bet · G401JuU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Till anfördes exempelvis i rapporten omkriminalpolitik att de brottsbekämpande resurserna i högre utsträckning änhittills måste inriktas på den s. k. moderna brottsligheten, exempelvisåtgärder för alt komma lill rätta med olaga arbetsförmedling, arbetsmiljöbroll.skalle- och valulabrott. I remissvaret över arbelsmiljöutredningens betänkande. "Arbeismiljö-lag" (SOU 1976: 1) har LO starkt understrukit viklen avalt sanktronssy- JuU1980/81:21 156 slemet kompletteras med straffavgifter, som också kanriktas mol juridiska personer. Den uppfattningen följer LO upp i remissvaret överbrottsförebyggande rådels PM "Åtalsprövning vid vällande till kroppsskadam. m.". LO anser atl straffavgiften är ell sanktionsmedel som germöjlighet alt angripa näringsidkare, som bryter mot förebyggande föreskrifterpå arbetsmiljöområdet. LO uttalar att det aldrig får framstå som lönsamt fören arbetsgivare alt bryta mot arbetsmiljöbestämmelserna. I senare remisser över belänkandel"Förelagsböler" (Ds Ju 1978:5) och departementspromemorian"Förelagsböler" (Ds Ju 1979: 10) påpekar LO pä nytt behovet av ettobligatoriskt komplement med regler om personligt ansvar. LO anser det behovetvara uppenbart mot bakgrund av att straffpåföljderna inom exempelvisarbetstids-, arbetsmiljö- och yttre miljö-skyddslagstiftningen inle står pånågot sätt i proportion till de vinster, som näringsidkare kan göra genom brottmol dessa lagregler. Förhällandet är direki stötande för del allmännarättsmedvetandet menar LO. I ett remissyttrande över motion 1977/78: 1004 om åtgärderför att förhindra missbruk av statliga lönegarantimedel underströk LO behovetav ökad sarhhällelig insyn i och kontroll över konkursförvallningen i syfte attsärskilt angripa manipulationer med lönegarantisyslemet och olika former avekonomisk brottslighet i allmänhet. LO har i sitt remissyttrande över konkurslagskommiiténsbelänkande "Konkursförvallning" (SOU 1977:29) betonat nödvändighetenav åtgärder som konkurskarantän eller näringsförbud för att skilja seriösarörelseidkare från dem, som begår gäldenärsbrott eller utnyttjarkonkursinstilu-lel som en möjlighet atl undandraga främst stat och kommunskilda samhälleliga avgifter, skatter och pålagor. I sitt remissvar över belänkandet "Konkurs och rätlenatt idka näring" (SOU 1979: 13) har LO återkommit lill nödvändigheten avkraftfulla åtgärder mol dem som missbrukar gällande näringsfrihet. Med stöd avbrottsförebyggande rådets rapport : I "Konkurser och ekonomiskbrottslighet" har det varit möjligt alt konstatera stor dold brottsligheti samband med framför allt fatdgkonkurser. Till följd därav har LO ansett atlnäringsförbud bör bli en vanlig följd efter konkurs, om grova åsidosällandenskett av vad som ålegat näringsidkaren i denna egenskap, eller upprepade konkurservisar vederbörande som uppenbart olämplig att driva näringsverksamhet. LO hari del sammanhanget även ansett det länkbart alt näringsförbud meddelas ocksä iandra situationer. LO har därvid ifrågasatt om inle näringsförbud börövervägas, när rörelseidkaren blir fälld för grova skattebrott. Den tilltagande oron hos LO över den växande ekonomiskabrollslighelen har även tagit sig uttryck i atl organisationen i sammaremissvar understödjer tanken pä ell centralt företagsregister, somnäringsidkarna bör upplysas om kan komma alt samköras med andra register.Vidare har JuU1980/81:21 157 LO ansett det erforderligt alt pröva frågan om införandeav etableringskontroll inom vissa branscher, dvs. sådana där den friaetableringsrällen missbrukals. Över en hemställan från omvissa åtgärder för alt bekämpa organiserad och ekonomisk brottslighet framhöllLO behovet av atl komma lill rätta med skalle-, skatteflykts- och valulabrott. Kalalogen över tillfällen, när LO fört fram enallteftersom växande oro över den ökade ekonomiska brottsligheten och dess näraanknytning till organiserad brollslighel kan göras längre. Denna lyp av brottslighet åsamkar samhället allvarligaekonomiska skador men utgör ell direki hot genom all underminera densamhälleliga normbildningen. Utvecklingen har accelererat. Detär hög tid all kraftfulla åtgärder äntligen beslutas och sätts in ibekämpningen av ekonomisk och organiserad brottslighet. LO har framfört ochunderstött flera sådana åtgärder, som exempelsamlingen utvisar. Motionen har tagit ell samlat grepp och gäll igenom deolika områden, som är särskilt angelägna. 