yttr · G305CU3 · 1979-12-31 00:00:00 — yttrande 1979/80:3y övermotionsyrkande om åtgärder inom den ekonomiska politiken såvitt rörbostadsbyggandet har genom beslut den 23 oktober1979 berett civilutskottet tillfälle att avge yttrande över motionern 1979/80:4(s) yrkandet 4 och därvid hemställt att yttrandet avlämnas skyndsamt. I motionen 1979/80:4 (s) yrkandet 4 hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag till åtgärder för attstimulera bostadsbyggandet i huvudsaklig överensstämmelse med vad i motionenanförts. Imotionen anförs bl. a. att särskilda åtgärder krävs för att öka bostadsbyggandet.Detta har enligt motionärerna sjunkit lill en i förhållande till efterfråganoacceptabelt låg nivå. Påbörjandet för uppskattas till 56 000-58 000lägenheter mot behövliga 70 000-75 000. Med hänvisning till tidigaremotionsförslag (s) föreslås att ett tidsbegränsat ränte- och amorteringsfriiililläggslån som skall utgå av låneunderlaget införs vidbyggande av flerfamiljshus samt att åtgärder vidtas mot den snabbt stigandeprisnivån på bl. a. byggnadsmaterial. bör kräva alt regeringen snabbtframlägger förslag i enlighet med i motionen anförda riktlinjer för altstimulera bostadsbyggandet. 2 Uppgifteri anslutning till motionsförslaget Allmänna prisregleringslagen (1956:236, ändradsenast 1973:301) är en beredskapslag som formellt är i kraft men som endast kantillämpas i vissa angivna lägen. Har lagen satts i tillämpning ger denregeringen fullmakt att under vissa fömtsättningar införa olika former avprisreglering. har(prop. 1978/79:34, FiU 1978/79:11) godkänt attregeringen förordnar om fortsatt tillämpning av lagens 2-A, 6,8 och 9 §§ undertiden 20 december 1979. Regeringen har i propositionen1979/80:27 föreslagit att godkänna ett motsvarande godkännande förtiden t. o. m. Blandformerna för prisreglering anges i 3 § att regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer kan förordna om stoppris på viss förnödenhet 1 1979/80. CU1979/80:3 y 2 Detta innebär bl. a. att den som frivilligtsäljer förnödenhet inte utan tillstånd får överskrida del pris som hantillämpade den dag som anges i förordnandet. I 3 b § sägs att på motsvarandesätt en säljare inte får höja sitt pris förrän viss lid efter del alt han hosmyndighet har gjort anmälan om prishöjningen och skälen för denna. Enligt förordningen (1977:770) om prisslopp m. (omtryckt 1978:732, ändrad senast 1979:761) gäller f n. prisstopp inombyggnadsmalerialområdet för köksskåp och garderobsskåp av trä. För större delenav övriga typer av byggnadsmaterial gäller föreskrift om anmälningsplikt. Nedan redovisas prisulveckingen på vissa byggnadsmaterialunder perioden 1973-november 1979. Prisutvecklingpå några viktigare byggmaterial 1973-november 1979. prisernavid årets utgång där inte annat anges.) Källa: Statens pris- och kartellnämnd (SPK). CU 1979/80:3 y Tabell 2 Prisutveckling på vissa byggmaterial 1978-nov.1979 Prishöjning i procent Cement 7,0 4,3 - - - 2,5 Fabriksbetong 7,0 1,6 - Tegel 7,0 5,5 - 3,5 - - Betongtak- 7,0 - - - 6,8 - - - - 4,1 Kalksandsten 11,0 - - - - - 6,0 - - - - 4,0 Gipsskivor 4,5 - - - - - Spånskivor - 15,0 - - - - - 6,5 - - 9,0 Board 8,0 5,0 - Mineralull 6,0 5,0 - - - - - - 4,0 - Dörr- 13,0 --------- 8,5- Fönster- 6,0 8,0 --------- - Inrednings- 7,0 - - - 7,0 - - - - - - - Parkett 7,0 - - 7,6 ------ 7,0 - Trävaror 6,0 2,0 1,6 1,0 1,6 - 2,9 1,8 - 0,2 5,3 Plaslgolv 8,0 - - - 7,0 - - 3,7 - 2,7 Texlilmattor 4,3 - - 5,0 - - - - 