ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021729 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1729 av och om befrielse från viss kvarskatteavgift Deklarant som vid upprättande av självdeklaration funnit att den preliminära skatten understiger den beräknade slutliga skatten kan göra fyllnadsinbetalning under taxeringsåret. Fyllnadsinbetalningar görs för att undvika kvarskatteavgift. Denna avgift utgår om kvarskatten är . Den utgör om beloppet understiger men om kvarskatten är eller däröver. Kvarskatteavgiften är ej avdragsgill i deklarationen. De flesta inkomsttagare kan genom fyllnadsinbetalning undvika skatteavgift. Men för dem som har komplicerade inkomstförhållanden, t. ex. s. k. extraknäckare med inkomst från flera arbetsgivare samt rörelseidkare och andra med egen verksamhet samt de som har att deklarera för realisationsvinst av fastighetsförsäljning, kan storleken av berättigade avdrag vara besvärliga tolkningsfrågor där deklaranten och taxeringsmyndigheterna kommer till olika slutsatser. En sådan deklarant vet ej säkert hur stor skatt han skall erhålla förrän taxeringsperioden ärslut och han erhållit meddelande från taxeringsnämnden. Den som får kvarskatt på grund av att taxeringsmyndigheterna vägrat eller minskat avdrag eller bedömt inkomstpost annorlunda än han själv och får kännedom härom efter - vilket torde vara det vanliga - har, när han får vetskap om förhållandet, ingen möjlighet att göra fyllnadsinbetalning så att han undviker kvarskatteavgift. Lämpligen skulle kunna införas en regel innebärande att den som på grund av ändrad taxering får kvarskatt får möjlighet att inom förslagsvis en månad sedan han erhållit meddelande härom kan göra fyllnadsinbetalning. Kvarskatteavgift skulle i så fall ej utgå på inbetalt belopp. Förutsättningen för denna möjlighet till befrielse från kvarskatteavgift skulle vara att ändringen av taxeringen ej orsakats av förhållanden som leder till att den skattskyldige pålagts skattetillägg t. ex på grund av bristfälliga, missvisande eller felaktiga uppgifter i självdeklarationen. Praktiskt bör frågan helst kunna lösas för den avsedda kategorin skattebetalare genom att kvarskatteavgift automatiskt ej påförs dessa. Är detta tekniskt alltför svårt - vilket det knappast bör vara i dataåldern - bör möjlighet öppnas för dessa skattskyldiga att begära undantag från kvarskatteavgift när han fått slutskattesedeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om att kvarskatt på grund av ändrad taxering, vilken ej gett anledning till påförande av skattetillägg, inte skall föranleda kvarskatteavgift, därest inbetalning sker inom efter meddelandet om taxeringsmyndighetens beslut.
mot · G2021731 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1731-1738 av m. fl. om höjning av förmögenhetsskatt I den socialdemokratiska partimotionen om den ekonomiska politiken föreslår vi en höjning av förmögenhetsskatten fr. o. m. . Vi vet att många löntagare har fått vidkännas en standardförsämring både . Med den borgerliga regeringens ekonomiska politik har det krävts betydande uppoffringar från stora grupper, och utrymmet för standardförbättringar kommer även att vara begränsat. tyder regeringens finansplan på att kapitalägarna i näringslivet erhåller betydande vinstökningar både 1978 och 1979. Det är då av rättviseskäl rimligt att bördorna inte bara bärs av löntagarna utan självfallet också av kapitalägarna. Vi föreslår därför att förmögenhetsskatten höjs fr. o. m. . Av tekniska skäl bör skattehöjningen sättas till vid taxering och till vid därpå följande taxeringar. Om förmögenheten väsentligt har ändrats kan detta anges särskilt i deklarationen och hänsyn härtill tas vid taxeringen. Den föreslagna höjningen av förmögenhetsskatten beräknas öka statsinkomsten med ca 200 milj. kr. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att en av skattesatserna förhöjd förmögenhetsskatt skall utgå fr. o. m. . () () 1 1978/79. () () HANS () () () () ()
