yttr · G305CU1 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:165 om den svenskakapitalmarknaden såvitt avser bostadsbyggandets finansiering, m.m., jämtemotioner i begäran om yttrande har den 19 april1979 berett civilutskotlet tillfälle att avge yttrande över dels propositionen 1978/79: 165 (ekonomideparlementel) omden svenska kapitalmarknaden i vad avser avsnittet Bostadssektornsfinansiering. dels de motioner som kunde komma att väckas rörandeifrågavarande avsnitt. Under hand har angetts att lill angivet avsnitt ipropositionen knyter an de till finansutskottet hänvisade motionema 1978179:2527 av m.fl. (m) vari, såvitt nu äri fråga, hemställs att beslutar 3.alt avslå vad ipropositionen föreslagils om borttagande av nu gällande regler att avbostadsfinansieringsinstilutens upplåning får avse icke prioriterad upplåningoch ersättandet av detta system med två obligationsserier, 4.att hosregeringen hemställa om tillsällandet av en utredning med uppgift att utarbetaförslag lill åtgärder ägnade att underlätta finansieringen vid köp av äldrevillafastigheter, 1978179:2528 av m.fl. (vpk) vari. såvitt nu äri fråga, föreslås alt beslutar 4. att hos regeringen hemställa om förslag lillbostadsbank i enlighet med motionen, 1979/80:24 av m.fl. (s) vari, såvitt nuär i fråga, hemställs att beslutar att 2, ge regeringen till känna vad som anförts i motionen ombehovet av statlig toialfinansiering saml om finansieringen av bostäder som byggsutan statliga lån. 2 Vissa till civilutskottet hänvisade förslag, m. m. I propositionen 1978/79:209 omändring i bostadsbeskattningen, m. m., föreslås bl. a. godkänna vad iregeringsprolokollet förordats i fråga om bostadslån till panlvärdelokaler. 1 1979/80. CU1979/80: ly CU1979/80:ly 2 Med anledning av propositionen1978/79: 209 har väckts bl. 1978/79:2697 av m.fl. (vpk) vari, såvitt nu äri fråga, föreslås alt avslår propositionen 1978/79: 209, 1979/80:36 av m. fl. (s) vari, såvitt nu äri fråga, hemställs att 1. avslårpropositionen 1978/79:209. De två sistnämnda motionsförslageninnefattar sålunda yrkanden om avslag på propositionen även i vad den rörbostadslån till panlvärdelokaler. Vidare har till civilutskoltelhänvisats de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1978/79:396av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, föreslås (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna att förslag bör läggas fram till statlig totalfinansiering av bostadsbyg gandet och dess följdinvesteringar genom enhetslån från en statlig (motionsyrkandeti övrigt behandlat i betänkandet CU 1978/79:26), 1978/79:488 av () och Per () vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 3. alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande finansieringsformerna förbostadsbyggandet m. m. i enlighet med vad som anges i motionen, 1978179:788 av m.fl. (s) vari. såvitt nu är i fråga, hemställs 20. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna a. att lån för enskilt finansierat byggande inte skallprioriteras på lånemarknaden, 21. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motio nen anförts om statlig totalfinansiering av bostäder och bostadskomple ment, 1978/79:790 av Per m.fl. (m) varihemställs att hos regeringen anhåller att sådana åtgärder vidtas attkreditinstitutens möjligheter att bevilja lån i äldre småhus vidgas när förvärvav sådan fastighet kombineras med omfattande energibesparande renovering, 1978/79:1570 av m, fl. (m) vari, medhänvisning till motiveringen i motionen 1978/79: 1108 avsnittet"Socialpolitik", hemställs att riksdtigen hos regeringen begärförslag, syftande till alt samma möjligheter till statliga bostadslån införsför ålderdomshem som för bostadshotell, och liknande boendeformer,avsedda för pensionärer och han-dikapptide, 1978/79:2081 av () och ()vari hemställs att hos regeringen begär en sådan ändring avbostadsfinansier-ingsförordningen att sjukplatser, integrerade iäldrevårdsanläggningar för CU1979/80: ly 3 vilka bostadslån utgår, jämställs med övrigakomplementlokaler när det gäller möjligheten till bostadslån, 1978/79:2099 (i lidigare inte behandlad del) av PerStjernström (c) vari hemställs att begär hos regeringen attbostadslånereglerna förändras i enlighet med vad som anförts i motionen omprioritering av vissa krediter. har iskrivelse till civilutskoltel fört fram synpunkter påförslagen i kapitalmarknadsproposilionen såvitt avser bostadsfinansieringen.Civilutskotlet har även tagit del av synpunkter som framförts lillfinansutskottet i skrivelser från och från Sverigesstadshypolekskassa. 