mot · G2021551 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i sydöstra Tillgänglig statistik samt olika utredningar som gjorts av bl. a. länsstyrelserna inom regionen visar att betydande brister föreligger inom sydöstra i vad gäller löneläge, skattetryck, prisläge, industriinvesteringar, infrastruktur, bostadsbyggande m. m. i Sydöstra , som omfattar , och , har i sitt arbete i Länsplanering ,1976,1977,1978 och i olika remissvar påtalat dessa brister. När det gäller vissa av de ovan nämnda bristerna så synes dessa tyvärr tillta. Löneläget är lågt i regionen, och detta gäller både industrianställda LOanslutna grupper och tjänstemän. Sämst är förhållandena på där de manliga industriarbetarna i genomsnitt tjänade . mindre än industriarbetarna för rikets genomsnitt, och för län var motsvarande siffra . mindre än riksgenomsnittet. För del kan konstateras att man tidigare legat över genomsnittet men kommit under denna nivå. Samtliga LO-anslutna industriarbetare på och i län ligger med betydande belopp under riksgenomsnittet-för . och för län . Dess värre har det skett en ökning i skillnaden . För län och gäller att förtjänstläget för både män och kvinnor i samtliga branscher låg under motsvarande riksmedelförtjänster. Till stor del är det tillgång och efterfrågan på arbetskraft som reglerar löneläget i en region. Situationen i är ett belysande exempel på detta. var efterfrågan där förhållandevis god med påföljd att löneläget steg till rikets genomsnitt. Men under dess senare del har det skett nedläggningar och indragningar, och genast har det genomsnittliga löneläget åter sjunkit under rikets genomsnitt. Skatterna i och är högre än rikets genomsnitt. Det låga löneläget medverkar till att det finns färre skattekronor per löntagare, vilket i sin turgöratt kommuner och landsting måste kompensera detta genom högre skatteuttag. För t. ex. 1977 skulle och läns kommuner och landsting ha fått in ca 45 milj. kr. mer i skatt om LO-kollektivet haft rikets 1 1978/79. Detta skulle i sin tur påverka behovet av skatteutjämningsbidrag. Olika undersökningar som gjorts-dels egna, dels undersökningar av SPKvisar att regionen har ett förhållandevis högt prisläge på de olika förnödenheterna för invånarnas konsumtion. Vid vissa tillfallen har priserna legat högst i landet. Detta gäller inte minst på . 1972 gjorde SPK en utredning på ett antal orter beträffande livsmedelspriserna, dvs. på de s. k. dagligvarorna. Det visade sig då att prisnivån var högst i . Efter diskussion med prissättama inom handeln i kunde priserna sänkas så man kom bland de lägsta. 1978 haren ny undersökning gjorts på 24 orter, och det visar sig då att såväl detaljhandelsmarginalen som partihandelsmarginalen har ökat igen så att man ligger över medeltalet. Industriinvesteringarna i Kalmarlän, och på har varit otillfredsställande . Det i industrin nedlagda kapitalet per anställd är avsevärt mindre än rikets genomsnitt. Industrins investeringar i byggnader, maskiner och inventarier på har icke uppgått till differensen mellan löneläget där och löneläget enligt rikets genomsnitt. Detsamma gäller delvis för län. Investeringarna inom industrin ligger för hela regionen klart under rikets genomsnitt. Regionen har saknat riktiga basindustrier. I huvudsak består regionens industri av små och medelstora företag. Företagens struktur är sådan att flertalet av de för regionen större och medelstora företagen är filialföretag med huvudkontor i andra delar av landet. Bostadsbyggandet har på olika sätt minskats på ett synnerligen allvarligt sätt. byggdes över 100 000 lägenheter i landet. påbörjades totalt endast 56 139 lägenheter. 