mot · G202630 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om utbyggd studie- och yrkesorientering m. m. I motionen föreslår socialdemokraterna att studie- och yrkesorienteringen förstärks särskilt i stora kommuner. Vidare bör stödet till de lokala s. k. SSAråden ökas med hänsyn till de meruppgifter råden har fått, bl. a. i samband med den höga ungdomsarbetslösheten. beslut om införande av regionala planeringsråd bör genomföras i sin helhet nästa läsår, föreslår socialdemokraterna vidare. Sammantaget innebär socialdemokraternas förslag att ytterligare ca 6 milj. kr. tillförs anslaget till studie- och yrkesorientering. Satsningen på studie- och yrkesorientering skall ses mot bakgrund av den betydelse socialdemokraterna tillmäter denna verksamhet - inte minst för att motverka ungdomsarbetslösheten. En närmare koppling mellan arbetet i skolan och arbetslivet var också en av huvudpunkterna i SIA-reformen. Ur anslaget Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. (C 9. ) utgår bidrag till försöksverksamhet med studie- och yrkesorientering samt lokala och regionala planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv (SSA-råd). Olika undersökningar visar att många elever är osäkra i sina studieval i avgångsklass. Den kärva arbetsmarknaden för ungdomar har naturligtvis medverkat till ökade svårigheter för dem som efter önskar arbeta i stället för att studera. En stor grupp ungdomar behöver särskild hjälp och stimulans för att samhällets erbjudanden om utbildning, arbete eller praktik skall uppfattas som meningsfulla alternativ efter . De åtgärder som satts in inom både utbildningsområdet och arbetsmarknadsområdet kan för många ungdomar också innebära att alternativen ter sig svåröverskådliga och därmed försvåra valen. Det är en angelägen uppgift för studie- och yrkesorienteringen att medverka till att dessa åtgärder för den enskilde individen kan kombineras till ett sammanhängande studieprogram. I övergången mellan grundskola och gymnasieskola eller arbetsliv spelar studie- och yrkesorienteringen en stor roll. Genom att tillräcklig tid kan ges varje individ kan valen bli bättre underbyggda. Studie- och yrkesorienteringen har också en viktig uppgift att fylla när det gäller att motverka Den blir också särskilt viktig för ungdomar med någon form av handikapp. För invandrarungdom kan studie- och yrkesorienteringen ge ökade kunskaper om olika studiemöjligheter och om förhållanden på arbetsmarknaden som för andra ungdomar är självklara. Studie- och yrkesorienteringen i skolan samt den uppsökande studie- och yrkesorienteringen är enligt vår mening viktiga delar i samhällets åtgärder för att underlätta ungdomarnas fortsatta studier eller inträde på arbetsmarknaden. I vår motion med anledning av propositionen (1977/78:164) om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet förde vi fram förslag om en ökning av medlen till den uppsökande studie- och yrkesorienteringen. Detta bifölls inte av med hänvisning till det årliga budgetarbetet. Vi hälsar därför med tillfredsställelse att regeringen nu lägger fram Förslag om en förstärkt uppsökande studie- och yrkesorientering. Förslagen är dock enligt vår mening otillräckliga. Ytterligare insatser bör komma till stånd avseende grundbeloppen för studie- och yrkesorienteringen samt de lokala och regionala planeringsråden. Grundbelopp för studie- och yrkesorientering Ett grundläggande drag i den nuvarande utvecklingen på skolans område är ett fördjupat samspel mellan skolan och arbetslivet. Detta framhålls i SIA-beslut. Ansvaret för denna utveckling faller bl. a. på skolans studie- och yrkesorientering. Vi vill här peka på att uppgifter som t. ex. uppföljning av elever till utbildning, arbete eller praktik, gruppvägledning, modifierad intagning samt arbetslivsorientering i olika former genom alla stadier m. m. tillkommit . Det är därför socialdemokraternas uppfattning att verksamheten behöver tillföras ökade resurser. För att särskilt i större kommuner förstärka elevernas möjligheter till studie- och yrkesorientering bör antalet grundbelopp för studie- och yrkesorientering ökas. Det gäller i Första hand de kommuner som enligt bestämmelserna har ett högre jämförelsetal än 3 000.1 dessa kommuner skall det berörda antalet elever delas med 800 i stället för med 750 För varje grundbelopp. En reducering av antalet elever per grundbelopp är enligt vår mening särskilt angelägen i dessa fall. Problemen med ungdomsarbetslösheten är betydande i dessa kommuner, varför ökade insatser redan i skolan är väl motiverade. Vi föreslår därför att ytterligare 25 grundbelopp