1 Qorton punkter läggs i motionenfram olika förslag till åtgärder och beslut. LO anser förslagen vara såvälangelägna, konstruktiva som väl övervägda och vill instämma i dessa. Sammanfattningsvis tillstyrker LO de förslag tillåtgärder, som motion 1979/80: 1120 föreslår under punkterna I t.o.m. 14 ochmotionens hemställan om etl uttalande i denna riktning. /SR instämmer självfallet imotionärernas uppfattning all det är ytterst angeläget alt bekämpa ekonomiskbrottslighet. En sådan är allvarlig både för näringslivet, eftersomkonkurrensförhällandena förvrids om en viss företagare undandrar sig sinaskyldigheter atl exempelvis betala sociala avgifter och moms, och för enskildamedborgare, eftersom skattetrycket ökar för dem som lojall fullgör sinskattskyldighet. Motionerna ger exempel på åtskilliga åtgärder som är värda altgenomföras eller åtminstone övervägas. Beträffande några enskilda punkter kan /SR härvidlagerinra om att centralorganisationen tidigare uttalat sig för all samköming avpersonregister under vissa villkor bör få ske för att uppdaga l.ex.skattefusk, otillbörligt utnyttjande av sociala förmåner etc. (se /SR:syttrande över SOU 1978: 54). 1 den socialdemokratiska modonen nämnsatt integrilelssynpunkter inle väger särskilt tungt när det gäller samkörningarav uppgifter om företag. /SR menar alt integrilelssynpunkter får vika äveni fråga om enskilda på detta område. Vad gäller förslaget om införande av en generalklausul iskatterätten -vilken egentligen inte har med ekonomisk brollslighel all göra -vill /SR likaledes framhålla all centralorganisationen i sittyttrande över DsB 1978:6 tillstyrkt en sådan generalklausul. JuU1980/81:21 158 Etl angeläget område är attförsvåra för företag atl bedriva sin rörelse utan att betala moms och socialaavgifter. Kontrollen av att företagen anmäler sig som momsskyldiga och somarbetsgivare är bristfällig. I praktiken lar det innan den som försummatatt anmäla sig debiteras en arbetsgivaravgift och kanskeytterligare nägol är innan han blir föremål för indrivningsåtgärder. Denförmänliga räntan (4 procents restavgifl) utgör ytterligare en frestelse tillfusk på detta område. Del borde därför övervägas att straffbelägga Underlätelsealt fullgöra sin anmälningsskyldighet. Införs en sådan straffsanktion torde behovet avelableringskontroll minska. Även de nya reglerna om konkurskaranlän (seSACO/SR:s yttrande över SOU 1979: 13) tillgodoser i vissulslräckning de syften som en etableringskonlroll skulle uppfylla. Mot enetableringskonlroll som innebär lämplighetsprövning ställer sig /SR yttersttveksam både på grund av den byråkrati som skulle uppstå och risken för allnäringsfriheten inskränks. Visst utredningsmaterial om näringsförbud ochelableringskontroll har redan tagils fram på skilda fäll (se bl. a.hemförsäljningskom-milléns betänkade om handeln med begagnade bilar) ochmaterialet kan gärna sammanställas och remissbehandlas. Motionärerna har även framfört vissa andra intressantautredningsförslag, bl. a. om alt revisorer skulle åläggas all yttra sig överhur ell förelag fullgör sina skyldigheter mot det allmänna. Vidare harmotionärerna kommit in på den s. k. organiserade brottsligheten. /SR villhär instämma i att del är väl sä angeläget atl bekämpa del yrkesmässigahäleriet som stöldbrottslighelen. eftersom det förra i stor utsträckning föderden . 