mot · G2021593 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om rättsavdelningar vid länsstyrelserna fick länsstyrelserna en annan organisation för den regionala samhällsplaneringen . Olika sektorsintressen samlades i en ny avdelning - inom . Det karakteristiska för handläggningen och beslutsfattandet vid avdelningen är att planeringsfrågorna behandlas av deltagare från en rad olika sakenheter, såsom naturvårdsenheten, planenheten och regionalekonomiska enheten. I detta lagarbete deltar fortlöpande den juridiska enheten. Även i de ärenden som handläggs av juridiska enheten deltar företrädare för berörda sakenheter. föreslår i sitt betänkande 1978:58 att de juridiska enheterna skall brytas ut från planeringsavdelningarna för att bilda fristående rättsavdelningar. Enligt vår mening bör denna organisationsförändring avvisas. Förslaget har avstyrkts av en massiv remissopinion, däribland 20 länsstyrelser. Även TCO-S, SF, statskontoret, samt en rad övriga centrala verk har avstyrkt förslaget. Trots detta har föredragande statsrådet i bilaga 18 till budgetpropositionen 1979 föreslagit att rättsavdelningar inrättas fr. o.m. Vi vill anföra följande skäl för avvisande av förslaget: Det lagarbete som präglar verksamheten vid planeringsavdelningarna slås sönder. Risk finns för att de ärenden som överförs till rättsavdelningarna kommer att avgöras isolerat från sitt planeringssammanhang. Den berörda juristpersonalen berövas möjligheten att direkt delta i planeringsarbetet och därmed kontakten med verkligheten bakom rättsreglerna. Ärendet som måste behandlas i ett sammanhang riskerar att splittras upp på två avdelningar. Allmänheten, kommuner, företag och organisationer kommer då att behöva vända sig till två avdelningar. Risk för ökad byråkratisering föreligger alltså. Härtill kommer att arbetsledningen och prioriteringen av arbetsuppgifterna inom blir komplicerade med ett ökat personalbehov som följd. Sålunda har exempelvis påpekat att naturvårdsenheterna med deras komplicerade miljövårdsärenden måste få egna jurister, därest förslaget om separata rättsavdelningar genomförs. I likhet med föredragande statsråd vill vi understryka betydelsen av att en kvalificerad juridisk kompetens finns inom länsstyrelserna. Denna kompetens kan dock utan svårighet tillskapas inom nuvarande organisation. Argumentet att en separat rättsavdelning stärker myndighetsutövning är oklart. myndighetsutövning verkställs både av jurister och av personal med annan utbildning som bakgrund, i viktigare ärenden av landshövdingen och förtroendemannastyrelsen. ärendegrupper skall handläggas och avgöras inom rättsavdelningen kan förtroendemannastyrelsens inflytande komma att minska. Vi vill vidare understryka att organisation måste utformas så, att den passar för nytillkommande och förändrade uppgifter. En rad utredningar, bl. a. vattenlags-, decentraliserings-, miljöskydds- och sysselsättningsutredningarna, har framlagt förslag som innebär ökade uppgifter för länsstyrelserna och som innebär att man skärper behovet av samarbete mellan jurister och övriga sakkunniga. Slutligen talar kostnadsskäl mot förslaget, inte minst i en situation då föredraganden föreslår minskningar av länsstyrelsernas anslag. a. torde 23 nya länsrådstjänster (motsvarande) behöva inrättas vid genomförande av förslaget. Under åberopande av vad som ovan anförts hemställes att avslår regeringens förslag i budgetpropositionen 1979, bilaga 18, om inrättande av rättsavdelningar vid länsstyrelserna. () () ()