ställs till () Förfogande för att möjliggöra en förstärkning av studie- och yrkesorienteringen i sådana kommuner. Fördelningen av denna ytterligare resurs bör utgå från bl. a. ungdomsarbetslösheten, andelen ungdomar som inte tagits in i gymnasieskolan, antalet invandrarelever i berörd ålder, antalet integrerade handikappade elever och kortkursverksamhetens omfattning. Förslaget innebär en ökad statlig kostnad på ca 2,5 milj. kr. Ökat stöd till lokala planeringsråd Betydande insatser görs av de lokala planeringsråden (SSA-råd) för att närma , gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen lill arbetslivet. Inte minst gäller detta i fråga om att planera den praktiska yrkesorienteringen, olika former av praktik, anpassad studiegång samt facklig medverkan i skolans undervisning om arbetsmarknad och arbetsliv. Det ankommer också på SSA-råden att uppmärksamma utbildning som är förlagd utanför gymnasieskolan i form av inbyggd utbildning, företagsutbildning och lärlingsutbildning. Råden följer också den uppsökande studie- och yrkesorienteringen, vilket är ett viktigt inslag i samhällets åtgärder för att erbjuda alla ungdomar arbete, utbildning eller praktik. I anslagsframställningen för /80 framhåller SÖ att rådens arbete alltmer fått en innehållsmässig och problemlösande inriktning inom studie- och yrkesorienteringens ram. Erfarenheterna av den hittillsvarande verksamheten är enligt SÖ klart positiva. SÖ pekar också på att bidraget för verksamheten bör höjas bl. a. på grund av de stora och ökade förväntningar som ställs på råden. framhåller särskilt de större och mycket stora kommunernas resurskrävande verksamhet, bl. a. för arbetslös ungdom. Det maximala verksamhetsbidraget borde därför höjas. Enligt vår mening spelar SSA-råden en mycket betydelsefull roll som kontaktorgan mellan skolan och arbetslivet. Den arbetsbelastning som fallit på råden kunde knappast förutses vid deras tillkomst. Under hand har denna ökat kraftigt, vilket bl. a. sammanhänger med situationen på arbetsmarknaden för ungdomsgrupperna. I många kommuner har handläggningen av dessa frågor blivit en huvuduppgift för SSA-råden. Det finns stora risker att råden på grund av bristande resurser tvingas att avstå från andra väsentliga arbetsuppgifter. Bland dessa vill vi särskilt framhålla följande. För att tillmötesgå kraven om utökning av den praktiska arbetslivsorienteringen skall en inventering av samtliga arbetsplatser göras i kommunerna. Eftersom det har visat sig att man inte kan utgå från befintliga register är detta en mycket tidskrävande uppgift. Syftet med inventeringen är att få en spridning av den praktiska arbetslivsorienteringen till allt fler arbetsplatser. För att nå syftet att arbetslivsorienteringen skall vara en del av undervisningen måste lärare i ökad omfattning studera arbetsplatser utanför skolan. Arbetsmarknadens parter har medverkat till utformningen av en lokal feriekurs med detta syfte, vilket endast ett fatal SSA-råd kunnat arrangera. Den utökade praktiska arbetslivsorienteringen omfattar när den blir fullt utbyggd samtliga elever i varje årskurs med studiebesök på låg- och mellanstadierna och minst veckolånga perioder på högstadiet. Den nuvarande praktiska yrkesorienteringen kräver ca 400 000 elevbesök per läsår. kommer ca 1 miljon elevbesök att ske per läsår. Det statsbidrag som f. n. utgår för SS A-rådens verksamhet täcker knappast de personalkostnader som denna kräver. Om rådens uppgifter skall kunna fullgöras i önskvärd omfattning erfordras ett ökat statligt bidrag. Utbyggnaden får mot bakgrund av budgetläget ske successivt. 1 den tidigare nämnda motionen med anledning av propositionen om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet föreslog socialdemokraterna att de lokala planeringsråden skulle erhålla en resursförstärkning. a. pekade vi på det ökde arbete som fallit på råden i fråga om kortkursverksamheten, beredskapsarbete och vid anskaffning av praktikplatser. borgerliga majoritet avslog våra förslag. Socialdemokraterna anser att planeringsråden saknar förutsättningar att med oförändrade bidrag klara de uppgifter som ålagts dessa. Vi föreslår därför att ytterligare 25 grundbelopp ställs till de lokala planeringsrådens förfogande under /80. Det bör ankomma på SÖ att fördela grundbeloppen med särskilt beaktande av de större kommunernas behov. Förslaget innebär en ökad statlig kostnad av ca 2,5 milj. kr. Regionala planeringsråd i varje län Införandet av SSA-råden ingick ursprungligen i den socialdemokratiska regeringens proposition om skolans inre arbete. beslut på grundval av denna proposition omfattade