1 den mån polisens resurser förstärks för att bekämpaekonomisk och organiserad brottslighet måste man som en konsekvens räkna medhögre belastning även inom åklagar- och domstolsväsendet. Avslutningsvis vill /SR emellertid framhålla att detsom utgör en så stor påfrestning pä samhällsmoralen i fråga om ekonomiskbrollslighel inte endast är den spektakulära förelagsbrollslighelen, sommotionerna fiämsl handlar om, ulan i lika stor utsträckning det utbreddaskattefusket i form av kviitolösa ersättningar till enmansföretagare ochexlraknäckande löntagare, arbetsbyten etc. visst skallefusk torde alllidvara oundvikligt, men ju högre skattetrycket är, desto större anspråk har delojala medborgarna på att staten garanterar en effektiv och likformigeflerievnad bland alla skattesubjekt. /SR menar att det i princip bordevara möjligt alt uppnå en rättvis fördelning av skattetrycket genom radikalajusteringar av nuvarande skattesystem, dvs. via kraftigt sänktamarginalskatter. Skulle hindren för successiva justeringar i riktning molSACO/SR:s målsättning - marginalskatter på i ett brettproportionellt skikt - i praktiken visa sig vara oöverstigliga bör en bredutredning av skattesystemet göras. Möjligheterna alt kontrollera systemetsefterlevnad bör därvid tillmätas stor vikt. JuU1980/81:21 159 () Motion 1979/80: 1120 Det är enligt föreningens meningangelägel att den ekonomiska brottsligheten kartlägges för att få ennågorlunda säker uppfattning om dess former, hur den yttrar sig. vilkakonsekvenser den får osv. Begreppet ekonomisk brollslighel rymmer mängaföreteelser som kan vara helt åtskilda eller ha ett närmare samband. Det ärnödvändigt att kunna ställa en sä säker diagnos på problemet som möjligt, allklargöra orsak och verkan av den ekonomiska brottsligheten. Först därefter ärdet möjligt att föreslå relevanta och effektiva åtgärder. Därtill kommeremellertid atl man också måste beakta risken för atl de åtgärder som sätts inkan ha inle önskvärda bieffekter. Med hänsyn lill graden av sädana bieffekterkan det bli nödvändigt alt anpassa, modifiera eller lill och med avstå frånåtgärd som i och för sig är ägnad att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Enåtgärd får med andra ord inte bedömas enbart efter den effekt som kan uppnäsinom ett isolerat område, med bortseende från de konsekvenser som kan följainom andra områden. Det optimala resultatet kan enligt föreningens meningbedömas försl genom atl väga samman både positiva och negativa konsekvenser aven insatt åtgärd utifrån alla de områden som påverkas. Allmänt kan sägas att de åtgärder som föreslås i motionensyftar till alt på väsentliga punkter utöka kontrollen och inflytandet frånsamhällets sida av ekonomiskt bedriven verksamhet. inger delprincipiella betänkligheter alt ytterligare utöka den redan myckel omfattandesamhällskontrollen av näringsverksamheten. Dessutom kan del ifrågasättas om deåtgärder som föresläs är de mest lämpade eller om de över huvud taget gerpositivt resultat. Någon analys av del slag som inledningsvis skisserades harmotionärerna inle gjort. Delta måste anses vara en allvar lig brist. Risken förskadliga bieffekter omnämns inte i motionen trots att det torde stå klart atlflera av de åtgärder som föreslås innebär allvariiga ingrepp i även seriöstbedriven företagsamhet. Möjligheterna att etablera och utöva allvarligtsyftande näringsverksamhet skulle försämras. Den svenska ekonomin, och därmedsamhället i stort, är mera betjänt av åtgärder som uppmuntrar och underlättaralt bedriva företag i etablerade former. Del kan vidare sägas atl de åtgärder som föresläs imotionen mera angriper symptom än orsaker till den ekonomiska brottsligheten.Därtill kommer alt dessa åtgärder i sig kräver resurser som lar myckel storakostnader i anspråk. I sammanhanget bör också framhållas att motionärernasförslag innebär en ytterligare byråkratisering av näringslivet. Föreningen är av den uppfattningen all en stor del av denekonomiska brottsligheten har sill ursprung i all dagens skattesystem är säutformat att del inbjuder och motiverar till brotl. För atl i grunden kommalill rätta med den ekonomiska brottsligheten bör därtor skattesystemetreformeras. JuU1980/81:21 160 sådan åtgärd är mer ändamålsenlig än alt