mot · G2021732 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1732 av m. fl. om höjning av den årliga fordonsskatten på traktorer m. m. beslutade om en höjning av fordonsskatten för bilar och motorcyklar fr. o. m. den . Däremot skedde ingen höjning för traktorer, lastbilar och andra skattepliktiga fordon. Vi socialdemokrater ansåg att man vid en skattehöjning på detta område inte skulle undanta näringslivet utan låta höjningen omfatta alla fordonsslag. Vi vidhåller denna uppfattning och föreslår att den årliga fordonsskatten höjs för traktorer, lastbilar och övriga skattepliktiga motorfordon. Detta innebär ökade statsinkomster /80 på ca 290 milj. kr. För bilar och motorcyklar bör gällande skattesatser vara oförändrade. Vi hänvisar i övrigt till den socialdemokratiska partimotionen om den ekonomiska politiken, där vi samlat redogör bl. a. för våra förslag om inkomstförstärkningar på budgeten. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att den årliga fordonsskatten höjs för traktorer, lastbilar och andra skattepliktiga motorfordon än bilar och motorcyklar. () () () () () () () HANS () () () -() () () () ()
mot · G2021733 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjning av skogsvårdsavgiften Under hänvisning till vad som anförts i den socialdemokratiska partimotionen 1978/79:1124 om den ekonomiska politiken hemställer vi att i enlighet med förslaget i motionen 1978/79:1124 antar bifogade förslag till lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift (1946:324) Lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift (1946:324) Härigenom förordnas att 1 § lagen om skogsvårdsavgift (1946:324) skall ha nedan angivna lydelse. Den, för vilken taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår med av skogsbru ks värdet. Den, för vilken taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår av skogsbruksvärdet. Har garantibeloppet av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgift skall hela krontal. Denna lag träder i kraft och skall tillämpas fr. o. m. detta datum. 1* I97R/79. () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G2021736 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1736 av och om beskattningen av drycker Genom olika metoder har samhällets alkoholpolitik inriktats på att minska den totala alltför höga alkoholkonsumtionen och att komma till rätta med missbruket. Dessa metoder har varit olika restriktioner kombinerade med s. k. positiva åtgärder som undervisning och information. Under en rad av år har alkoholpolitiken strävat efter att föra över konsumtionen från alkoholstarka drycker till alkoholsvagare. Detta har tyvärr endast inneburit att nya alkoholvanor lagts ovanpå de gamla med en ökande totalkonsumtion som följd. Några reella alkoholfria alternativ har aldrig tillskapats som ett alternativ till skadlig alkoholkonsumtion. Ungdomens alkoholvanor präglas i väldigt hög grad av kamratgängets normer. Ungdomar tvingas lära sig dricka alkohol, trots att smaken inte är tilltalande. Före mellanölsåren fanns det olika läskedrycker som med den tidens mindre avancerade marknadsföring snabbt accepterades av stora ungdomsgrupper. Av dessa har förmodligen enbart Coca-Colan överlevt. Genom en målmedveten produktutveckling och en modern marknadsföring borde den svenska bryggerinäringen kunna ta fram läskedrycker som kan accepteras av ungdomen. Ett sätt att stimulera detta är att ta bort skatten på läsk och lättöl. Därigenom stimuleras försäljningen av dessa drycker och bryggerierna ges möjlighet att med större ekonomisk trygghet, främst för de mindre bryggerierna, satsa på att göra läsken attraktiv. Det skattebortfall som samhället drabbas av kan kompenseras av en höjning av alkoholskatten. Denna skulle bli så liten att en 3^f-procentig höjning motsvarar inkomsterna av läsk och lättöl. Genom en målmedveten satsning på ungdomar i låg- och mellanstadie skulle en läskkultur kunna utvecklas som ett alternativ till den nu rådande alkoholvanan. Läskedryckerna skulle genom en attraktiv förpackning i kombination med produktutveckling kunna ges en högre status. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att beslutar avskaffa skatten på lättöl och läskedrycker, 2. att beslutar höja skatten på alkohol i motsvarande grad.
