behoven av insatser för samordning och rådgivning bör kunnaförläggas till en annan befintlig myndighet. Föredraganden anför att han avseratt senare ta initiativ till en översyn med denna inriktning. Avslutningsvis anförs under denna rubrik i propositionenatt föredraganden senare avser att ta upp frågan om inte flera av detidskrifter som ges ut gratis av myndigheterna borde avgiftsbeläggas.Enligt föredraganden borde detta göras för sådana tidskrifter som mera allmäntspeglar en myndighets verksamhet och inte har till direkt sylte att informeraom gällande rättsläge eller ny lagstiftning o. d. I motion 1980/81:79 av HildingJohansson m.fl. (s) framhålls att den översyn bl. a. i syfte att avveckla NSlsom aviserats i propositionen bör KU1980/81:9 5 a. förefaller regeringen enligtmotionen helt ha förbisett den funktion som gäller samordning mellan staten,kommuner och landstingskommuner. En effektiv samordning av samhällsinformationenframstår som särskilt angelägen i då besparingar inom den offentligasektorn är nödvändiga. (NSl) inrättades /72 i samband med att åtgärder vidtogs för attfå till stånd en vidgad samhällsinformation (prop. 1971:56, FiU 1971:23, rskr1971: 182). Nämnden har till uppgift att verka för en samordning av deoffentliga organens informationsinsatser. Nämnden skall hålla sig underrättadom myndigheters och andra offentliga organs informationsplaner och ta deinitiativ som bedöms som nödvändiga. Bland NSL.s uppgifter kan också nämnasrådgivning och information till andra myndigheter, ansvar för utgivningen avden för och gemensamma tidningen m. m. 1 samband med behandlingen av budgetpropositionen (1978/ 79: 100 bilaga 11 p. B 10) beslöts att verksamheten inom NSl skulle gesen delvis ny inriktning. Med anledning av en diskussionspromemoria, utarbetadinom NSl på regeringens uppdrag, och remissyttrandena över denna anfördeföredraganden i propositionen bl. Formerna för nämndens verksamhethar delvis kommit att förändras . Det finns ett mycketstörre mätt av informationstek-nisk kunskap inom statsförvaltningen än närnämnden inrättades. Särskilda befattningar för information har inrättats vidflertalet större myndigheter. Vidare har myndigheterna fått allt större anslagför informationsverksamhet. Den utbildning i informationsteknik som bedrivitsvid statens personalutbildningsnämnd har också bidragit till attintormationskunska-perna inom statsförvaltningen förbättrats. skall enligt sininstruktion verka för samordning av de offentliga organens informationsinsatsermed utgångspunkt i individens samlade informationsbehov och i syfte att samhälletsresurser för informationsverksamhet skall utnyttjas effektivt. De av nämndenplanerade förändringarna av verksamheten går att genomföra inom ramen förgällande instruktion för nämnden. Jag delar nämndens uppfattning att denfortsatta verksamheten företrädesvis bör inriktas på sådana projekt som belysermedborgarnas rättigheter och skyldigheter. Nämnden bör därvid koncentrera sittarbete till sådana frågor som är av övergripande och metodutvecklande karaktär.Genom att de offentliga organens informationstekniska kunskap har förstärktsbör nämndens rådgivande verksamhet kunna begränsas betydligt. Det är vidareenligt min mening angeläget att nämnden fortlöpande håller sig underrättad omutvecklingen inom informationsområdet. Kontakterna med forskare inomuniversitet och högskolor m. m. bör därför intensifieras. Nämnden bör ha godamöjligheter att finna former för att förmedla forskningsresultat ocherfarenheter inom informationsområdet till bl. a. de statliga myndigheterna.Det bör KU1980/81:9 6 vidare vara en angelägen uppgift för nämnden att samordnade informationsinsatser som staten, landstingen och kommunerna gör. I sitt av godkändabetänkande (KU 1978/79:27) hade inget att erinra motvad föredragande