genom ökadkontroll av näringslivet angripa vissa yttringar av ekonomisk brottslighet. Del finns anledning atl närmare beröra några av deåtgärder som föreslås i motionen. Det framhålls bl. a. att den juridiskapersonens form ibland missbrukas genom att den används som etl instrumentenbart för atl samla upp skulder. Föreningen vill i detta sammanhang framhållaatt delta problem väsentligen behandlats redan i konkurslagskommiiténs betänkande(SOU 1979: 13) "Konkurs och rätten att idka näring". Föreningen har isill remissyttrande över detta betänkande ställt sig bakom kommitténs förslaglill åtgärder för att stävja missbruk av konkursinslitulel. Konkurslagskommiiténsbetänkande har resulterat i lagstiftning (SFS 1980:264). Del bör vidareframhållas atl redan gällande rätt erbjuder vissa möjligheter atl läggaansvaret för skulder som uppkommit hos en juridisk person på ell annaträttssubjekt under förutsällning alt del föreligger en stark intressegemenskap(se l.ex. Nytt Juridiskt Arkiv avdelning I 1975: 12). Mot bakgrund av vad ovananförts saknas enligl föreningens mening tillräckliga skäl alt tillsätta enutredning av det slag som föreslås i motionen. Frågan om ansvar för skatt och sociala avgifter videntreprenad har, som framhållits i motionen, behandlats i endepartementspromemoria (Ds Fi 1976:4). 1 sitt yttrande över dennapromemoria ställde sig föreningen avvisande till tanken alt den som anlitar enentreprenör skulle kunna göras ansvarig för atl skatt och sociala avgifterbetalas för entreprenörens anställda. Föreningen ansåg bl. a. alt förslagen ipromemorian om ökad uppgiftsskyldighet och ökat ekonomiskt ansvar var alltföromfattande och skulle kunna medföra allvarliga störningar i mänga seriöst arbetandeföretags verksamhet. Förslaget om obligatoriskt ansvar för den anlitadeentreprenörens personalskatler och arbetsgivaravgifter bedömdes vara heltoacceptabelt. Del har inte framkommit några skäl att nu inta annan uppfattningän den som redovisades i föreningens yttrande över nämnda promemoria. 1 motionen föreslås utredning av frågan om införande avnäringsförbud som sanktion mot ekonomisk brottslighet. I det tidigare nämndabelänkandet "Konkurs och rätten att idka näring" (SOU 1979: 13) harredan föreslagits alt näringsförbud under vissa bestämda förutsättningar skallfä tillgripas för alt stävja missbruk av konkursinstilulel. Föreningen hargodtagit delta förslag. I sammanhanget framhöll dock föreningen attnäringsfriheten är en av grundvalarna i etl demokratiskt samhällssystem. Detuttalades också alt rätten atl fritt idka näring har fundamental betydelse förmarknadsekonomin och därmed även för utveckling och välfärd. Föreningenframhöll som sin principiella ståndpunkt att det endast är i undantagsfall ochdå med hänsyn lill myckel starkt vägande skäl som näringsfriheten kan tillåtasbli inskränkt. Föreningen anser inte att det f n. finns tillräckliga skäl altöverväga ytterligare näringsförbud. Under alla omständigheter finns anledning att avvakta erfarenheterna av den lagstiftning (SFS JuU 1980/81:21 161 1980:264)om näringsförbud vid konkursmissbruk som anlagils på grundval av det ovannämnda betänkandet och som trädde i kraft . Imodonen framförs också tanken alt införa etableringskontroll i hela branschereller näringsgrenar. Etableringskontroll av delta slag är ett stort stegtillbaka i utvecklingen och för närmast tanken lill gångna liders inskränkningari näringsfriheten. Redan delta förhållande bör mana lill eftertanke.Etableringskontroll av det slag motionärerna föreslår kan inle accepteras i endemokrati, där näringsfriheten ingår som en av de viktigaste beståndsdelarna.Dessutom skulle elableringskontroll medföra allvarliga negadva återverkningarsåväl för enskilda som för samhället. Elableringskontrollen skulle medsäkerhet leda dll atl även seriöst bedriven verksamhet skulle minska iomfattning. Motionärernas förslag såvitt gäller etableringskontroll bör därföravslås. Närdet gäller frågan om straffskärpning för vissa typer av ekonomisk