4,8 - - - Byggpapp 10,0 8,0 - - - - - - 5,5 - Planglas 12,5 -- 7,7 -- Isolerrutor 5,0 - - - 7,0 ------ - Sanitets- 11,0- - - - - 2,0- Värmepannor 7,0 5,0 - - - - - - 5,0 - - - Radiatorer 7,0 6,0 --------- - Oljebrännare 12,0 - - - - - 4,0 - Varmvatten- 9,0 5,0- Värmeväxlare 10,0 8,0 - - 5,0 ------ - Plaströr - - 1,0 3,0 13,0 - 6,6 - - 3,0 El- 10,0 - - 11,0 4,0 - 3,0 - - - - 4,0 El- 6,0 6,0 --------- - Källa: SPK. Frågan om prisstopp på byggnadsmaterial m. m.behandlades senast av utskottet i betänkandet CU 1978/79:26 (s. 33-34) med anledning av motion (vpk). Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att prisutvecklingen beträffande byggnadsmaterial i förening med gällande prisövervakning inte kunde anses motivera en i motionen föreslagen åtgärd CU 1979/80:3 y 4 omprisstopp för denna sektor t. o. m. utgången av . 2.2Prisövervakning och skärpt kontroll av vissa entreprenadpriser I civilutskottets betänkande CU 1977/78:3behandlades ett motionsförslag (s) om en redovisning av frågan om orsaker tillkostnadsutvecklingen inom bostadsbyggnadssektorn. Uisottet som bl. a. ansågmotionsförslagei tillgodosett genom en av låneunderlagsgruppen publiceradrapport om pris- och kostnadsutvecklingen inom bostadsbyggandet anförde vidare: Allmänt sett är det emellertid enligt utskottetsmening viktigt att kostnadsutvecklingen och dess orsaker också fortlöpandeföljs med uppmärksamhet. Det torde vara möjligt att med ytterligare biståndfrån de stora byggherregruppernas sida komplettera de redovisaderesultaten i vad avser anbudsnivåerna. Utskottet har förutsatt all i fråga omanbudsnivåerna m. m. statens pris- och kartellnämnd kan utföra ytterligarenödvändiga undersökningar. Reservanter (s) anförde bl. (s. 17-18) att dennämnda undersökningen borde kompletteras och alt resultatet därav borderedovisas för i förening med regeringens bedömningar och de konkretaförslag som kan aktualiseras. Behovet av aktiva åtgärder ströks under. Vidkammarbehandlingen av nämnda betänkande besvaradestatsrådet en interpellation (s), vari begärts en redogörelse förrapportens analyser och för de slutsatser som kan dras av dessa. Iinterpellationssvaret anfördes bl. Liksom låneunderlagsgruppen finner jag del svårtatt dra några omedelbara och entydiga slutsatser av det redovisade materialet.Jag vill också peka på att det pågår ett omfattande arbete inom myndigheter ochföretag för att klargöra orsakerna till byggprisutvecklingen. har redovisat ett omfattande utredningsarbete avsett attvara underlag för branschpolitiska ställningstaganden för byggbranschen.Statens pris- och kartellnämnd, som har regeringens uppdrag alt bedriva enintensiv prisövervakning, kommer att redovisa en studie omorsakerna till utvecklingen av byggpriser för förskolor och fritidshem. Ocksåinom bostadsslyrelsen ägnas ökat intresse åt kostnadsfrågorna. I sitt justerade betänkande CU1977/78:27 (s. 22-23) behandlades motionsyrkanden (s) dels om elttillkännagivande beträffande skärpt kontroll av här aktuella entreprenadpriser,dels om en snar redovisning av orsakerna till prisutvecklingen. a. pågående arbete inom SPK och anförde: Enligt vad utskottet erfarit kommer SPK under åretbl. a. att analysera pris-och konkurrensförhållandena i vad avser entreprenaderpå byggnadsområdet. Inom SPK planerar man även att undersökakalkyleringsprinciper och CU 1979/80:3 y 5 kostnadsförhållandenvid gruppbebyggelse för småhus. Redan nu pågår inom SPK prisundersökningarbeträffane