bet · G401SfU21 · 1980-12-31 00:00:00 — Motionärerna pekarockså på att de som har rätt till pensionstillskott har utlovats ytterligarehöjning av tillskottsnivån även för tiden efter . I motionenframhålls att några utfästelser inte har gjorts för dem som på grund av undantagandefrån ATP har förlorat rätten till pensionstillskott, trots att somliga av demhar en besvärlig försörjningssituation. Motionärerna hänvisar vidare till desvårigheter att finna en rättvis lösning på problemet som pensionskommittén redovisade i sitt betänkande (SOU 1977:46) SfU1980/81:21 11 Pensionsfrågor m. m. Trots att kommitténs resonemang iviss del är obestridligt finns det ändå skäl att stödja dem som på grund avsitt undantagande endast uppbär grundpensionen, menar motionärerna. Detta tordeenligt motionärerna visserligen komma att innebära inkomstprövning för dem somär berörda för att undvika orättvisa följder i relation till dem som harbetalat sina avgifter till ATP. En utredning om vilka kostnader det skullemedföra att stödja dem som genom undantagande från ATP har kommit i en prekärekonomisk situation bör enligt motionärernas mening snabbt kunna genomföras pådepartementsnivå. Motionärerna förutsätter att finansiering kan ske genom omfördelningav medel. I motion 529 av och begärs enöversyn av bestämmelserna i syfte att tillförsäkra alla svenska medborgare rättatt, oavsett undantagande från ATP, erhålla det minimibelopp som folkpensionmed tillägg av pensionstillskott utgör. Motionärerna i motion 247, och , vill att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagen om pensionstillskott som innebär att vid beviljande av pensionstillskotttill ålderspension för änka skall bortses från makes undantagande från ATP. Imotion 1622 av hemställs om beslut av samma innebörd såvitt avseränkepension till kvinna som inte har lämnat samtycke till makens undantagande. Utskottet har tidigare (SfU 1978/79:17 och 1979/80:13) behandlatmotionsyrkanden med samma syfte som de nu aktuella. Därvid har utskottet ifrågan om en mera generell rätt till pensionstillskott vid undantagande frånATP hänvisat till att pensionskommittén i betänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågorm. m. bl. a. lagt fram förslag om att möjligheten att anmäla undantagande frånATP skall slopas och att kommittén i det sammanhanget prövat frågan om rättentill pensionstillskott vid undantagande. Utskottet har ansett att beredningeninom av pensionskommitténs förslag borde avvaktas innanställning tas till yrkanden om pensionstillskott till dem som begärtundantagande från ATP. Beträffande änkors rätt till pensionstillskott harutskottet erinrat om att frågan härom har överlämnats till pensionskommitténför prövning. På förslag av utskottet har avslagit motionsyrkandenmed ovan nämnd innebörd. I lagrådsremiss om förenklade regler försocialförsäkringsavgifter, m. m. föreslås att möjligheten att begäraundantagande från ATP avskaffas. De som är födda eller tidigare och somhar ett gällande undantagande från ATP skall dock enligt förslaget också ifortsättningen ha möjlighet att stå utanför försäkringen om de så önskar. - Enproposition på grundval av lagrådsremissen har aviserats till . I sammanhanget kan även nämnas att pensionskommitténenligt uppgift i kommittéberättelsen har för avsikt att avlämna sittslutbetänkande . Utskottetanser att bör vidhålla sina tidigare ställningstaganden SfU1980/81:21 12 och avvakta pågående berednings- och utredningsarbete.Motionerna 247, 426, 529, 1227 och 1622 avstyrks således. I motion 1619 begär m.fl. att regeringen skall tillsätta en snabbutredning som syftar till att gevissa utlandssvenskar en tillskottspension. Motionärerna anför att det i svenskar som har haft anställningar utomlands och som vid hemkomsten tillSverige inte kan erhålla annan pension än folkpensionen. Ur rättvisesynpunkt ärdet enligt motionärerna angeläget att sådana personer, t. ex. äldremissionärer, kan erhålla en kompensation. Utskottet vill