1977 har antalet påbörjade lägenheter minskat med ytterligare 19 96 i förhållande till . Nedgången drabbar flerbostadshusen särskilt hårt, och under innevarande år kommer sannolikt antalet påbörjade lägenheter i flerfamiljshus inte ens att uppgå till 10000, vilket skapar segregation. Regionen har en i förhållande till landet i övrigt mycket låg bostadsstan dard och följaktligen ett klart behov av förbättring. Någon sådan synes dock inte vara på gång. Den nu förda politiken visar att vi är på väg mot en mycket allvarlig kris med bostadsbrist och svåra sysselsättningsproblem. Landets nu förda ekonomiska politik i övrigt bidrar till att förvärra dessa svårigheter. Enligt vår mening bör därför bostadsbyggandet i allmänhet och i regionen i synnerhet ges hög prioritet och kraftigt ökas i stället för tvärtom. Vi hävdar därför att regeringen med kraft skall verka för att de olika hindren undanröjes så att byggnationen i regionen kan kraftigt ökas. Härvid gäller i synnerhet att hejda kostnadsstegringarna och föreslå olika åtgärder för att sänka boendekostnaderna och underlätta bostadsfinansieringen. Vidare bör regeringen tillse att en statlig bostadsbank inrättas möjligt. Infrastrukturen är sämre än rikets genomsnitt; detta gäller bl. a. kommunikationer och utbildningsmöjligheter. Ca järnväg i län och hela järnvägsnätet på har lagts ned utan att kompensation getts i tillräcklig omfattning. Vi hävdar därför att det måste ske en förbättring av järnvägarna i regionen så att snabbtågstrafik kan utvecklas på alla järnvägslinjer. Ett system med matartrafik till stambanans entimmestrafik Hässleholm-Alvesta-Nässjö och bör införas med det snaraste. Vägnätet bör ytterligare förbättras. måste förbättras till nivå motortrafikled. Kollektivtrafiken måste vidareutvecklas och planeras både på lokal och regional nivå. Kollektivtrafiken får inte ha begränsningar bara för att man passerar en kommun- eller länsgräns. Flygtrafiken i regionen måste utvecklas så att resandet kan ske under alla veckodagarna. Det ger ett bättre utnyttjande av investerat kapital och bättre resemöjligheter. Avflyttningen från jord- och skogsbruk har varit omfattande med påföljd att tillgången på arbetskraft varit större än tillgången på arbetstillfällen inom andra näringar. En betydande dold arbetslöshet har funnits . har ett stort antal varsel om nedläggningar tillkännagivits. Om dessa varsel fullföljs kommer situationen snabbt att bli synnerligen allvarlig. Vi kräver förstärkning av vårt näringsliv Från fackligt håll har upprepade krav på förstärkning av regionens näringsliv framförts. Modernare industrier och därmed förbättrad arbetsmiljö, ökade utbildningsmöjligheter och kraftfullare åtgärder för att behålla våra ungdomar måste prioriteras. Regeringen bör i fortsättningen bättre beakta de största folkgruppernas - löntagarnas - oro för framtiden, med utgångspunkt från klart redovisade och organisationsmässigt väl förankrade synpunkter och krav. Det kan gälla det låga löneläget i regionen, den onormala ungdomsarbetslösheten, miljöförstöringen, bristande tillsyn och otillräcklig företagshälsovård, m. m. Vi tillåter oss därför upprepa att man inte tillräckligt klart markerat förändringarna i negativ riktning, förändringar som till stor del föranletts av centrala beslut av riksdag och regering . Det krävs mer forskning och vidareutbildning På grund av otillfredsställande investeringsvolym i regionen har vi efterlyst orsaksanalys och åtgärdsförslag för att uppnå rimligare nivåer. Orsakerna är säkert flera. Någon har redan nämnts, t. ex. alltför låg satsning på modernare industrier med nya maskiner och högre teknologi samt bättre arbetsmiljö. Med en större satsning på detta område skulle vi få ungdomen att i högre grad stanna kvar i länet. Det skulle i sin tur öka framtidstron och därmed också investeringsviljan. Åtgärder för att stimulera en sådan utveckling fordras, t. ex. genom forskning och vidareutbildning, och borde komma befintlig industri till godo i större utsträckning än . Genom ökade forsknings- och utvecklingsanslag från statsmakternas sida borde vi då bl. a. och kanske främst utveckla vår industri till att i högre grad vidareförädla våra råvaror. Principer för lokaliseringsstöd och regionalpolitik Mot bakgrund av vad som hänt i regionen och även i övriga delar av , som ej tidigare betraktats som stödområden, står det helt klart att en bättre kontroll och styrning av företagens etablering är nödvändig. Möjlighet bör tillskapas för länsorgan och stat att styra sysselsättningen till de kommuner som har de största behoven. Det system som råder ger företagen för stor möjlighet att spela