barnstugor.. Defrågor som las upp i motionen 897 (s) och som bl. a. rör en analys avprisutvecklingen på byggmarknaden samt i samband därmed en kontroll aventreprenadpriserna är enligt utskottet vikliga. När resultatet av pågående ochplanerade utredningar slutförts bör ett underlag finnas för att bedöma vilkaåtgärder som kan behöva vidtas beträffande prisfrågorna påbyggmale-rialområdel. Utskottet anser att de åtgärder som planeras inom SPK i.allt väsentligt ligger i linje med vad som i motionen 897 (s) föreslagits. Någottillkännagivande finner utskottet således inte erforderligt. Reservantema(s) anförde: De frågor som behandlas av SPK är betydelsefulla.De är emellertid endast ett första steg på vägen mot en skärpt kontroll aventreprenadpriserna på bostadsmarknaden. Enligt utskottets mening är del avstor vikt att förslag från SPK kommer fram samt alt regeringen medledning av de gjorda undersökningarna snabbt vidtar åtgärder så att denogynnsamma utvecklingen beträffande byggkostnadsulvecklingen bryts. Frågan äremellertid av större vidd och berör inte endast de av SPK upptagna frågorna.Som anförts i motionen 897 (s) noterade civilutskotlet enhälligt attuppgången i byggkostnaderna inte helt kunde förklaras med bakomliggande mätbarafaktorer. Enligt utskottets mening har regeringen underdel gångna året inte nogseriöst behandlat frågan om byggkostnadsutvecklingen och den stora ochoförklariiga regionala prisspridning som förekommer. Vjdare måste regeringensnabbi uppmärksamma de ändrade konkurrensförhållanden inom olika led avbostadsbyggandet som inträffat genom den koncentrationtill större förelagsenheter som skett. Den bättre kontrollen av prisbildningenpå byggnadssektorn och därmed sammanhängande konkurrensfrågor innebär attbättre möjligheter kommer att finnas för att kunna övergå till eltsystem med produklionskostnadsanpassad belåning, något som bör eftersträvas.Frågan behandlas såväl i propositionen 1977/ 78:93 som i motionen 1977/78:1835(s). F. n. saknas möjligheter att övergå fill ett system medproduklionskostnadsanpassad belåning. Genomförandel av systemet förutsätterreell konkurrens, något som enligt utskottets mening alltså saknas f. n. ovan anfört bl. a. om entreprenadpriskonlroll saml om prisutvecklingeninom bostadssektorn bör ges regeringen lill känna. Förslag i frågorna börsnarast redovisas för . Icivilutskollets yurande CU 1978/79:ly (s. 4-5,17-18) till finansutskottetlämnas med anledning av en motion (s) en redogörelse för behandlingen av fråganom kostnadsutvecklingen inom bosladsbyggnadssektorn och för utskottels lidigareställningstagande i frågan. Iyttrandet som justerades hänvisade utskottet till all inom SPKpågick ett arbete avsett att ge underiag för närmare bedömningar av frågan ombyggentreprenadpriserna inom boendeområdel. Enligt vad utskottet då erfaritberäknades SPK:s undersökning vara klar . Utskottet fömlsalte altregeringen följde detta arbete och redovisade även sinabedömningar av utvecklingen av entreprenadpriserna CU 1979/89:3 y 6 Utskottet ansåg del väsentligt från såvälsamhällsekonomisk som bostadspolitisk synpunkt att orsakerna tillproduk-lionskostnadsökningen klarlades. I motionen framförda allmänna krav påen skärpt entreprenadpriskonlroll ansågs av utskottsmajoriteten (c,m,fp) emellertidinte kunna leda lill eller främja en positiv lösning, varför förordades attfinansutskottet avstyrkte motionsförslagei. I avvikande mening (s) konstateradesalt det inom SPK pågående arbetet var ett steg i rätt riktning men attytteriigare överväganden borde göras för alt bryta utvecklingen.Finansutskottets majoritet (c, m, fp) följde utskottet medan reservanter (s) ifinansutskottet stödde den avvikande mening som fogats till civilutskottelsyttrande. Fråganom skärpt entreprenadpriskonlroll och prisövervakning behandlades av utskottetäven (CU 1978/79:26 s. 33-34) med anledning av motion (s).Motionärerna föreslog bl. a. att en utredning skulle tillsältas för attanalysera prisutvecklingen på byggnadsmarknaden saml att en redovisning däravjämte förslag lill konkreta aktiva åtgärder borde föreläggas riksdagen.Utskottels majoritet (c,m,fp) hänvisade även då fill del arbete i frågan sompågick inom SPK och tillade att ytteriigare undersökningar om prisutvecklingeninom bostadsbyggandet m. m. färdigställts av SPK. Sålunda erinrades om att SPKredovisat en analys av prisutvecklingen inom bostadsbyggandet mellan och saml att SPK i sin anslagsframställninghösten 1978 lämnat ett förslag om prisövervakning på boendeområdel, ell förslagsom syftade lill att påverka prissättningen i en för konsumenterna gynnsamriktning. Förslaget skulle övervägas skyndsamt. Enligt utskoltsmajorilelensmening ansågs motionärernas ånyo upprepade önskan om en utredning omentreprenadpriserna m. m. tillgodosedd i den utsträckning som rimligen kundepåfordras. I reservation (s) anfördes alt SPK:s undersökningar visade attarbetet i frågan inom SPK borde fortsättas och intensifieras. SPK:s undersökning om entreprenadpriserna beräknas vara klar underår 1980. Att undersökningen försenats beror bl. a. på att statistiskacentralbyrån (SCB) vägrat att till SPK lämna ut visst material som av SCBbedömts vara sekretessbelagl. Ärendet är genom SCB:s skrivelse den 27 mars 1979föremål för regeringens prövning. Iapril 1979 förordnade dåvarande handelsministern en sakkunnig att utreda fråganom prisövervakning på boendeområdel. Den sakkunnige har avgivit promemorianPrisövervakning på boendeområdel (Ds H 1979:2). I promemorian föreslås en ökadprisövervakning på boendeområdel - någon förändring av del nuvarandeförhandlingssystemet för fastställande av hyror anses inte kunna komma ifråga.Särskilt angeläget anses vara att (BoS), SPK och SCBsamordnar och därmed effektiviserar resp. myndighels verksamhet på området. Ipromemorian görs en genomgång av de områden som anses lämpa sig förprispolitiska insatser på boendeområdel. a. anförs (s. 79) all en ökadprisövervakning på boendeområdel främst bör CU 1979/80:3 y 7 siktapå alt påverka prissättningen inom områden med stor betydelse för de slutligaboendekostnaderna samt alt förse boende och myndigheter inom den bostadspolitiskaorganisationen med kunskaper om vad som döljer sig bakom statistik påboendeområdel m. m. Promemorian har remissbehandlats. SPK anför i sittremissvar att nämnden i sin anslagsframställning för nästa budgetår framhållitalt resultatet av promemorian leder lill att nämnden under innevarande budgetårbör tilldelas medel för alt omgående kunna inrätta en föreslagen enhet förpris- och konkurrensövervakning av byggande och boendekostnader. noterade (CU 1976/77:18s. 36) enhälligt att det fanns uppgifter om en snabb uppgång ibyggnadskostnaderna som inte helt kan förklaras med bakomliggande mätbarafaktorer. redovisade utskottet (CU 1976/77:40 s.5)attlåneunderiagsgmppen inom skulle få i uppdrag attsnabbi analysera den prisspridning