yttr · G305KU2 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:2 y angåendepropositionen 1979/80:1 såvitt avser avsnitt 2.16.2 samt motionerna1979/80:638 och 1979/80:1189 har berettkonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen 1979/80: 1såvitt avser avsnitt 2.16.2 (del A s. 375-378) samt motionerna 1979/80:638 och1979/80: 1189. I samband därmed har socialutskottet även översänt kopia avskrivelse från om färdtjänsten. I proposifionen behandlas i denna del frågan om arbets-och kompetensfördelningen mellan socialnämnden och olika kommunallagsregleradenämnder. Föredraganden skiljer på å ena sidan strukturinriktade och allmäntinriktade insatser, t. ex. generellt utformade sociala insatser för barns ochungdoms omvårdnad och utveckling och å andra sidan individuellt inriktadeinsatser som sociala tjänster som är direkt anpassade till den enskildes behov. Vad gäller de förstnämnda insatserna - destrukturinriktade och de generella - ges kommunerna frihet att tillsättasärskilda nämnder vars verksamhet delvis kan sägas falla inom socialnämndensansvarsområde. En sådan nämnd blir enligt principen om det odeladenämndansvaret sidoordnad socialnämnden. Nämnderna svarar var för sig införfullmäktige för sin verksamhet. ges emellertid ettövergripande ansvar för även om en särskild nämnd, t, ex. enfritidsnämnd, tillsatts. Det ansvaret omfattar då inte det sätt på vilketfritidsnämnden bedriver sitt arbete utan innebär endast en skyldighet försocialnämnden att vidta ytterligare åtgärder som kan åvila nämnden enligtsocialtjänstlagen. Vad beträffar de individinriktade insatserna framhållerföredraganden att den enskildes behov av stöd och hjälp inom socialtjänstenskall prövas utifrån en helhetssyn. Detta förutsätter att bedömningen avbehovet sker hos den nämnd som har det samlade ansvaret för inomkommunen, dvs. Enligt propositionen finns därför ingenanledning att skapa särskilda nämnder som skall svara för avgränsadeindividuella stöd- och hjälpinsatser. Avslutningsvis anförs i propositionen i denna del att detsagda inte hindrar att särskilda nämnder inrättas för förvaltning och drift avanläggningar eller institutioner inom . En sådan institutionsstyrelseblir enligt propositionen sidoordnad den centrala nämnden vilken sålunda ej kanges en överordnad ställning i förhållande till institutionsstyrelsen. 1979/80. KU1979/80:2 y KU1979/80:2 y 2 I motionen 1979/80: 638 föresläsatt kommunerna skall ges möjlighet att även fortsättningsvis inrätta särskildnykterhetsnämnd och i motionen 1979/80: 1189 yrkas att annat kommunalt organ änsocialnämnden skall kunna ansvara för hemvården i kommunen. De frågor som tas upp ipropositionen och i motionerna gäller kommunernas frihet att själva välja enorganisation för verksamheten som är ändamålsenlig utifrån de lokalaförutsättningarna och behoven. Socialtjänstlagen har karaktären av s. k.ramlag och utgår ifrån den princip som i olikasammanhang uttalat sig för, nämligen att kommunerna bör ges största möjligafrihet att själva besluta i organisatoriska frågor. En sådan princip präglarsåväl den nya kommunallag som antogs 1977 som den lag om vissa lokala organ somantogs under föregående (prop. 1978/79: 181, KU 1978/79: 36, rskr361). Genom beslut med anledning av propositionen 1979/80: 54 (KU1979/80: 27) är lagen om vissa lokala organ tillämplig även inom stora delar avdet special-reglerade området, bl. a. socialvärden. anser sålunda att det frånkommunaldemokratiska utgångspunkter är väsentligt att kommunerna ges störstamöjliga frihet i organisatoriska och andra frågor. Även om den föreslagnasocialtjänstlagen har karaktär av ramlag med stor handlingsfrihet för kommunernainnehåller förslaget vissa begränsningar i kommunernas rätt att besluta omorganisationen av . a. framgår av motionerna 1979/80:638och 1979/80: 1189 samt av skrivelsen från skallenligt förslaget ansvaret för sådana individinriktade åtgärder som hjälp ihemmet, färdtjänst eller annan service för att underlätta för den enskilde attbo hemma och ha kontakt med andra åvila socialnämnden. Den av utskottet förordade principen att kommunerna börges stor frihet att själva besluta om sin organisation och sin verksamhet måstetillmätas stor betydelse vid överväganden rörande olika kommunala uppgiftsområden.Självfallet måste hänsyn tas till det behov av likformighet,likabehandling, samordning osv. som kan finnas inom olika verksamhetsområden.Konstitutionsutskottet har ingen möjlighet att ta ställning till vilka kravprincipen om en helhetssyn inom socialvården ställer i detta avseende på t. ex.samordning mellan nykterhetsvården, hemvården och färdtjänsten samt andra delarav . Det finns naturligtvis inget hinder mot att socialnämndenför t. ex. färdtjänstens genomförande anlitar lokala eller regionalakommunikationsföretag. Sådana uppgifter som att bevilja hemvård och färdtjänsttill enskilda personer kan däremot inte utan en ändring i lagförslaget uppdrasåt annat organ än socialnämnden. En sådan ändring skulle kunna innebära attfullmäktige ges rätt att föreskriva att uppgifterna skall handhas av annatorgan än socialnämnden. KU 1979/80:2 y 3 Utskottet vill däremot påpeka att lagen (1979: 408)om vissa lokala organ (lokalorganslagen) ger kommunerna väsentligt störrefrihet i valet av organisatoriska lösningar än vad som gällde då propositionenom avlämnades till . Kommunerna kan göra avsteg fråndet odelade ansvarets princip och inrätta lokala organ, t. ex. inom socialnämndensverksamhetsområde, som i visst avseende är underordnade den centralafacknämnden. Sådana lokala organ får väcka ärenden hos fullmäktige endast omfullmäktige föreskrivit det. Om ett lokalt organ handhar förvaltning ochverkställighet inom ett uppgiftsområde som för kommunen i dess helhet ankommerpå annat organ än kommunstyrelsen, får fullmäktige vidare föreskriva att detlokala organet skall lämna sitt budgetförslag via den centrala nämnden. Genomtillkomsten av den nya lagen har kommunerna möjlighet att inrätta lokala organpå socialvårdens område antingen enligt reglerna i lagen (1979: 296) om socialcentralnämnd eller enligt lokalorganslagen. Om kommunerna tillämpar densistnämnda lagen beslutar fullmäktige om det lokala organets kompetens. Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), (), (), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (), (), (), () och ().