3 Överlämnande av förslag till finansutskottetsfortsatta beredning har, efter samrådunder hand med företrädare för finansutskottet, beslutat överlämna de under 2ovan angivna förslagen lill finansutskottet för fortsatt beredning. Förslagenfaller i och för sig inom civilulskotlets ansvarsområde. Den nära anknytningenlill förslagen i propositionen 1978/79: 165 har dock ansetts motivera ensammanhållen behandling. Utskottet yttrar sig nedan även över de sålundaöverlämnade förslagen. 4.1 Den reala och finansiella utvecklingen 1 kapitalmarknadsproposilionen (s.84) anför föredragande statsrådet att han delar kapitalmarknadsulredningens ochlångtidsutredningens slutsatser att bostadssektorns finansieringsanspråk underde närmaste åren kommer all få ökad betydelse. Det förutses en mindre ökningav bostadssektorns lånebehov en ökning som emellertid inte antas ha en sådanomfattning att den skall behöva förorsaka några betydande svårigheter påkreditmarknaden. När del gäller nybyggnad har långtidsutredningen räknatmed i genomsnitt 63 000 nya bostäder . I åretsbudgetproposition (prop. 1978/79: 100 bilaga 16) beräknar bostadsministem (s.125) igångsättningen till sammanlagt drygt 60000 lägenheter.Riktmärket anges dock (s. 117) vara att ökaårsproduktionen till en nivä av ca 65000 lägenheter. (CU 1978/ 79: 26s. 43-44) gav som sin mening regeringen till känna att denna i sina samladeåtgärder på skilda sektorer skall utgå från alt bostadsbyggandet bör öka snabbare.Målet angavs vara att inte endast nä en årlig igångsättning om 65 000lägenheter - otillfredsställda grundbehov och önskvärd standardstegring börleda lill att målet sätts högre. CU1979/80:ly 4 har bemyndigatregeringen att anpassa det statligt belånade bostadsbyggandets omfattning"med hänsyn till uppkommande behov". De av bostadsministern i budgetpropositionen redovisadeberäkningarna av behovet av byggnadskrediter utgick från attbostadslån för ombyggnad kan lämnas för 25000 lägenheter. Härtill kommer om-och tillbyggnad ulan statligt stöd. Utskottet noterade (CU 1978/79: 26 s. 45)att det inom utskottet inte fanns några delade meningar om attombyggnads-takten bör höjas ytterligare. Civilutskotlet konstaterar med hänvisning till det anfördaatt bostadsbyggandet ansetts böra öka lill en volym som är högre än de ikapitalmarknadspropositionen godtagna utgångspunkterna. En fortsatt om ännågot dämpad slandardulveckling liksom den snabba utvecklingen av entreprenadprisernaförstärker de planeringsmässiga kraven på låneutrymme. Utskottet noterar idetta sammanhang att byggnadsprisindex - rensad - för kvalitetsändringar förflerbostadshus stigit kraftigt och snabbare änkonsumentpriserna. Priserna per kvm våningsyta i dessa hus, sålunda inklusivekvalitetsökning, har stigit med . Även omkapacitelsbrister kan hålla tillbaka en sådan utveckling har utskottet inteövertygats om riktigheten i redovisade utgångspunkter för bedömningen av attlänebehovet inte kommer att förorsaka några betydande svårigheter påkreditmarknaden. Civilutskoltel har förutsatt att bedömningens riktighet prövasytterligare vid finansutskottets beredning av ärendet. Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att det nuvarande finansieringssystemet på bostadsmarknadenbibehålls och efter hand jämkas i den mån det blir nödvändigt. Därmed las ställningmot en övergång till statlig totalfinansiering. Häremot ställs förslag i deunder allmänna motionstiden väckta och till civilutskottet hänvisade motionerna1978/79:396 (vpk) yrkandet 10 i motsvarande del, 2528 (vpk) yrkandet 4 och 788(s) yrkandet 21 likaledes i motsvarande del. De förstnämnda förslagen (vpk)innebär att bör begära förslag till en statligtotalfinansiering genom en bostadsbank. Det sistnämnda förslaget (s) innebäratt skall ge regeringen till känna vissa principuttalanden om statligtotalfinansiering -vari dock lämnas öppet frågoma om de institutionellaformerna. Mot propositionsförslaget ställs vidare den till finansutskottethänvisade motionen 1979/80:24 (s) i vars yrkande 2 ingår ett krav att riksdagengör elt uttalande i fråga om behovet av statlig totalfinansiering. Imotiveringen hänvisas till den ovan nämnda motionen 1978/79: 788. I propositionen (s. 89-90) redovisas endast kortfattat deöverväganden som lett föredragande statsrådet till slutsatsen alt det nuvarandesystemet för bostadsfinansieringen bör bibehållas. CU1979/80: ly 5 En utgångspunkt är att denlångfristiga finansieringen inte på länge vållat problem, attbyggnadskreditgivningen 1977 åter fungerar relativt väloch att det finns anledning räkna med en ytterligare förbättring underkommande år. Ett sålunda väl fungerande befintligt finansieringssystem skulleinnebära att del tyngsta argumentet för en statlig toialfinansieringbortfallit. En andra utgångspunkt är att de administrativa vinslemamed en statlig totalfinansiering inte anses vara så stora alt de - vägda motkostnaderna för att införa en sådan motiverar en övergång. Enighet lorde råda om att bostadsfinansieringssystemet börfungera så att ett i reala termer planerat bostadsbyggande skall kunnagenomföras utan störningar som beror på brister i detta syslem. Detta innebär iförsta hand att elt godtaget bostadsprojekt inte skall försenas på grund av attbyggnadskredit inte kan ställas till förfogande. Även om det nuvarande systemetfungerar relativt väl i en situation med låga anspråk och tillräckligafinansieringsmöjligheter i bankerna har utskottet inte övertygats om altförhållandel blir likartal eller bättre under andra förutsättningar med störrepåfrestningar på systemet. I detta sammanhang har borisetts från de svårighetersom oavsett system är förenade med överkoslnaderna. Tanken på en integreradfinansiering kan därför enligt ulskotlets mening nu inte avvisas på här angivnaskäl. Del andra i propositionen redovisade motivet för attbibehålla det nuvarande finansieringssystemet är, som nämnts, att deadministrativa vinsterna vid övergång till totalfinansiering skulle vara försmå för att väga upp olägenheterna. I denna del hänvisas i propositionen endasttill kapitalmarknadsulredningens överväganden. Enligt civilutskottets meningär utredningens analys av de administrativa huvudformerna för integrerad ochfullständig finansiering inte fullföljd så långt alt denna slutsats kan godtas.Tanken på en toialfinansiering kan därför inte heller avvisas på angivna skäl. Utskottet kan sålunda inte förorda ett direktabeslut som innebär att del nuvarande finansieringssystemet på bostadsmarknadenskall bibehållas. Fördelarna med en integrerad och samordnad finansiering ärenligt civilutskottels mening belagda. förordar i stället att finansutskottet hosregeringen begär en ytterligare konkretisering av de administrativa ochorganisatoriska övervägandena i syfte att nå fram till en alternativ lösningmed toialfinansiering av bostadsbyggandet. Något uttalande som binder deinstilulionella formerna från sida är inte nu påkallat. 4.3 Förändringar inom nuvarande finansieringssystem 4.3.1 Enskilt finansierade bostäder Propositionens utgångspunkter närdet gäller det realt planerade byggandels ställning innebär enligtregeringsprotokollet (s. 92 n) att såväl statligt CU1979/80: ly 6 som privat finansierad nyproduktion av bostäder skallsäkerställas genom prioriterad upplåning. 