som förekommit. Syftet var att få ettunderlag för alt bedöma orsakerna lill höga överkostnader i enskildalåneobjekt. Utskottet konstaterade (s.7) fortfarande enhälligt att byggprisutvecklingenunder visat vissa oroande tecken men att prisbilden varmycket oklar och splittrad. Utskottet ansåg att ett bättre underiag förbedömningar torde ges genom en analys som låneunderiagsgruppen skulle göra. Ielt särskilt yttrande (s) förutsattes att låneunderiagsgruppens utredningskulle komma att täcka inte endast vid preliminära lånebeslul redovisadekostnader utan också den bild av anbudsnivåerna som tecknas i ärenden som integår lill beslut och kanske inte ens till ansökan på gmnd av alt anbuden är förhöga. Även för tiden därefter har byggpriserna stigit starkt.Sålunda har byggnadsprisindex förflerbostadshus stigit med omkring 20 96 för pågående byggprojekt mellan 1977och 1978. Konsumentprisindex uppgick lill omkring 10 96 under samma lid.Byggprisstegringen för gruppbyggda småhus är mindre än för flerbostadshus. Inedanstående tabell jämförs byggpriserna och konsumentpriserna under perioden1968-1978. Tabell 3 Utvecklingen av de reala byggpriserna Källa: SCB. Med reala byggpriser menas kvoten mellanbyggnadsprisindex och konsumentprisindex. Indextalel 110 förflerbostadshus anger sålunda att byggpriserna totalt stigit med 10 96mer än konsumentpriserna. CU 1979/80:3 y 8 Byggnadsprisindex är en index som mäter förhållandetmellan en situation och en annan av byggpriserna -dvs. de pris byggherrarnafaktiskt får betala -för en gmpp i någon mening likvärdiga byggnadsprojekt. Enjämförelse av utvecklingen av de reala byggpriserna mellan första kvartalet1978 och ger vid handen att stegringen avbyggnadspriserna varit snabbare än stegringen av konsumentpriserna. Tabell 4 Förhållandet tolal produktionskostnad/pantvärde iriket 1976- Källa: BoS råd för belånings- och värderingsfrågor. Tabell 5 Relationen byggkoslnad/pantvärde for hus medpreliminärt beslut om statligt bostadslån i riket. (Byggkostnad = Produktionskostnad exkl. kostnad för tomt- och grundberedning.) Antal Därav i % inom nedanstående klasser lägen- 90,0- 100,0- 110,0- 120,0- heter 99,9 109,9 119,9 Källa: BoS råd för belånings- och värderingsfrågor. 2.4Anpassning av bostadslånesystemet tdl prisutvecklingen Det statliga bostadslånets storlek bestäms pågrundval av ett låneunderlag som motsvarar av länsbostadsnämnden beräknademark- och byggnadskost- CU 1979/80:3 y 9 nåder.Byggkostnadsdelen av låneunderlaget för flerfamiljshus eller sådana småhus sominte skall bebos av sökanden består dels av vissa grundbelopp, dels av vissatillägg till grundbeloppen. 1 syfte all anpassa bl. a. låneunderlags-ochpantvärdenivån (lånelaket) lill kostnadsutvecklingen fastställs en lidskoefficienl.Under 1979 har lidskoefncienlen justerats . De förändringar avgrundbeloppen och tidskoefficienten som ägt rum under åren 1977,1978 och 1979innebär all lånetaket höjts med ca 50 96 förflerbostadshus och med för småhus som inte skall bebos av sökanden.Vidare har den garanterade räntan sänkts för statligt belånade bostadshus ochräntebidragen ökats för hyres- och bostadsrätlshus . När under loppet av och fram till det s. k.pris- och lönestoppet byggnadskostnaderna fortsatte alt stigakompletterades lånesystemet med begränsade kapitalsubventioner. De fick formenav tilläggslån utan ränta och amortering men var uppsägningsbara ihändelse av en hyresutveckling som gjorde återbetalning