mot · G2021737 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1737 av och om skatteavdragen för representation Företagsskatteberedningen säger i sitt slutbetänkande (SOU 1977:86) att aktiebolag, enskilda firmor och de stora mellankommunala bolagen i yrkar avdrag för representation med närmare 500-700 milj. kr. Företagsskatteberedningens undersökning slår dessutom fast att uppgifterna baseras på företagens egna uppgifter, vilka vid kontroller visat sig vara för låga. Ovanpå den summa som företagsskatteberedningen uppger skall läggas de representationskostnader som de mellankommunala bolagen i landets övriga kommuner yrkar avdrag för. Det torde inte vara alltför djärvt att uppskatta summan för vilken företagen yrkar avdrag för representation till . Av denna summa kan kostnaden för alkoholdrycker beräknas utgöra hälften, dvs. 500 milj. kr. En representationsmiddag får enligt anvisningar bestå av: förrätt, varmrätt, efterrätt och kaffe. Till detta föreslås 1 öl, , 1/4 flaska du Rhone eller motsvarande vitt vin, sherry (Dry Sack) och avec, och (Vat 69) samt vatten! antog 1977 som målsättning för samhällets alkoholpolitik att begränsa den totala alltför höga alkoholkonsumtionen och att komma till rätta med missbruket. Mot den bakgrunden bör representationskostnaderna för företag inte tillåtas gälla alkohol. Enda sättet att undvika detta är att kraftigt sänka det avdragsgilla beloppet för representation. I när utslagningar ökar, nya rön visar att alkoholen ger många och svåra skador på fostret som vi konstaterar att ungdomens alkoholvanor blir alltmer avancerade måste samhället vidta åtgärder. Samhället måste i praktisk handling ta upp kampen mot alkoholskadorna. Genom att inte tillåta alkoholrepresentation med skattepengar bidrar vi till att bryta den förhärligande alkoholtradition som omger drickandet och försvårar konkreta insatser. Många hävdar att vi fortfarande vet alldeles för litet om varför en del människor blir alkoholskadade medan andra klarar sig utan skador. Detta är riktigt men vi vet tillräckligt mycket för att vidta åtgärder som alkoholforskningen arbetar vidare. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att får i.uppdrag att vidta förändringar i avdragsreglerna så att motionens syfte tillgodoses.
mot · G2021739 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1739-1750 Motion 1978/79:1739 av Per om marginalskattesänkningar i kombination med lönestopp för högre inkomsttagare De höga marginalskatterna har fått alltmer negativa effekter på dels skattemoralen, dels viljan att göra extra arbetsinsatser. För att skall kunna eliminera underskottet i utrikeshandeln och därefter betala tillbaka lånen från utlandet måste skattesystemet utformas så att alla extra arbetsinsatser uppmuntras. Ett led i denna strävan bör var en successiv sänkning av marginalskatterna. För att höginkomsttagarna inte skall gynnas av direkta skattesänkningar kan en anpassning av deras löner göras så att deras inkomstutveckling efter skatt inte väsentligt avviker från övriga inkomstgruppers utveckling. I extremfallet skulle detta innebära lönesänkningar. Men om marginalskattesänkningen görs successiv kan löneanpassningen i stället ske genom ett lönestopp för höginkomsttagarna i utbyte mot marginalskattesänkningar. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att regeringen i sina överväganden om utformningen av ett nytt skattesystem även bör pröva möjligheten att åstadkomma marginalskattesänkningar i kombination med lönestopp för högre inkomsttagare. 1 1978/79.
mot · G2021740 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om skattemässig resultatutjämning för yrkesfiskare Yrkesfiskarenas bruttoinkomster kan variera avsevärt mellan olika år, beroende bl. a. på tillgången på fisk, fångstbegränsningar av olika slag och avsättningsmöjligheter. Vidare kan bruttoinkomsten påverkas av att fiskefartygen blir stillaliggande på grund av otjänlig väderlek eller reparationer. Även i utgifterna kan det bli stora variationer mellan olika år. Omfattande reparationer på båtar, motorer och redskap kan bli nödvändiga och blir de dessutom tidskrävande kan de tvinga till långvarigt stillaliggande. Variationerna i bruttoinkomster och utgifter kan medföra att en yrkesfiskare kan ha stora bruttoinkomster och små utgifter. Ett annat år kan han ha små bruttoinkomster och stora utgifter. Differenserna i nettoinkomsten kan på så sätt bli betydande mellan olika år. Möjlighet till skattemässig resultatutjämning mellan olika år saknas f. n. Detta innebär stora svårigheter att planera investeringarna inom näringen. Detta ter sig helt otillfredsställande framför allt mot bakgrund av brant stigande investeringskostnaderna. Det är därför synnerligen angeläget att yrkesfiskare ges möjlighet till en skattemässig resultatutjämning. Enligt vår uppfattning bör den utformas enligt den s. k. skogskontomodellen. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta förslag till ändring i skattelagstiftningen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att införa skattemässig resultatutjämning för yrkesfiskare enligt skogskontomodellen. KARL-ER1K SVARTBERG (s) () () () ()
mot · G2021741 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1741 om skattemässig kompensation för i butik stulna kontanter Stölder av kassamedel från butiker sker allt oftare under butikernas öppethållandetider. Om butikspersonalen inte varit i personlig beröring med tjuven ersätts tillgreppet inte av försäkringar. Den stulna summan betraktas skattemässigt som ägarens eget kontanta uttag ur rörelsen. Innehavarna får alltså personligen skatta för förlusten. I ett aktuellt fall från bestals en IC A-butik på i runt tal . Utöver förlusten drabbades butiksinnehavarna av en beskattning på detta belopp, som vid marginalskatt uppgår till . Den totala förlusten med anledning av stölden uppgick alltså till ca . Stölder av kontanta medel ur rörelse borde skattemässigt bedömas som en avdragsgill kostnad i rörelsen. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att stölder av kontanta medel i butiker etc. skattemässigt betraktas som avdragsgill kostnad i rörelsen.