ut kommunerna mot varandra. Den kommun som kan erbjuda de bästa villkoren med fastigheter och annan service har den största möjligheten att få arbetstillfällen. Kravet är därför en styrning av investeringarna genom etableringskontroll, vilken bör ske i samarbete mellan samhället och arbetsmarknadens parter. De principer som gäller för lokaliseringsstöd är betydelsefulla och bör anpassas efter hand som samhället förändras med hänsyn till problemens art och omfattning. En låsning till geografiskt avgränsade områden är inte enbart positiv utan upplevs negativt av många kommuner utanför stödområdet. Klart är att befolkningsutvecklingen återspeglar den allmänna välfärden i en region. Tillgång och efterfrågan på arbetstillfällen är en av de faktorer som påverkar en regions befolkningsstruktur (utveckling). Vid ringa tillgång till arbetstillfällen blir lönenivån också lägre för arbetstagarna, vilket i det vidare perspektivet också klart minskar kommunernas, och statens inkomster, något som ytterligare försämrar regionens framtid. Därför krävs åtgärder för att skapa nya sysselsättningstillfällen i regionen, en ökad industriutveckling med satsning på vidareförädling av produkter. En differentiering av näringslivet krävs så att både mannen och kvinnan i en familj kan fl arbete inom rimligt avstånd. Differentieringen måste också vara sådan att en ort inte står och faller med ett företag. att styrmedel för regional politisk och ekonomisk planering bör tillskapas att regeringen måste göra ytterligare ansträngningar för att klargöra vårt bottenläge i flera avseenden-från fackligt håll har man som troliga orsaker till nedgången i vår region pekat på otillräckliga utbildningsmöjligheter, praktik och arbetstillfällen, lågt löneläge, omoderna arbetsplatser, ofullständiga kommunikationer m. m. att regionens företagsstruktur skall breddas för att motverka tendenser till akuta kriser i vissa kommuner med mycket ensidigt näringsliv och att högre yrkesverksamhetsgrader på allt sätt eftersträvas att utvecklingsfonderna görs till effektiva etableringsorgan, varvid löntagarnas organisationer alltid skall medverka för att nå effektivare kontroll vid etableringar av företag samt att alltid fackliga representanter skall medverka i de länsorgan som sysslar med arbetsmarknadspolitiska frågor att regeringen i nära samarbete med länsmyndigheterna och de fackliga organisationerna bör satsa på företagsetableringar och sysselsättningsfrämjande åtgärder i kommuner som vid skilda tillfällen har det största behovet att därvid tillämpas skärpt etableringskontroll, i ökat samarbete mellan samhället och löntagarorganisationerna att arbetsförmedlingen åter skall avdela särskild personal för att effektivisera förmedlingen för kvinnor och ungdomar, så det blir en aktiv och uppsökande verksamhet för dessa svårt utsatta grupper att en utredning bör tillsättas som får i uppdrag att tillsammans med t. ex. högskolan i utreda näringslivets investerings- och löneutveckling att forskning skall etableras inom regionen - främst genom förstärkning av högskolans ansvar så att forskning och utbildning kan leda till ett effektivare näringsliv i för arbetstagarna acceptabel arbetsmiljö att om det privata näringslivet inte vill eller kan skapa de arbetstillfällen som erfordras måste detta ske i kooperativ eller statlig regi att särskilda åtgärder måste vidtas i utbildnings- och praktikfrågor för att stoppa den stora utflyttningsströmmen av ungdom från regionen, att alla arbetsgivare åläggs medverka vid tillskapandet av praktik- och beredskapsarbetsplatser för arbetslös ungdom samt att utbildningsmöjligheterna för ungdomar och vuxenstuderande starkt förbättras. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller 1. att kraftfulla åtgärder vidtas för att motverka nedläggning av företag i och Kaimar län samt på , 2. att regeringen medverkar till att industriinvesteringarna snabbt ökas i län, och på , 3. att åtgärder vidtas för lokalisering av statlig verksamhet till regionen, så att bl. a. utlovad kompensation för F 12:s nedläggning erhålles, 4. att bostadsbyggandet snabbt ökas i regionen. () () () () HANS ()