fastighetsekonomisktmöjlig. Motiv för och erfarenheterna av denna subvention redovisas bl. a. ibosladssociala utredningens slutbetänkande (SOU 1945:63 s. 194-223, 47779). Bl.a. lill följd av inflationen under Koreakrisen varbyggkostnadsstegringen exceptionellt kraftig. Därvid beslöts om provisorisksubvention i form av särskilda tilläggslån för lägenheter i flerfamiljshus(prop. Propositionen byggde på förslag årsbostadsutredning. Föredragande statsrådet delade utredningens uppfattning attåtgärder behövde vidtas för att hålla hyrorna nere i nybyggda hus. Ipropositionen föreslogs en avsevärd höjning av lidigare lilläggslånenormer.Bostadsutrédningen hade konstaterat all byggkostnaderna stigitmed ca 30-35 96. För att i stort sett hålla hyresnivån oförändrad föreslogutredningen en subvention om /m lägenhetsyla. Vad utredningen föreslagitgodtogs i propositionen och sedermera av på förslag av statsutskottet(SU 1951:192). Subventionen beräknades kunna avvecklas under en femårsperiod.Lånen förräntas och amorteras enligt beslut av 1953 och riksdagar.Lånen avvecklades etappvis. Fullständig avveckling beslöts . Förslagom lilläggslån har civilutskotlet haft att behandla (CU1977/78:3), (CU 1977/78:27), (CU 1978/79:ly)och imars 1979(CU 1978/79:26)samfiiga gånger med anledning av motioner (s).Förslaget om tilläggslån har vid samtliga dessa tillfallen villkorats av altriksdagen beslutade om prisslopp på byggnadsmaterial resp. skärptprisövervakning. Utskottels majoritet (c, m, fp) har vid olika tillfallenavstyrkt yrkandet om prisstopp och bl. a. med hänsyn härtill inte funnitanledning alt tillstyrka förslaget om tilläggslån. Reservanter (s) har CU 1979/80:3 y 10 hävdatall prisutvecklingen på byggmaterialområdel varit sådan alt ett prissloppskulle bromsa de stigande byggkostnaderna saml att förslaget om ett särskilttilläggslån av temporär karaktär var elt administrativt enkelt och lämpligtsätt att öka bostadsbyggandet. har följt ulskoilsmajori-telensförslag. Tabell 6 Antalet påbörjade lägenheter 1970-1978 (%) av samtliga Källa: SCB. Uppgifterna som hämtatsur SCB:s meddelande Bo 1979:3.10 är preliminära. Enligt SCB:s preliminära uppgifter hade påbörjandetunder minskat jämfört med preliminärauppgifter 1978. Tabell 7 Antal lägenheter med preliminära beslul omombyggnadslån ng(%) 1977-78 Ombyggnadslän därav småhus därav flerbostadshus 16 800 8 300 8 500 17 600 9 500 8 100 22 900 13 000 9 900 14,4 -4,7 Källa: BoS. Bostadsministem beräknade ibudgetpropositionen igångsättningen till sammanlagt drygt 60 000lägenheter. Riktmärket angavs dock vara att ökaproduktionen till en nivå av ca 65 000 lägenheter . Behovet av byggnadskrediterangavs vara en beslutsnivå för bostadslån motsvarande 58 000 lägenheter ochbeslut om byggande utan statligt stöd av 5 000 lägenheter, totalt 63 000.1finansplanen redovisades och prognos 1979 av 20 000 lägenheter i flerbostadshus och 42 000 lägenheteri småhus, CU 1979/89:3 y 11 sammanlagt62 000 lägenheter. För vart och ett av föreslogbostadsministem all skulle rnedge all ramar för beslut om bostadslånfastställs till en våningsyla motsvarande 60 000 lägenheter jämte vissalokaler. I motioner föreslogs en igångsättning utöver vad bostadsministemförordat. majoritet (s,c,m) ansåg att uttalandena till regeringsprolokolletbeträffande igångsättningen och förslagen beträffande 1980 och1981 röjde en passiv inställning lill en ökning av bostadsbyggandet. Enanpassningsplanering