brottslighet,exempelvis brott mol arbetarskydds- och miljöskyddslagsliftningen, börobserveras aft fängelseslraffkommiltén bl. a. har till uppgift all utreda olikabrotts slraffvärde. Kommittén skall därvidlag särskilt uppmärksamma denekonomiska brottsligheten. Direktiven för kommittén innehåller i detta avseendeföljande uttalande. Den organiserade och den ekonomiska brottslighetenhar gett upphov lill mycket allvariiga problem och tillhör enligl en allmäntomfattad mening den kriminalitet som bör ges hög prioritet i denbrottsbekämpande verksamheten. Betydande insatser har under de senaste årenockså gjorts när det gäller att bekämpa sådan brottslighet. Dessa insatser kanbehöva stödjas av ändringar i de straffvärden som kommer till uttryck i BrB ochi andra författningar. Denna fråga bör uppmärksammas särskilt av kommittén.Bl. a. för undvikande av dubbelarbete har kommittén i den delen anledning attsöka samråd med för översyn av lagstiftningen mot den aktuellabrottsligheten (se prop. 1978/79:100 bil. 5 s. 24) och medförmögenhetsbrottsutredningen. Vidare bör framhållas atl straffbestämmelserna iden nya arbelsmiljölagen innebär en skärpning i förhållande lill tidigarelagstiftning på arbetarskyddsområdet. Såvitt gäller brott molmiljöskyddslagsliftningen har miljöskyddsutredningen relativt nyligenbehandlat frågor om slraffvärde. Mot bakgrund av att frågan omstraffskärpningar har behandlats och f n. utreds anser föreningen allmotionärernas förslag till straffskärpningar bör avslås. Motion1979/80: 1864 Även i motion 1979/80:1864 föresläs attelableringskontroll införs. Denna kontroll skulle avse en rad branscher.Föreningen har berört frågan om elableringskontroll i yttrandet ovan rörandemotion 1979/80: 1120. Såvitt nu är i fråga hänvisas till detta yttrande. 11 1980/81. JuU1980/81:21 162 1 motion 1120 anförs atl åtskilligekonomisk brottslighet försiggår inom ramen för aktiebolag, som efter avslutadanvändning försätts i konkurs. I vissa fall - s. k. fatligkonkurs - har inletidigare förelegal skyldighet att anmäla gäldenärsbrott. Enligl förbundelsuppfattning bör man avvakta erfarenheterna av de reformer frånkonkurslagsliftningen som trätt i kraft . Detsamma gällerbeträffande motionens förslag om närings-förbud som sanktion utanförkonkursområdel. I motion 1864 anförs atl en stor del av den ekonomiskabrottsligheten skulle begås i direki samband med näringsverksamheten, genom altnäringsidkaren underlåter atl anmäla sig för skyldighet till mervärdeskall,liksom att inleverera B-skatl eller preliminärskatt saml arbetsgivaravgifter.Enligl förbundels uppfattning är del helt naturligt all näringsidkaren skallfölja de verksamhetsregler som samhället ställer upp för näringsverksamheten.Delta inle minst för alt all verksamhet skall ske på lika konkurrensvillkor.Motsvarande synpunkter har förbundet med anledning av den omfattandetillfällighandeln som sker i värt land, ulan alt del i varje enskilt fall skeren motsvarande kontroll av verksamheten. Däremot är förbundet tveksamt lill motionens förslag ometableringskontroll. Sådan bör tillämpas för branschavsnilt av speciellkaraktär. Exempel kan för del vara banker och försäkringsbolag. Äveni dessa fall kan dock tveksamma effekter uppslå, bl. a. i relation lillinternationella elableringsregler. Förbundet önskar för sin del ifrågasätta om inlebranschvisa, obligatoriska registreringssystem - utan elableringskontrolleller auktorisadons-regler i stället kunde vara ett alternativ atl utreda. Delsvenska förelags-registreringssystemet är otillfredsställande och har ingagenomgående branschuppdelningar. Om sådana register hade införts, skullemåhända samhällets möjligheter lill kontroll och översikt, vad gäller olikaformer av pålagor och andra krav förbättras. Eventuellt kan man inledaverksamheten försöksvis i en eller ett par branscher. (Avsnittet om ansvar för annanjuridisk persons skulder har avgelts gemensamt med Svenskahandelskammarförbundel. Handelskammarförbundel ställer sig ocksä i övrigadelar bakom