erinra om att svenska medborgare sominflyttar från utlandet och bosätter sig i i princip genast i och medbosättningen blir berättigade till folkpension och pensionstillskott. mening är det med hänsyn bl. a. till de avgränsningsproblem som kanuppkomma inte möjligt att tillmötesgå yrkandet i motion 1619. Förtida uttag av ålderspension Ålderspension frånfolkpensioneringen och ATP kan tas ut som hel eller halv pension fr. o. m. denmånad då försäkrad fyller . Pensionen minskas därvid för varjemånad, som då pensionen börjar utgå återstår till ingången av den månad dåförsäkrad fyller . Uttag av ålderspension kan också skjutas upp till 70års ålder. Påslagsfaktorn vid uppskjutet uttag är . Uttag av ålderspensionkan återkallas med verkan från nästa månadsskifte. Reduktionen av pensionen vid förtida uttag är liksomökningen vid uppskjutet uttag livsvarig och bygger i huvudsak påförsäkringsmatematiska beräkningsgrunder. Principen är att värdet av desammanlagda pensionsbelopp som den försäkrade uppbär i sin livstid skall blidetsamma oberoende av när han börjar ta ut sin pension under förutsättning atthan har en för befolkningen genomsnittlig livslängd. Motionärerna i motion 1228, och , begär förslag till sådan ändring av bestämmelserna om förtida uttag avålderspension att oreducerad pension skall kunna utgå senast från den månad dåden försäkrade har återbetalat det förtida uttaget. De vänder sig mot attreduceringen av pensionen vid förtida uttag är livsvarig och menar attreduktionen bör upphöra och full pension utgå när pensionstagaren uppnår ensituation som innebär att han totalt sett har uppburit samma pensionsbelopp(bortsett från pensionsförändringar och inflationseffekter) som en jämnårigpensionär som inte har gjort förtida uttag. I motionen anförs att frågan rör enliten grupp pensionärer som ofta befinner sig i små ekonomiska omständigheter.Utgiften för statsverket för att tillgodose denna grupp skulle enligtmotionärerna bli ytterst begränsad. senast behandlade frågan i sitt av godkända SfU1980/81:21 13 betänkande SfU 1976/77:24 erinrade utskottet om attriksdagen tidigare på förslag av utskottet hade avstyrkt bifall tillmotionsyrkanden som inneburit avsteg från principen att reduktionsfaktorn vidförtida uttag skall vara livsvarig. Utskottet hade därvid bl. a. åberopat atten försäkrad genom det regelsystem för ökad rörlighet i pensionssystemet somgäller fr. o. m. har möjlighet att när som helst återkallaeller uppskjuta uttag av såväl hel som halv ålderspension och därigenom anpassapensionens storlek efter det egna behovet vid varje särskild tidpunkt. Enligt utskottets mening i ovannämnda betänkande var detangeläget att reglerna om förtida uttag, som bygger på en schablon, ärnågorlunda lättillämpade. Ett bifall till yrkanden om ändrade regler kundeenligt utskottet innebära en ökad belastning på försäkringens administration.Utskottet avstyrkte på grund härav bifall bl. a. till ett motionsyrkande medsamma innebörd som det nu aktuella. Utskottet anser av ovan angivna skäl att börvidhålla sitt tidigare ställningstagande i frågan. Yrkandet i motion 1228avstyrks således. Hustrutillägg utgår till hustruntill den som uppbär folkpension i form av ålderspension eller förtidspension omhustrun har fyllt och själv inte uppbär sådan folkpension och makarna harvarit gifta . Hustrutillägg utgår till dess hustrun fyller . Hustrutillägget är inkomstprövat och minskas med deinkomster som hustrun och maken har vid sidan av folkpensionen och eventuelltpensionstillskott. Inkomstprövningsreglerna, som är desamma som dem som gällerför kommunalt bostadstillägg, innebär i huvudsak att om sidoinkomstenöverstiger . för gift pensionsberättigad (. för makartillsammans) sker minskning med en tredjedel av inkomsten därutöver. Förensamstående är motsvarande gränsbelopp . Beloppen sänks fr. o. m. den1 till . för gift (. för makar tillsammans) och till . Föreligger rätt till såväl hustrutillägg som kommunaltbostadstillägg minskas