1 fråga om ombyggnad görs i denna delinga uttalanden. Delta uttalande möter invändning genom motionen 1978/79:788(s) yrkandet 20 a med dess förslag att det enskilt finansierade bostadsbyggandetinte skall finansieras med prioriterade lån. Uttalandet i propositionen motiveras med alt den enskiltfinansierade bostadsproduktionen används i den ekonomiska politiken för attpåverka arbetskraftsefleifrågan och därmed sysselsättningen. Motionsförslagethänvisar å sin sida dels till alt det enskilt finansierade byggandet fallerutanför den bostadspolitiska prövningen, dels till behovet av att i första handsäkra krediter för det socialt nödvändiga bostadsbyggandet. Enligt civilutskottels mening är också del enskiltfinansierade bostadsbyggandet, främst av småhus, viktigt även frånbostadspolitisk synpunkt. Detta byggande avlöser utan subvenlionskrav anspråkpå eljest subven-tionskrävande statslån. Del kan fillgodose de boendes önskemåloch bidra till en önskvärd utveckling. Det motverkar inte de allmänt omfattadebostadspolitiska ambitionerna. Avsikten är (prop. s. 92 n-93 ö) att detmaximala beloppet för bottenlån inte skall höjas snabbare än lånetaket förstatliga bostadslån. Civilutskoltel föreslår att finansutskottet tillstyrkerregeringsförslaget i denna del och därmed avstyrker motionen 1978/79: 788 (s)yrkandet 20 a. 4.3.2 Bostadskomplement och följdinvesteringar I motionen 1978/79: 396 (vpk)yrkandet 10 (delvis) föreslås att begär förslag om en statlig - ochdärmed prioriterad - totalfinansiering av även bostadsbyggandetsföljdinvesteringar. Yrkandet har inte fått någon specifik motivering imotionen. Vidare föreslås i motionen 1978/79: 788 (s) yrkandet 21 (delvis) enstatligt garanterad finansiering - sålunda en prioritering även av byggandetav bostadskomplement. Kraven som sådana på en god total bostadsmiljö för boendei skilda typer av bostadsområden har inte mött invändning från något håll. Närdet gäller frågan om att på bostadskreditmarknaden prioritera följdinvesteringarmåste emellertid ytterligare krav ställas på en konkretisering av anspråken.Det finns nu inte förutsättningar för att i en samlad lånemarknad prioriterasamtliga följdinvesteringar. Motionen 1978/79:396 (vpk) yrkandet 10 bör därföravstyrkas såvitt nu är i fråga. När del gäller bostadskomplement får konkretiseradeanspråk behandlas inom lånesystemets ram. Sådana frågor berörs nedan. Delanförda leder civilutskotlet till att föreslå finansutskottet att avstyrka ävenmotionen 1978/79:788 (s) yrkandet 21 i här behandlad del. En specifik aspekt på finansieringen av vissabostadskomplement vid ombyggnad av bosläder tas upp i motionen 1978/79: 488 (s)yrkandet 3. Där föreslås ett uttalande av innebörd att en ökande förnyelse avden befintliga bostadsbebyggelsen ställer nya krav på en statlig finansiering,krav som bör tillgodoses. CU1979/80:ly 7 Den sedermera tillkalladeutredningen om stadsförnyelse (Bo 1979:04, direktiv : 127) har lillhuvuduppgift all se över de regler som påverkar verksamheten med förnyelse avbebyggelsemiljön - såväl de regler som i tekniskt och ekonomiskt hänseende styrförnyelsen som de regler som avser beslutsprocessen och olika parters medverkani denna. Bland aktuella uppgifter ingår också de finansieringsvillkor somgäller. I direktiven anförs bl.a. att det är viktigt alt uppmärksamma altombyggnad och sanering i många fall kan och bör leda till att en byggnad utnyttjasbåde för bostäder och andra ändamål. Molionsförslagets syfte torde läckas av och får prövas idel angivna utredningsarbetet. Det får därmed anses vara så långt som möjligttillgodosett. bör därför avstyrka motionen 1978/79:488 (s)yrkandet 3. 