mot · G2021600 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om rättsavdelningar vid länsstyrelserna Genom länsstyrelsereform tillkom en ändamålsenlig organisation för den regionala samhällsplaneringen. Olika sektorsintressen samlades i en ny avdelning - planeringsavdelningen - inom . Det karakteristiska för handläggningen och beslutsfattandet vid avdelningen är att planeringsfrågorna behandlas på ett integrerat sätt med deltagare från en rad olika sakenheter, såsom naturvårds-, plan- och regionalekonomisk enhet. I detta lagarbete deltar fortlöpande den juridiska enheten. Även i de ärenden som handläggs av juridiska enheten deltar företrädare för berörda sakenheter. förslag om att bryta ut de juridiska enheterna från dess sammanhang med planeringsavdelningen för att bilda fristående rättsavdelningar har avstyrkts av en massiv remissopinion, däribland 20 länsstyrelser. Även TCO-S, SF, statskontoret, samt en rad övriga centrala verk har avstyrkt förslaget. Trots detta har föredraganden, av skäl som framgår på s. 28 i bilaga 18 till budgetpropositionen 1979, föreslagit att rättsavdelningar inrättas fr. o. m. Enligt vår mening bör denna organisationsförändring avvisas av av bl. a. följande skäl. Det lagarbete som präglar verksamheten vid planeringsavdelningarna slås sönder. Risk finns för att de ärenden som överförs till rättsavdelningarna kommer att avgöras isolerade från sina planeringssammanhang. Den berörda juristpersonalen berövas möjligheten att direkt delta i planeringsarbetet och därmed kontakten med verkligheten bakom rättsreglerna. Ärenden som måste behandlas i ett sammanhang riskerar att splittras upp på två avdelningar. Allmänheten, kommuner, företag och organisationer kommer då att behöva vända sig till två avdelningar. Risk för ökad byråkratisering föreligger alltså. Härtill kommer att arbetsledningen och prioriteringen av arbetsuppgifterna inom blir komplicerade med ett ökat personalbehov som följd. Sålunda har exempelvis påpekat att naturvårdsenheterna med sina komplicerade miljövårdsärenden måste få egna jurister därest förslaget om separata rättsavdelningar genomförs. I likhet med föredraganden vill vi understryka betydelsen av att en kvalificerad juridisk kompetens finns inom länsstyrelserna. Denna kompetens kan dock utan svårighet tillskapas inom nuvarande organisation. Argumentet att en separat rättsavdelning stärker myndighetsutövning är oklart. myndighetsutövning verkställs både av jurister och av personal med annan utbildningsbakgrund, i viktigare ärenden av landshövdingen och förtroendemannastyrelsen. Därest viktigare ärendegrupper skall handläggas och avgöras inom rättsavdelningen kan förtroendemannastyrelsens inflytande minska. Vi vill vidare understryka att organisation måste utformas så att den passar för nytillkommande och förändrade uppgifter. En rad utredningar, bl. a. vattenlags-, decentraliserings-, miljöskydds- och sysselsättningsutredningarna, har framlagt förslag som innebär ökade uppgifter för länsstyrelserna och skärper behovet av samarbete mellan jurister och övriga sakkunniga. Slutligen talar kostnadsskäl mot förslaget, inte minst i en situation då föredraganden föreslår minskningar av länsstyrelsernas anslag. a. måste 23 nya länsrådstjänster (motsvarande) inrättas vid genomförandet av förslaget. Under åberopande av det anförda hemställer vi att avslår regeringens förslag i budgetpropositionen 1979 bilaga 18 om inrättande av rättsavdelningar vid länsstyrelserna. (m) () () ()