vid inkomstprövningen först bostadstill-lägget ochdärefter hustrutillägget. I motion 708 pekar och på attbestämmelserna om hustrutillägg kan leda till att ett hustrutillägg om ca . kan utgå när makarnas gemensamma bruttoinkomst är ca 150 000 kr.per år. Motionärerna menar att detta knappast är rimligt i med mycketbegränsade ekonomiska resurser och att ekonomiskt stöd i första hand bör gestill de mest inkomstsvaga grupperna i samhället. Enligt motionärerna börkretsen bidragsberättigade minskas, förslagsvis genom att ett inkomsttak införsvid beräkningen av hustrutillägg. De begär förslag till ändrade regler förhustrutillägg i enlighet härmed. Såsomockså framgår av motionen har socialpolitiska samordningsutred- SfU1980/81:21 14 ningen i sitt betänkande (SOU 1979:94) En allmänsocialförsäkring gjort den bedömningen att hustrutillägget i viss mån harspelat ut sin roll och att det förefaller som om hustrutillägget inte längrebehövs som en särskild bidragsform. Betänkandet har remissbehandlats och beredsi regeringskans-het. pågående utredningsarbete omefterlevandepensioneringens framtida utformning innefattar även en översyn avhustrutillägget och överväganden om denna förmåns ställning i fortsättningen.Ett betänkande rörande bl. a. dessa frågor har aviserats till i början av år1981. Även om det kan finnas fog för motionärernas uppfattningatt gällande bestämmelser för beräkning av hustrutillägg kan medföra mindretillfredsställande konsekvenser bör emellertid enligt utskottets meningresultaten av pågående berednings- och utredningsarbete avvaktas. Dessförinnanär utskottet inte berett att tillstyrka bifall till motion 708. Begreppet gravt hörselskadad inom handikappersättningen Handikappersättning kan L n. utgåmed 60, 45 eller av basbeloppet alltefter omständigheterna i detenskilda fallet och tillkommer försäkrad som fyllt och som, innan hanfyllt , för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådanomfattning att han antingen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan eller - för att kunna förvärvsarbeta - behöver fortlöpande hjälpav annan eller eljest till följd av handikappet får vidkännas betydandemerutgifter. Ersättningen till blind utgör för tid före den månad då helålderspension eller hel förtidspension börjar utgå av basbeloppet per är.Därefter utgår av basbeloppet om stödbehovet i det särskilda fallet integer anledning till högre ersättning. Även den som är döv eller gravthörselskadad har en ovillkorlig rätt till handikappersättning av basbeloppet.Såsom gravt hörselskadad anses den som med hörapparat saknar möjlighet ellerhar stora svårigheter att uppfatta tal. I motion 1226 begär en översyn av begreppetgravt hörselskadad. Hon anför att behovet av hörapparat och effekten av den somvärdemätare vid bedömning av rätt till handikappersättning kan ge mindrerättvisande resultat eftersom många gravt hörselskadade, t. ex. på grund avdiskantdövhet, aldrig blir hjälpta med en hörapparat. Ett audiogram måsteexempelvis, menar motionären, vara mera tillförlitligt vid denna bedömning. Utskottet har tidigare tagit ställning tillmotionsyrkanden med samma innebörd som det nu aktuella (SfU 1978/79:17 och1980/81:10). Därvid har utskottet hänvisat till att riksförsäkringsverketkommer att behandla frågan om begreppet gravt hörselskadad. Enligt vadutskottet har inhämtat kommer frågan att tas upp i anslutning till verketsredovisning av regeringens uppdrag SfU1980/81:21 15 att utreda frågan om skäliga merutgifterinom ramen för handikappersättningen. Resultatet av utredningsarbetet kommerenligt uppgift att föreligga . Någon åtgärd med anledning avmotion 1226 är därför enligt utskottets mening inte påkallad. 