4.3.3 Lokaler som endast räknas in i pantvärdet Regeringen har i propositionen1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, mm., bl.a. föreslagit riksdagenatt godkänna vad i regeringsprolokollet förordats i fråga om bostadslån tillpanlvärdelokaler. Där anförs (s. 32) att i låneunderiagel vid såväl ny- somombyggnad skall få ingå även de lokaler som endast kan räknas in ipantvärdet liksom inte belåningsbara lokaler om dessa är av ringa omfattningeller eljest särskilda skäl föreligger. Förslagen i motionema 1978/79: 2697(vpk) och 1979/80: 36 (s) om avslag på propositionen omfattar även det härupptagna yrkandet. En allmän förutsättning för att lokaler skall få räknas ini låneunderiagel har varit att de har till ändamål att förse de boende inom ettbostadsområde med varor och tjänster - ett klart behov har krävts. Enbart ipanlvärdet räknas f. n. in lokaler som är till påtaglig nytta för i huvudsak deboende inom området och som fyller ett normalt servicebehov. Icke belåningsbaraär lokaler som betjänar elt betydligt större område. Som exempel kan angesteatrar, biografer, hotell, större simhallar, kontor och industrier,sjukvårdsinrättningar för sluten och halvöppen vård och sIöitc kommersiella lokaler. Civilutskotlet har ingen erinran mot det ovan nämndaförslaget i propositionen 1978/79:209. Det bör med avstyrkan avmotionsförslagen i motsvarande del tillstyrkas av finansutskottet. Vad somanförts i regeringsprotokollet om belåning i vissa undantagsfall av eljestinte belåningsbara lokaler innebär ingen ändring av vad som redan gäller. 4.3.4 m. fl. I årets budgetproposition (prop.1978/79: 100 bilaga 16 s. 134-135) konstateras att det finns en väl etableradansvarsfördelning mellan staten, landstingskommunerna och kommunerna inomäldreomsorgerna och alt denna ansvarsfördelning inte har ifrågasatts.Bostadsministem anser att det inte finns några skäl alt förändra den. Hon anföri anslutning därtill att det CU1979/80: ly 8 inte heller finns anledning att överväga att meragenerellt vidga bostadslånesystemets tillämpningsområde till att omfatta delarav långtidsvården - något som även kreditpolitiska överväganden anses talaemot. I motionen 1978/79:2081 (c, s) föreslås att riksdagenbegär en sådan ändring av bostadsfinansieringsförordningen "attsjukplatser, integrerade i äldrevårdsanläggningar för vilka bostadslån utgår,jämställs med övriga komplementlokaler när det gäller möjligheten tillbostadslån". I motionstexten hänvisas till kreditsvårigheter närlångvårdsavdelningar skall integreras i bostadsprojekt. Syftet torde inte varaatt påkalla sådana lån som kan förenas med räntebidrag. Inte heller civilutskotlet anser det finnas skäl attprincipiellt överföra finansieringen av sjukvårdslokaler somlångvårdsavdelningar eller sjukhem till bostadssektorn. Möjlighet finns redannu att med bostadslån finansiera sjukrum eller läkarmottagning för den som bort. ex. i ett . öm det emellertid gäller att i enstaka fall underlättafinansieringen av lokaler, där en integration i bostädema är önskvärd, kan detkanske vara befogat att en undantagsmöjlighet öppnas på likartat sätt som ifråga om integrerade skollokaler. att ta ställning i den bakomliggandelämpligheten av integrerade anläggningar, något som närmast skulle falla undersocialutskottets prövning, har civilutskotlet förutsatt att den genom motionenväckta frågan tas upp i äldrevårdsberedningens arbete. Skulle ändringar ansesbefogade i regeringens prövning får därav påkallade förslag föreläggasriksdagen. Något uttalande från sida är nu inte lämpligt.Finansutskottet bör därför avstyrka motionen 1978/79:2081 (c, s). Vidare föreslås i motionen 1978/79: 1570 (m), medhänvisning till motiv i motionen 1978/79: 1108, alt begär förslag somsyftar lill att samma möjligheter till statliga bostadslån införs förålderdomshem som för bostadshotell, och liknande boendeformeravsedda för äldre och handikappade. Yrkandet innefattar sålunda krav såväl påprioritering av dessa krediter på bostadsmarknaden som påräniebidragsmöjligheter. I den lill socialutskottet hänvisade propositionen1979/80: 1 om samhällets socialtjänst m.m. föreslås bl. (s. 286) attbegreppet används även för ålderdomshem. a. har därvidförutsatts en strävan att successivt övergå från helinackordering lill eltboende med mer individuellt anpassad service. I anslutning därtill anmälssocialutredningens förslag att alla kostnader för alt bygga ,inberäknat de nuvarande ålderdomshemmen, skall kunna finansieras med hjälp avstatliga lån. Frågan anges komma alt