som hänvisade lill bristande kommunala initiativ tenderadeenligt utskottet alltid lill alt dämpa både ambitionsnivån och utfallet.Utskottet föreslog, som ett ullryck för elt mera aktivt statligt intresse, eltuttalande om att bostadsbyggandet borde öka snabbare och ansåg att enmålsättning borde vara att inte endast nå en årlig igångsättning om 65 000lägenheter - otillfredsställda grundbehov och önskad standardstegring bordeleda lill att målet sattes högre. Reservanter (fp) föreslog alttillstyrka vad i regeringsprolokollet förordats. Motionerna om ökad igångsättningansågs av reservanterna inte tjäna något reellt syfte. Isin avlämnade anslagsframställning anför bostadsslyrelsenbeträffande förslag till bostadsbyggnadsplan och ramar för attlänsbostadsnämnderna maj/bedömt att långivningenunder 1980 skulle omfatta totalt 59 600 lägenheter. I föregående årsanslagsframställning redovisade bostadsslyrelsen vissa beräkningar ochbedömningar av bostadsbyggnadsbehovet. Därvid angavs att del syntes rimligt alträkna med ett behov av nyproduktion av 60 000-70 000 lägenheter framlill mitten av 1980-lalel. Bosiadsmarknadslägelär enligt bostadsslyrelsen ojämnt. I en del kommuner finns överskott påbostäder, i andra råder brist. En stor andel av landels kommuner bedömer attbosladssökande först efter lång väntetid kan erhålla bostad. Vid enkonjunklurförbätlring med ökad sysselsättning och ökad efterfrågan på bostäderoch vid en större avgång i samband med ökningen av moderniseringsverksamhetenfinns det stor risk för ökad bostadsbrist. anser därför altbostadsbyggandet snabbt måste ökas avsevärt utöver nuvarande nivå. Engrundläggande förutsättning för ett ökat bostadsbyggande är enligt styrelsenatt kommunema tar erforderiiga initiativ. Påbörjandet under innevarande år kanbli beroende av i vilken utsträckning länsarbetsnämnderna kommer att medgeigångsättning under slutet av året med hänsyn lill behovet avsysselsältningsreglerande åtgärder. förutsätter alt vid dennaprövning begränsningar av igångsättningen så långt som möjligt undviks i ortermed bostadsbrist eller stor risk härför . Förvart och elt av åren 1980,1981 och 1982 bör enligt styrelsen fastställas en ramsom ger utrymme för beslut om bostadslån till förelag med 60 000 lägenheter ochbör räknas med ell bostadsbyggande utan statliga lån av CU 1979/80:3 y 12 sammasloriek som , dvs. ca 5 000 lägenheter. Om denna totala ramnivåpå ca 65 000 lägenheter visar sig otillräcklig, förutsätter styrelsen attregeringen har bemyndigande att utvidga de av fastställda ramarna. Iramarna skall även ingå en beräknad del för lokaler. (Kl) rapport uppskattasigångsättningen lill 57 500 lägenheter dvs. ungefär sammaigångsättning som underår 1978. Påbörjandet av fierbosladshus beräknas öka med700 lägenheter till 17 5(X) medan påbörjandet av småhus beräknas minska med 300till 40 000. En förklaring lill att påbörjandet förblir lågt är enligt Klalt det råder en markant brist på arbetskraft inom byggsektorn.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) utfärdade föreskrifter angående igångsättningslillslånd.Där sägs att projekt som planerats starta tredje kvartalet 1979 men försenatsinte kan få igångsättningslillslånd . Dessa projektkommer av arbetsmarknadsmässiga skäl inte att få påbörjas . För år1980 beräknar Kl att igångsättningen ökar till 60 000 lägenheter varav 20 000 ifierbosladshus. Därvid har en viss överskjutning beräknatspå grund av AMS föreskrifter.