statsrådet anfört beträffande samhällsinformationensinriktning m. m. Utskottet föreslog att godkänna propositionensförslag i denna del. Stöd till dagspress och organisationstidskrifter I propositionen anförs att förslagsenare kommer att framföras innebärande besparingar på dagspress- ochorganisationstidskriftsområdena. Besparingarna kan beräknas bli sammanlagt 45milj. Av dessa bör 30 milj. kr. komma från dagspresstödet och 15 milj. kr.från organisationstidskrifts-stödet. Reduktionen av dagspresstödet bör enligt propositionentill sin huvuddel kunna tas genom en sänkning av samdistributionsrabatten.Eftersom i det närmaste samtliga dagstidningar nu deltar i samdistributionsarrangemangräknar föredraganden med att samdistribution skall kunna upprätthållas även omstimulansbidraget till denna i viss utsträckning reduceras. Enligtpropositionen har pressens ekonomiska situation allmänt förbättrats under åren1979 och 1980. Det bör därför vara möjligt att utöver minskningen avsamdistributionsrabatten något dra ned på produktionsbidragen. Beträffande stödet till organisationstidskrifterna anförsi propositionen att det för den enskilda tidningen inte är så stort att det annat än i rena undantagsfall - är avgörande för om tidningen kan utkomma ellerej. I motion 1980/81: 79 av HildingJohansson m. fl. (s) hemställs att skall ge regeringen till kännavad som anförs i motionen angående stödet till dagspressen ochorganisationstidskrifterna. Enligt motionen kan en sänkning avsamdistributionsrabatten i den storleksordning som propositionen antyder integöras utan att hela samdistributionssyslemet äventyras. Stödets storlek är enligt motionärerna väl avvägd. Beträffande produktionsbidragen anförs i motionen att detmed den bedömning som kan göras föreligger ett klart behov avuppräkning av dessa. Något utrymme finns inte för någon sänkning av produktionsbidragenutan att detta får allvarliga konsekvenser för åtskilliga tidningar.Motionärerna anser att det tvärtom är angeläget att dagspresskommitténsförslag till förbättringar av dagspresstödet genomförs. I motion 1980/81: 104 av m.fl. (vpk) anförsatt samdistributionsrabatten liksom dagspresstödet i sin helhet är ägnat attfrämja mångsidigheten i informationsutbudet och samhällsdebatten och motverkamono- KU1980/81:9 7 polisering inom dagspressen. Likartade synpunkter kan anförastill stöd för det utgående distributionsstödet till organisationstidskrifterna.Motionärerna yrkar avslag på propositionens text i denna del. tillkallades ijanuari 1978 med uppdrag att göra en allmän översyn av bestämmelserna omstatligt stöd till dagspressen (Dir. 1978:3). Utredningen delade in sitt arbetei två etapper. Till den första hänfördes sådana frågor som bedömdes angelägnaatt behandlas snabbt. Dit hörde t. ex. frågan om stödet till flerdagarstidningar(4-7 nummer ) med mycket låg hushållstäckning på utgivningsorten,stödets effekter på tidningar som inte erhåller bidrag samtproduktionsbidragen till fådagarstidningar (13 nummer ). Resultaten av den första utredningsetappen redovisades idelbetänkandet (Ds B 1978: 10) Översyn av presstödet. Genom riksdagsbeslut år1979 (prop. 1978/79: 100 bilaga 12, KU 1978/79:24. rskr 1978/79:203) har utredningensförslag från denna utredningsetapp i allt väsentligt genomförts. Under det fortsatta arbetet har utredningen presenterattvå forskningsrapporter - (Ds U 1979:9) Dagspressens struktur och ekonomi samt(Ds U 1979: 10) Annonsbladen och dagspressen - samt slutbetänkandet (SOU1980:32) Stödet till dagspressen. Utredningens förslag till förändringar ipresstödsreglerna, innefattande en metod för automatisk uppräkning avproduktionsbidragen och etableringsstödet, är f, n, föremål för remissbehandling. I motion 1980/81:96 av ,fl, (vpk) hemställs att åtgärder vidtas för att avbryta flyttningen avriksdagen till , Flyttningen är enligt motionen ett utslag avskryt- och lyxekonomi på det offentliga området som måste bekämpas. beslöt (Främst. 