1. beträffandeändrade regler för beräkning av basbeloppet attriksdagen avslår motion 1980/81:297 yrkande 1 och motion 1980/81:925 imotsvarande del, 2. beträffandeersättningsnivån för handikappersättning m. m. att med bifall tillpropositionen och med avslag på motion 1980/81:297 yrkande 2 antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om, allmän försäkring, attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1980/81:297yrkande 3 till Folkpensioner för /82 anvisar ett förslagsanslagav 34 ,, 4. beträffandebasbeloppets ändring attriksdagen avslår motion 1980/81:925 i motsvarande del, 5. beträffandereallöneanknutet pensionssystem attriksdagen med anledning av motion 1980/81:528 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 6. beträffandedet sociala refortnarbetei attriksdagen avslår motion 1980/81:1606, 7. beträffandepensionstillskott vid undantagande från ATP attriksdagen avslår motionerna 1980/81:247, 1980/81:426, 1980/81:529, 1980/81:1227och 1980/81:1622, 8. beträffandetillskottspension till vissa utlandssvenskar att avslår motion1980/81:1619, 9. beträffandeförtida uttag av ålderspension att avslår motion 1980/81:1228, attriksdagen avslår motion 1980/81:708, 11. beträffande begreppet gravthörselskadad att avslår motion 1980/81:1226. Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension.Regeringen har under punkt B 6 (s. 59-60) föreslagit att 1. godkänna de i propositionen förordade höjningarna avhyresgränserna för kommunalt bostadstillägg till folkpension, SfU1980/81:21 16 2. till Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension för /82 anvisa ettförslagsanslag av 1 . I motion 1980/81:1627 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att beträffandeinkomstprövningsreglerna i KBT-systemet beslutar upphäva tidigarebeslut om lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension (SFS 1980:1037), 2. att beträffandestatsbidragsreglerna för kommunalt bostadstillägg beslutar uttala attstatsbidraget skall vara även fr. o. m. /82, 3. att beträffande anslagbeslutar att till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension /82 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . Fr. o. m. utgårstatsbidrag till kommunernas kostnader för kommunala bostadstillägg tillfolkpension. Statsbidrag utgår under förutsättning att kommunen före avdrag pågrund av inkomst täcker av bostadskostnaden . permånad för ogift och . Statsbidrag utgår avkommunens kostnader för bostadstillägg upp till nämnda bostadskostnader permånad. I konsekvens med vad som har föreslagits ibudgetpropositionen, bil. 16, av chefen för beträffandehyresgränserna för statskommunala bostadsbidrag förordar chefen försocialdepartementet att bostadskostnadsgränserna för statsbidrag till kommunalabostadstillägg justeras . för ensamstående och till950 kr. för makar fr. o. m. . Höjningen kommer inteatt påverka statsbidragsgivningen för /82. Utskottet har inget att erinra mot de föreslagnahöjningarna av hyresgränserna för kommunalt bostadstillägg. På grundval av förslag i proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. och utskottets betänkande SfU 1980/81:14har beslutat att inkomstprövningsreglerna förhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg fr. o. m. skalländras så att gränsen för inkomst utöver folkpension och pensionstillskottsänks från . för ensamstående och från . för var och en av makar. För att den beräknade besparingen av förslagetpå ca 180 milj. kr. i sin helhet skulle tillföras statsbudgeten beslötriksdagen att procentsatsen för statsbidraget till kommunaltbostadstillägg skall sänkas från till fr. o. m. . SfU1980/81:21 17 Motionärerna i motion 1627, LarsWerner m. fl., vill bibehålla nu gällande bestämmelser för inkomstprövning ochstatsbidrag även efter . De begär därför att delsskall besluta upphäva sitt tidigare beslut om sänkta gränsbelopp vidinkomstprövningen, dels skall uttala att statsbidraget skall utgöra ävenfr. o. m. /82. Kostnaderna för dessa förslag beräknas imotionen uppgå till 250 milj. kr. och motionärerna anser att bör höjaanslaget till bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension medmotsvarande belopp. Som framgår ovan har fattat beslut ifrågorna om inkomstprövningsreglerna och statsbidragsnivån inom det kommunalabostadstilläggssystemet. Utskottet anser att bör vidhålla sitttidigare ställningstagande och avstyrker bifall till motion 1627. 