mot · G2021742 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1742 Genom skattereform infördes i princip särbeskattning av makars förvärvsinkomster. En rad sambeskattningsmoment kvarstår dock fortfarande trots vissa ytterligare reformer . Vid inkomstbeskattningen gäller detta t. ex. i fråga om s. k. B-inkomster, dvs. inkomster av kapital, fastighet, realisationsvinster m. m. Det gäller vidare egenföretagare och företagsledare i fåmansbolag, i den mån medhjälpande makes arbetsinsats understiger under beskattningsåret. Vid förmögenhetsbeskattningen sambeskattas såväl makars som omyndiga hemmavarande barns förmögenhet. Dessutom sker skattebegränsningen enligt den s. k. 80/85-procentsregeln med hänsyn till makars sammanlagda inkomst och förmögenhet. Av såväl principiella som praktiska skäl anser jag att återstående sambeskattningsmoment bör tas bort. Kvarvarande inslag av sambeskattningen kan t. ex. inte motiveras från skatteförmågesynpunkt och skapar betydande olägenhet. Det verkar bl. a. hindrande på gifta kvinnors arbetsutbud. Från taxeringsteknisk synpunkt innebär dessutom en fullständig särbeskattning en betydande förenkling. För detta talar också att utvecklingen på andra områden går mot en mer individuell bedömning av makar. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär att en helt individuell beskattning genomförs.
mot · G2021743 · 1979-01-25 00:00:00 — av om beskattningen av fåmansföretag För de s. k. fåmansföretagen och deras ägare finns en rad särbestämmelser. Dessa syftar till att motverka skatteflykt och att uppnå skattemässig rättvisa gentemot andra företagsformer. Senast har genom lagstiftning införts bestämmelser som siktar till att förhindra obehöriga skattelättnader. Företagarna upplever den nu gällande fåmansbolagslagstiftningen som diskriminerande. Det gäller särskilt reglerna om bilförmån, lön till make, traktamentsersättningar, de speciella s. k. stoppreglerna vid överlåtelse av egendom mellan företaget och ägarna, som i vissa fall medför beskattning hos såväl företag som företagare, uppgiftsplikten m. m. Denna lagstiftning är mogen för en översyn. En likvärdig behandling av fåmansföretagens ägare med andra grupper är ett grundkrav. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar hos regeringen anhåila att regeringen skyndsamt låter se över de särskilda skattereglerna för fåmansföretagen och deras ägare och lägger fram förslag till lagändringar som likställer dessa med övriga skattskyldiga.
mot · G2021744 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om kapitalbeskattningen beslöt med anledning av den s. k. småföretagspropositionen om vissa ändrade regler beträffande familjeföretagens kapitalbeskattning. De nya reglerna har i viss mån provisorisk kraktär. De tillkom för att snabbt lösa akuta problem och innebär ingen fullständig lösning av familjeföretagens kapitalskatteproblem. Genom den kvarvarande kopplingen mellan den starkt progressiva inkomstskatten och den progressiva kapitalbeskattningen samt utformningen av 80/85-procentsregeln utgör kapitalskatterna alltjämt en orimlig merbelastning, särskilt för många medelstora och större familjeföretag. Även för de mindre familjeföretagen innebär de nya reglerna lättnader endast på kort sikt. Med nuvarande inflationsutveckling kommer också dessa att inom loppet av befinna sig i samma situation som . De nya reglerna innebär alltså inte att man mera långsiktigt kommit till rätta med problemen. Ytterligare kraftfulla åtgärder på detta område brådskar och är av avgörande betydelse för familjeföretagens fortsatta möjligheter att bibehålla sin självständighet oh utvecklas gynnsamt. Sådana åtgärder bör syfta till att det i företaget arbetande kapitalet i form av maskiner, inventarier och lager etc. helt undantas från kapitalbeskattning. Förutsättningarna för kapitalbeskattning av sådana tillgångar i familjeföretag har numera på ett avgörande sätt förändrats, bl. a. genom låneförbud, MBL, skärpt realisationsvinstbeskattning samt allt högre marginalskatter och arbetsgivaravgifter. En total avveckling av dessa kapitalskatter skulle medföra ett direkt inkomstbortfall för samhället av mycket begränsad storlek. Rent allmänt bör skatteskalorna anpassas så att kapitalskatter inte tas ut efter högre procenttal än vad som är brukligt i med oss jämförbara länder på kontinenten. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag om ändring av kapitalbeskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G2021746 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1746 av m. fl. om lokalisering till av länsrätten i län 1 propositionen 1977/78:170 med förslag om fristående länsdomstolar föreslogs att de nuvarande länsdomstolarna, dvs. länsrätterna, länsskatterätterna och fastighetstaxeringsrätterna, skulle brytas ut från länsdomstolarna och läggas samman till en ny fristående allmän förvaltningsdomstol i varje län. De utbrutna domstolarna skulle erhålla namnet länsrätt, och det föreslogs även att de i princip skulle förläggas till residensstäderna. Vid remissbehandlingen av länsdomstolskommitténs förslag framkom skiftande synpunkter om bl. a. lokaliseringen, vilka även redovisas i propositionen 1978/79:100, bilaga 5. Härvid framkommer också att vid behandlingen av princippropositionen väcktes flera motioner i bl. a. lokaliseringsfrågan. Motioner väcktes bl. a. om att lokalisering av länsrätten i län skulle ske till . Motionerna var underbyggda från länshåll av bl. a. verksstyrelses beslut om att vid en utlokalisering av länsrätten borde denna ske med en placering i . De lokaliseringsskäl som förelåg vid behandling av princippropositionen och som bl. a. redovisas i motion 1977/ 78:1878 är lika aktuella vid behandling av propositionen 1978/79:100, bilaga 5, varför vi med vad som anförts i motionen hemställer att beslutar att länsrätten i län lokaliseras till .
mot · G2021747 · 1979-01-24 00:00:00 — om förslaget att införa ADB-system för målregistrering vid vissa länsrätter I propositionen 1978/79:100, bil. 5, s. 60 föreslås att ett ADB-baserat diarieföringssystem skall införas för de tre största länsrätterna i landet. De skulle tillsammans svara för av den samlade verksamheten vid länsrätterna. Redan nu finns ett datorbaserat system för diarieföring vid regeringsrätten och kammarrätterna. Det föreslås att länsrätterna skall använda samma system som de andra rätterna. Det är tänkbart att det kan vara lönsamt att använda ADB vid de tre större länsrätterna. Någon redovisning lämnas inte i propositionen, inte heller lämnas uppgifter om eventuella besparingar som kan göras. De årliga kostnaderna beräknas till ca 2,6 milj. kr. per ärende och år i ökade kostnader, vilket är mycket. Vilka chanser är det att kalkylen håller? På många dataområden har det varit legio med kostnadsöverskridanden. I propositionen nämns inte att det bedrivits en uppföljning och utvärdering av ADB-baserade diarieföringssystem vid rätterna och vid andra myndigheter som utnyttjar sådana system. Någon rapport har ännu inte lämnats men enligt uppgift lär den vara nära förestående. Det har påpekats att lönsamheten i att använda ADB för diarieföring kan ifrågasättas. Innan tar ställning till det nu aktuella förslaget bör denna uppföljning och utvärdering granskas. Någon redovisning av samband mellan länsrätternas verksamhet och kammarrätternas som motiverar att de skulle använda samma datasystem har inte lämnats. Såvitt bekant är dessa samband relativt små och i varje fall helt underordnade kravet på att länsrätterna förses med datasystem som är bra för deras behov till lägsta kostnad. Kammarrätternas system är central för hela . Det utnyttjar den statliga servicebyrån DAFA. Om de största länsrätterna ansluts till detta system finns det en risk att även övriga 21 länsrätter ansluts till systemet. På detta sätt har ytterligare ett stort centralt system skapats utan att har fått ta ställning till en långsiktig utbyggnadsplan och studera alternativ. Vi gör den bedömningen att den nya datapolitik som kommer att läggas fast i anslutning till aviserade dataproposition också skall innebära stopp för att med bristfällig redovisning införa nya stora datasystem. Då går det inte att börja tillämpa de nya idéerna förrän riktlinjerna lagts fast. Med anledning av det anförda hemställer vi att måtte besluta att förslaget i propositionen 1978/ 79:100, bil. 5, om ADB-baserat diarieföringssystem för vissa länsrätter avslås i avvaktan på att regeringen presenterar en långsiktig utbyggnadsplan med alternativa lösningar för hur datasystemet kan organiseras samt underlag för kostnads/ effektbedömningar. H. ()