1974:20, KU 1975:13, rskr 1975:207) att flytta tillbaka till ombyggdalokaler på . I samband därmed uppdrog åtförvaltningsstyrelsen att föranstalta om fortsatt arbete med riksdagenslokalfrågor. 1978 redovisade förvaltningsstyrelsen resultatet av det fortsattautredningsarbetet med lokalfrågorna. Förslaget innebar att det principbeslutsom fattats av riksdag skulle fullföljas. beslöt i alltväsentligt i enlighet med förslaget (Främst. 1977/78:5, KU 1977/78:23, rskr143. I samband därmed redogjorde utskottet i betänkandet utförligt förfrågans tidigare behandling. KU1980/81:9 8 Vid 1979/avstyrktekonstitutionsutskottet (KU 1979/ 80:44) ett motionsyrkande som innebar attriksdagen skulle stanna kvar vid . I en reservation (2 fp)hemställdes att skulle besluta om ett uppskov med byggnadsprojektet.Ett sådant rådrum skulle enligt reservanterna ge möjlighet till en förnyadprövning av lokalprogrammet som ombyggnadsarbetena skulle konkurrerai mindre utsträckning med andra byggprojekt. beslöt i enlighet medutskottets förslag. Avgifter för datainspektionens verksamhet I propositionen (bilaga 1,p. 7) föreslås att regeringen skall bemyndigas attbesluta om avgifter för handläggningen vid datainspektionen i enlighet med vadsom förordas i propositionen. Förslaget innebär att datainspektionens verksamheti sin helhet, dvs. både tillstånds- och tillsynsverksamheten, skallfinansieras genom avgifter. Enligt den ordning som tillämpas f. n. utgåravgifter endast för datainspektionens handläggning av tillstånds- ochanmälningsärenden. Förslaget i propositionen medför att årliga avgifter skalltas ut enligt schabloner som innebär att ärendena indelas i 10 avgiftsklasser.Undantagsvis skall lägre eller högre avgifter än vad som följer av dessaschabloner kunna fastställas för enskilda registerinnehavare. I motion 1980/81:66 av () och LennartPettersson (s) yrkas avslag på propositionens förslag till nytt avgiftssystemmed hänvisning till att systemet blir alltför komplicerat och därmedarbetskrävande för datainspektionen. har vid behandlingen av budgetpropositionernavid 1978/79 och 1979/riksmöten uttalat sig för en övergång till ett nyttavgiftssystem av i princip samma slag som det nu aktuella. Vid det senaretillfället anförde regeringen i propositionen att det nya systemet borde kunnatillämpas fr. o. m. . Utskottet, som var enigt i sitt betänkande,tillstyrkte propositionens förslag. Utskottet anförde i samband därmed att detär väsentligt att ett nytt avgiftssystem upplevs som rimligt och att tillräckligtid ges för information till de registeransvariga. Det ankom enligt utskottetsmening på regeringen att bedöma när förberedelsearbetet medger en förändring avavgiftssystemet. Det förslag som regeringen nu redovisar i propositionen ärkonstruerat i enlighet med riktlinjer som redan tidigare ställt sigbakom. Det är enligt utskottets mening svårt att innan det nya systemet prövatsi praktiken beöma hur arbetskrävande det blir för datainspektionen. Det fårförutsättas att datainspektionen och regeringen utvärderar systemet dåtillräcklig erfarenhet vunnits och i samband därmed föreslår de förändring- KU 1980/81:9 9 somkan visa sig motiverade. Utskottet tillstyrker med hänsyn till det anfördapropositionen och avstyrker motion 1980/81:66. Underrättelseenligt 10 § datalagen ni. Enligt 10 § datalagen (1973:289) är den som ärregisteransvarig skyldig att på begäran av enskild person så snart det kan skeunderrätta denne antingen om innehållet i personuppgifter som ingår ipersonregistret och innefattar upplysningar om honom eller om att sädanauppgifter inte förekommer i registret. Sådan underrättelse behöver endastlämnas . Underrättelsen