ytterligare övervägas inomregeringskansliet. Med hänsyn därtill är det enligt civilulskotlets meninginte lämpligt att nu föregripa dessa överväganden. Förslaget i motionen1978/79: 1570 (m) bör därför avstyrkas. CU1979/80: ly 9 4.3.5 Förvärv av äldre småhus 1 det till propositionen 1978/79:165 fogade regeringsprotokollet (s. 93-94) anmäler föredraganden frågan omfinansiering av förvärv av äldre småhus och anför att det inte är en lämpliglösning att generellt öka möjligheterna till lån för sådana, nu oprioriterade,förvärvslån - vare sig genom att vidga utrymmet för sådana lån ibosladsinstituten eller pä något annat sätt. Skälen för denna ståndpunkt är -förutom de mer övergripande effekterna på kapitalmarknaden m. m. - alt sådanaökade lånemöjligheler skulle inverka prishöjande och sålunda motverka sittsyfte. Det finns däremot, enligt föredraganden, anledning alt i anslutning lillbostadsrätts-utredningens arbete pröva frågan om behovsprövade lån även tillförvärv av äldre småhus. De närmare riktlinjerna skall prövas iutredningsarbetet och i bostadsministerns överväganden i anslutning därtill. Motionen 1978/79: 2527 (m) yrkandet 4 innehåller förslagetatt begär en utredning om åtgärder som underlättar finansieringen vidköp av äldre villafastigheter. Motionärerna anför att de är utomordentligt tveksammamot en ordning med behovsprövade lån. En särskild utredning bör i ställetstudera bl. a. hur man genom en lämplig anpassning av amorterings-reglernaskall kunna förbättra refinansieringsreglerna utan alt sniåhuspri-serna stiger. Bostadslån för förvärv av hus kan nu utgå endast om husetuppförts med stöd av sådant lån och då endast till kommun, allmännyttigtbostadsföretag eller vissa bostadsrättsföreningar. 1 låneunderlaget vid ombyggnad av flerfamiljshus får ivissa fall ingå, förutom ombyggnadskostnaderna, ett ingångsvärde förombyggnadsfastigheten - högst av godkänd ombyggnadskostnad. Då dettasystem infördes (CU 1975/76:22 s. 35-36) föreslogs i motioner, (c) resp, (m).ett motsvarande system även för småhus. Utskottet avstyrkte förslaget medhänvisning lill alt det skulle ställa stora anspråk på den prioriterade sektornoch öka kostnaderna för räntebidrag. I det nyssnämnda betänkandet anförde civilutskotlet enhälligtatt om önskemålet är all öka möjligheterna för personer i vissa inkomstlägenatt köpa och bygga om småhus - del fanns möjlighet att överväga mer riktadestödformer utan en bred spridning av vissa negativa effekter lill hela sektornsom sådan. Vid ombyggnad av småhus får - om underliggande kredit förombygg-nadskoslnaden inte kan erhållas - bosttidslånet fördjupas. Därutöverfinns särskilda regler om fördjupning vid ombyggnad av egna hem i vissa områden.Denna möjlighet är liksom ingångsvärdet maximerad så att lånet totalt inte fåröverstiga av låneunderlaget för ombyggnaden. Elt allmänt krav på att öka finansieringsmöjligheterna vidöverlåtelser av småhus är enligt ulskoltels mening en fråga vars tyngdpunktligger på kapilalmarknadsseklorn. Bosladslångivningen och vad därtill anknyterhar riktal intresset mot krediter som syftar till att öka ochförbättra CU1979/80: ly 10 Möjligheterna att frigöra uppkommet egetkapital vid försäljningar av småhus och bostadsrätter har endast undantagsvisaktualiserats som en bostadspolitisk fråga. Civilutskotlet har inte funnitanledning att nu gå ifrån denna principiella ansvarsfördelning. Utskottets ovanrefererade bedömningar av kreditmöjligheterna vid försäljning som följs avupprustning är dock fortfarande gällande - endast ett riktat stöd har ansettskunna övervägas. Civilutskotlet har från sina utgångspunkter sålunda denmeningen att förslaget i motionen 1978/79: 2527 (m) yrkandet 4 bör avstyrkas.Delta innebär en anslutning, från samma utgångspunkter, till uttalandet ipropositionen att det inte är en lämplig lösning att generellt ökamöjligheterna att få nu opriorilerade förvärvslån. Anmälan av regeringensavsikter när del gäller avsedda utredningar bör inte föranleda något riksdagensuttalande.