1. beträffandehöjda hyresgränser attriksdagen godkänner de i propositionen förordade höjningarna av hyresgränsernaför kommunalt bostadstillägg till folkpension, attriksdagen avslår motion 1980/81:1627 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1980/81:1627 yrkande 2, attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1980/81:1627yrkande 3 till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension /82 anvisar ett förslagsanslag av 1 . Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar.LItskottet tillstyrker regeringens under punkt B 7 (s. 61-62) framlagda förslagoch hemställer att till Ersätt/ting till postverket förpensionsutbetalningar för /82 anvisar ett förslagsanslag av 40000 000 SfU1980/81:21 18 Närvarande: (). (), DorisHåvik (s), (), (), (), RalfLindström (s), (), (), (), (), i (), (),() och (). Ändrade regler för beräkning av basbeloppet (punkten 1mom. , , , , , och Nils-OlofGustafsson (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"motsvarande del." bort ha följande lydelse: I enreservation till utskottets betänkande SfU 1980/81:14 lämnade desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet en utförlig redovisning av sinaställningstaganden gentemot en ändrad beräkning av basbeloppet. Med hänvisningtill innehållet i denna reservation och motion 297 anser utskottet att deändrade beräkningsgrunderna för basbeloppet medför en urholkning av det socialatrygghetssystemet som inte kan accepteras. Basbeloppet bör därför, med bifalltill yrkande 1 i motion 297, fr. o. m. beräknas enligt degrunder som gällde före . Motion 925 i motsvarande del fårdärmed anses tillgodosedd. dels att utskottet under punkten 1 moment 1 borthemställa 1. beträffande ändrade regler förberäkning av basbeloppet att med bifall till motion 1980/81:297yrkande 1 och med anledning av motion 1980/81:925 i motsvarande del antarföljande såsom Reservanternas förslag betecknade lagförslag: Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 §lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse. 1 kap. 6§ Inom den allmänna försäkringen skall deberäkningar, som anges i denna lag, göras med anknytning till ett basbelopp. SfU1980/81:21 19 Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Basbeloppet fastställs av regering- Basbeloppet fastställs av regering en för och utgör 15 400 enför och utgör multiplicerat med det tal, kronormultiplicerat med det tal, (jämförelsetal), som anger förhål- (jämförelsetal),som anger förhål landet mellan det allmänna prisläget landetmellan det allmänna prisläget under andra månaden före den som under andramånaden före den som basbeloppet avser och prisläget basbeloppetavser och prisläget . Därvid skall i enlighet med 1980.Förändringarna i del allmänna föreskrifter sotn meddelas av rege- prislägetskall därvid beräknas på ringen för tid efter grundval av konsimientprisindex. förändringarna i det allmänna prislä- Basbeloppetavrundas till närmaste get beräknas med bortseende från hundratalkronor. indirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser samt med tillägg för subventioner. Basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Basbeloppet får ändras endast om jämförelsetalet harändrats med sedan närmast föregående ändring av basbeloppetgjordes. Denna lag träder i kraft den 1 juli1981 och skall tillämpas första gången vid fastställande av basbeloppet förjuli månad 1981. Ersättningsnivån för handikappersättning m. m. (punkten1 mom. 2 och , , , , , och Nils-OlofGustafsson (alla s) anser - under förutsättning av bifall till reservation 1 - dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "Vid sin" och på s. 7 slutar med"motion 297." bort ha följande lydelse: Den i budgetpropositionen föreslagna uppräkningen avförmånsnivåerna inom handikappersättningen, barnpensioneringen ochbarntillägget från