skallnormalt lämnas utan kostnad för den enskilde. Ipropositionen (bilaga 1, p. 8) föreslås ett tillägg tilldessa bestämmelser som innebär att ansökan om upplysningar ur personregisterskall framställas skriftligen och vara egenhändigt undertecknad av denenskilde. I propositionen anförs att regeln i 10 § datalagen är en av de frånintegritetssynpunkt viktigaste bestämmelserna i denna lag. Eftersominsynsrätten medför betydande kostnader för de registeransvariga, dvs. i storutsträckning staten och kommunerna, är det angeläget att insynsrätten utnyttjasendast i sådana fall där den registrerade verkligen har ett intresse av att fåuppgifterna. Den verksamhet som bedrivits av särskildaombudsföretag vilka mot ersättning från de enskilda genomför massbeställningarfrån ett stort antal register fyller enligt propositionen inte en sådanfunktion. Genom den föreslagna lagändringen undviks sådana beställningar. Propositionensförslag i denna del avstyrks i motionerna 1980/81:65 av () och1980/81:102 av m,fl, (vpk), I motion 65 anförs att allmänhetens oroöver den alltmer utbredda registreringen av personuppgifter på data bör mötasmed bättre information om datoriseringen av samhället, I motion 102 föreslåsen översyn av bestämmelserna i syfte att förenkla för den enskilde att fåuppgifter ur registren. Utskottetdelar uppfattningen i propositionen att det är av stor betydelse frånintegritetssynpunkt att den enskilde har rätt till insyn i de aktuellapersonregistren såvitt gäller uppgifter om honom själv. Det är därför en viktiguppgift både för datainspektionen och för de registeransvariga att på olikasätta informera om denna rättighet och underlätta för medborgarna att utnyttjaden möjlighet till insyn i personregister av olika slag som bestämmelsen i 10 §datalagen öppnar. Datainspektionen förbereder enligt vad utskottet erfaritunder beredningen av ärendet en ny och aktualiserad upplaga av informationsskriftenPersonregister i , Från olika myndigheters sida görs ocksåinformationsinsatser av liknande slag. Utskottet vill understryka attdatainspektionen och de registeransvariga informerar allmänheten om betydeisenav möjligheterna att utnyttja den insynsrätt som följer av datalagen i dettaavseende. KU1980/81:9 10 Utskottet ansluter sig tillbedömningen i propositionen att s. k. massbestämningar via ombudsföretag intei första hand har sin grund i en önskan från den enskilda om att få uppgifterom sig själv ur ett visst eller vissa register utan snarare är en konsekvens avombudsföretagens sätt att arbeta. Dessa beställningar medför stora kostnaderför de registeransvariga. Det finns därför en risk för att insynsbestämmelsensom sådan kan komma att ifrågasättas om beställningar av detta slag blir alltvanligare . Genom den föreslagna lagändringen undviksmassbeställningar med bibehållande av den enskildes insynsmöjligheter. Något behov av en översyn av bestämmelserna av det slagsom föreslås i motion 102 finns enligt utskottets mening inte . Utskottettillstyrker med hänsyn till det anförda propositionens förslag och avstyrkermotionen. Disposition av anslaget Viss informationsverksamhet m. rn. I propositionen (bilaga 7,budgetdepartementet p. 7) anförs att den utbyggnad av myndigheternasinformationsresurser som skett sedan inrättadesmotiverar en översyn av nämnden, I motion 1980/81:79 av m.fl. (s) anförs att en sådan utvärdering bör göras förutsättningslöst. Utskottet tillstyrker för sin del den översyn av NSI:sställning och verksamhet som föreslås i propositionen. Som framgår i motionenbör en sådan utvärdering genomföras förutsättningslöst och med beaktande avföreliggande behov av samordning av olika informationsinsatser, bl.a. mellanstatliga och kommunala instanser. anfört i denna del bör ges regeringen till känna. Stöd till dagspress och organisationstidskrifter