också införandet av regionala planeringsråd i varje län (UbU 1975/76:30). Den borgerliga regeringen fullföljde emellertid inte detta beslut utan föreslog endast ett begränsat genomförande av reformen. Med anledning av regeringens förslag har socialdemokraterna motionerat om att beslut bör fullföljas. uttalade att organisationen med regionala planeringsråd bör byggas ut (UbU 1976/77:13). I budgetpropositionen föreslår nu regeringen en viss utbyggnad av verksamheten med regionala planeringsråd. Några motiv för att utesluta några regioner redovisas inte. För ändamålet anvisas ytterligare 2,2 milj. kr. Detta motsvarar ca 22 grundbelopp. Innevarande budgetår utgår ca 6 grundbelopp för denna verksamhet. Fullt utbyggd erfordras att totalt ca 38 grundbelopp anvisas. Sålunda saknas ca 10 grundbelopp för en fullt utbyggd organisation. Socialdemokraternas uppfattning om behovet av att införa regionala planeringsråd i samtliga län framfördes också i motionen med anledning av propositionen om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet. 1 propositionen anförde föredraganden att i de lokala planeringsråden bör "också diskuteras hur behovet av praktikplatser skall kunna tillgodoses och hur platserna bör fördelas på ortens/regionens arbetsmarknad". Vi framhöll då att det inte var möjligt att klara praktikplatsfrågorna enbart på grundval av den enskilda kommunens arbetsmarknad. De regionala planeringsråden är nödvändiga för att kunna tillgodose föredragandens uttalande. Mot denna bakgrund är det förvånande att regeringen inte nu har föreslagit att de regionala planeringsråden byggs ut i hela landet. I stället föreslås att SÖ skall komma in med förslag om i vilka län råden skall införas nästa budgetår. Inte heller fullföljs sålunda beslut . Vi föreslåratt de regionala planeringsråden införs i hela landet nästa läsår. För detta krävs ytterligare 10 grundbelopp utöver regeringens förslag, vilket motsvarar ca 1 milj. kr. 1 budgetpropositionen redogör föredraganden för en skrivelse från (), i vilken hemställs om ändring av föreskrifterna i skollag och skolförordning på sådant sätt att LRF kan erhålla representation i planeringsråden. Vidare redogörs för behandling av en motion vid föregående med samma innebörd. uttalade då att "regeringens prövning av skrivelsen från LRF inte enbart skall gälla lantbruksnäringens representation utan ävert frågan om hur näringslivet i sin helhet får en så allsidig representation som möjligt i lokala och regionala planeringsråd" (UbU 1977/78:16). uttalar föredraganden att i de kommuner där arbetslivets struktur motiverar representation för t. ex. jord- och skogsbruksnäringen eller för de mindre företagen bör organisationer för dessa grupper vara företrädda. Socialdemokraterna anser att den tolkning av fattade beslut rörande de lokala och regionala rådens sammansättning som gjorts av SÖ är tillfredsställande. Den innebär att man utgår från vilka organisationer på arbetstagar- och arbetsgivarsidan som är avtalsslutande parter. I skrivelse till regeringen uttalar SÖ bl. a. att "under hela utvecklingsarbetet har parterna varit överens om att de avtalsslutande organisationerna på arbetsmarknaden bör vara förslagsgivande vid tillsättning av ledamöter i SSA-råden. Vidare framhålls att "det är dessa organisationer, som med hänsyn till samhällets lagstiftning i arbetslivsfrågor, bär ansvaret för förhållandena i arbetslivet. De organisationer som nämns i budgetpropositionen och som enligt föredraganden i vissa fall bör vara företrädda tillhör inte denna krets. De bör därför lika litet som andra berörda rena intresseorganisationer vara tillförsäkrade representation i råden. SÖ pekar också i sin skrivelse på att det finns ett flertal organisationer vilka, i likhet med LRF, företräder olika grupper av företagare. I likhet med SÖ anser vi att det bör vara möjligt för sådna grupper att komma överens med om arbetsgivarsidans representation. Vilken organisation som företräder arbetsgivarna i SSA-råden bör således vara en intern fråga för dessa på samma sätt som på arbetstagarsidan. Vi anser att åtgärder härutöver inte är behövliga. bör som sin mening ge regeringen till känna vad som här anförts om arbetsgivarrepresentationen i lokala och regionala planeringsråd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att till Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . att fördelas i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om arbetsgivarrepresentationen i de lokala och regionala planeringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv. () () () () () GOTAB 61137 Slockholm 1979