industriförbundets yttrande.) Den ekonomiska brottsligheten utgöretl allvarligt problem på flera områden i samhället. Såväl från meranäringsrätlsliga ulgångspukler som från samhälleliga aspekter i stort är delangelägel atl åtgärder vidtas för alt hindra ekonomisk brottslighet. Fleraförslag till förbättringar har också redan genomförts och på andra områdenutreds hur man bäst bör komma till rätta med problemen. I sambandmed atl åtgärder mol den ekonomiska brottsligheten disku- JuU 1980/81:21 163 terasmåste dock uppmärksammas vilka effekter åtgärderna får i sin helhet.Beträffande de intressen som förbundet företräder framstår dä flertalet av deförslag som läggs i motionerna som en ytteriigare ökning av kontrollen fränsamhällets sida av landets förelag. Näringslivels förhållanden är redan i dagföremål för en omfattande reglering och slatlig byråkrati. Enligl förbundetsuppfattning inger det starka principiella betänkligheter atl vidgasamhällskontrollen ytteriigare. Till detta kommer alt många av de åtgärder somföreslås i motionen - oaktat de primärt är riktade mol icke seriös verksamhet -också kommer atl i flera fall direkt drabba den seriösa delen av förelagarna,vilka trots allt utgör den stora majoriteten av i näringslivet verksammapersoner. Risken för skadliga effekter på näringslivet i dess helhet ochdärmed för samhället i stort måste alltid seriöst övervägas vid sådana typer avåtgärder som föresläs från motionärernas sida. I de lägen man finner att deluppslår en icke lolererbar risk för negativa effekter på den seriösanäringsverksamheten bör man söka sig andra vägar för alt komma lill rätta medproblemen. Fråndessa mera allmänna synpunkter övergår förbundet tiil några av de frågor sombehandlas av motionärerna. Samhälleliginsyn i företag som får lån från staten I motionen föreslås atl staten bör kunna uppställasom villkor för län eller bidrag att insyn ges i de underslödda företagensverksamhet, förutsatt atl insatsen är av en slorieksordning atl sådan kontrollär motiverad. Vidare diskuteras möjligheten för staten atl utse styrelseledamotoch/eller revisor för företaget. Iförfattningar som reglerar stöd lill näringslivet finns i tillämpliga fall reglerför samhällets insyn i den verksamhet som stöds. 1 förordningen omregionalpoliliskt slöd (SFS 1979:632) heter del sålunda i 36 § all Låntagarenskall så länge lånet inte är helt avskrivet eller slulbelalt 1 för varje redovisningsår ellerför den kortare lidsperiod som bestäms i särskilt fall utan anmaning lämnalänsstyrelsen och den regionala utvecklingsfonden i del län där verksamhetenutövas redovisning för verksamheten saml lill länsarbetsnämnden redovisasysselsättningsutvecklingen i företaget. 2 underrätta ochfonden, innan beslut fattas om överlåtelse av någon betydande del avförelagels anläggningstillgångar, licenser, patent eller andra liknandetillgångar eller om belåning i betydande mån av kundfordringar eller om nedläggningav verksamheten eller om annan åtgärd av motsvarande betydelse, 3 underrätta ochfonden, innan beslut fallas om någon åtgärd som medför en väsentlig ändringdireki eller indirekt i äganderätten till det förelag som har beviljats lånet, 4 bereda ,eller fonden eller den någon av dem utser tillfälle alt granskaverksamheten och därvid lämna de uppgifter om denna som begärs. JuU1980/81:21 164 I 37 § heter del vidare atlföretagels redovisning enligt 36 § I. skall åtföljas av en rapport med uppgifter som visar företagelsutveckling och all villkoren för stödet har uppfyllts. Rapportens uppgifterskall granskas och bestyrkas av företagets revisor. Vidare skall de fackligaorganisationerna i företagel beredas tillfälle all yttra sig över uppgifterna. Motsvarande regler gäller för andra stödformer, exempelvisutbildnings-stödet, där regleringen finns i förordningen om regionalpolilisktstöd, 57 §. Frågan om återbetalning av lokaliseringsbidrag har nyligenvarit föremål för granskning av revisorer. revisorer haringa erinringar mol tillämpningen av gällande bestämmelser.