folkpensioneringen fr. o. m. har som nämntstillkommit för att ge en kompensation för den långsammare utvecklingen avbasbeloppet. Förslaget innebär i praktiken enligt utskottets uppfattning endasten temporär kompensation för högst , varvid bör beaktas att en vissurholkning av förmånerna ägt rum . Skallkompensation ges även fortsättningsvis krävs ytterligare höjningar aversättningsnivåerna. Den valda metoden för uppräkning medför vidare attkompensationen blir relativt större för dem som har en lägre ersättningsnivå (t.ex. handikappersättning ) än för dem som har en högre sådan SfU1980/81:21 20 nivå (t. ex. handikappersättning ). Utskottet haremellertid ovan (reservation 1) förordat att basbeloppet åter skall beräknas pågrundval av konsumentprisindex fr. o. m. . Den föreslagnauppräkningen av de nämnda förmånsbeloppen kan därmed undvikas. Med det anfördaoch med bifall till yrkande 2 i motion 297 avstyrker utskottet förslaget ipropositionen om höjda förmånsnivåer. Utskottets ovan nämnda förslag samt förslaget om enåtergång till tidigare beräkningsgrunder för basbeloppet medför, såsom framgårav yrkande 3 i motion 297, att anslaget till folkpensioner för budgetåret1981/82 bör höjas med 241 milj. kr. utöver regeringens förslag. dels att utskottet under punkten 1 momenten 2 och 3 borthemställa 2. beträffandeersättningsnivån för handikappersättning m. m. att med bifall tillmotion 1980/81:297 yrkande 2 avslår det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. beträffandeanslaget att med bifall till motion 1980/81:297 yrkande 3 och medanledning av propositionen till Folkpensioner för /82 anvisarett förslagsanslag av 34 . Reallöneanknutet pensionssystem (punkten 1 mom. 5) , , , , , och Nils-OlofGustafsson (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"till känna." bort ha följande lydelse: har i sitt betänkande ingåendebelyst frågan om standardsäkring av pensionsförmånerna. Det bör framhållas attkommittén grundade sitt ställningstagande på beräkningar som utgick fråntämhgen blygsamma antaganden om realinkomstökningar, nämligen 1, 2 resp. 3 %per år. Med en inflation om fr. o. m. och enrealinkomstökning på skulle enligt kommitténs beräkningarfolkpensionsutbetalningarna öka redan första året - 1977 - med 200 milj. kr,och ATP-utbetalningarna med 100 milj. kr. Ökningen skulle vid dessaantaganden uppgå till ca . för folkpensionerna och ca 2,5miljarder kr. Utskottet har tidigare främst prövat frågan omstandardsäkring av pensionsförmånerna på grundval av motionsyrkanden om attpensionärerna har ansetts missgynnade av gällande bestämmelser och inte kunnatfå del av de aktivas standardökning. Den nu aktuella motionen 528 tar i ställeti huvudsak sikte på att pensionärerna skall följa de aktiva dåstandardökningen har avtagit eller vänts till en nedgång. Mot bakgrund av attvärdesäkringen av pensionerna redan har urholkats med de ändrade SfU1980/81:21 21 beräkningsgrunderna för basbeloppet och med hänvisningtill att frågan redan har utretts av pensionskommittén kan utskottet intemedverka till en översyn med den inriktning som motionärerna åsyftar. Utskottetvill också peka på de omfattande kostnadsökningar som blir fallet om ettreallöneanknutet pensionssystem också skulle få gälla vid stigande reallöner.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 528. dels attutskottet under punkten 1 moment 5 bort hemställa 5. beträffande reallöneanknutetpensionssystem att avslår motion 1980/81:528, Det sociala reformarbetet (punkten 1 mom. 6) , , ArneAndersson i och (alla c) anser dels cLtt den del av utskottetsyttrande pås. 9 som börjar med "Bl. a. mot" och slutar med "tillmotionen." bort ha följande lydelse: Såsom har anförts i motion 1606 har det socialatrygghetssystemet byggts upp utifrån skilda principer. I börjaninriktades reformarbetet på att tillgodose behoven av grundtrygghet medansenare reformer som t. ex. sjukpenningförsäkringen och ATP-systemet harutformats efter inkomstbortfallsprincipen.