mot · G2022393 · 1979-03-29 00:00:00 — Motion 1978/79: 2393 med anledning av propositionen 1978/79: 99 om en ny trafikpolitik På bandelen HaparandaBoden uppvisar godstrafiken en klar tendens: en ökning år för år. Denna tendens är särskilt markant innevarande år. Det är framför allt godsflödet från och över som ökar i omfattning. Denna ökning i internationell trafik, som under bättre betingelser även kunde omfatta persontrafik, aktualiserar främst två krav nämligen för det första en utbyggnad av bangården i och för det andra en total upprustning och elektrifiering av bandelen HaparandaBoden. Bandelen HaparandaBoden, som färdigbyggdes under , är mycket svagt konstruerad och motsvarar inte nutida behov. Underhållet av bandelen är också starkt eftersatt med ty åtföljande låga hastigheter och långa restider. Sträckan HaparandaBoden är , restiden och , varför medelhastigheten blir endast . De låga hastigheterna beror dels på banans dåliga beskaffenhet, dels på att det är gamla vagnar/rälsbussar ända som trafikerar banan. I den internationella trafiken framstår bandelen HaparandaBoden som en flaskhals; resenärer upplever sträckan som tidsödande och synnerligen obekväm. Det är en markant skillnad när man i byter från finsk till svensk järnväg. På finska sidan har nämligen VR, Valtion rautatiet/(Finska) rustat upp banan ända fram till vid för tung och snabb trafik. Den finska banan motsvarar nutida krav på komfort och säkerhet. Den är justerad även i höjdled för att eliminera tjälförskjutningar. Från finsk sida har man gjort dessa satsningar för att skapa ökade förutsättningar för spårbunden trafik över till . Det får anses vara hög tid att motsvarande satsning görs från svensk sida. a. finskt industrihåll har önskemål därom uttalats. Ryska och finska järnvägar är s. k. bredspåriga, medan svenska järnvägar i regel har västeuropeisk spårvidd. Omlastningarna från finska och ryska järnvägsvagnar i HaparandaTorneå ökar för år. Själva omlastningen är i och för sig en enkel procedur när järnvägsspåren ligger sida vid sida. I takt med ökad handel mellan öst och väst är möjligheten till snabbare järnvägstransporter en viktig förutsättning. Vissa tecken tyder på avtagande transporter till sjöss. 1978/79: 2393 framstår det som ännu angelägnare att förutsättningarna för järnvägstransporter vidmakthålls och vidareutvecklas. En upprustning av banan HaparandaBoden får därför anses som väl motiverad. Upprustningen kan med fördel utföras som beredskapsarbete. Ett sådant projekt skulle av de många som behöver arbete upplevas som ett mycket meningsfullt beredskapsarbete. I och östra är arbetslösheten omfattande och betydligt högre än genomsnittet för landet. Efter utredning inom SJ bör arbetet med upprustningen av banan kunna sättas i gång med kort varsel. Vad avser den anslutande bandelen KarungiÖvertorneå bör erinras om att banan är bygdens enda riksförbindelse liksom SJ-förbindelsen till . Det finns vissa planer på att söka utvinna malm- och/eller andra mineraltillgångar i övre . På finsk sida har för dylikt ändamål järnväg dragits fram till Kolari. I avvaktan på upprustning av bandelen HaparandaBoden och i avvaktan på eventuellt framtida behov av järnväg till övre bör såväl SJ:s persontrafik som godstransporter till bibehållas intakta. Följande trafiksituation är belysande för nuläget: har med avgång 9.55 rälsbussförbindelse med , ankomst . Restiden är och på ett avstånd av . För att göra även persontrafiken på bandelarna HaparandaBoden och KarungiÖvertorneå attraktiv bör moderna vagnar omgående sättas in och restiden nedbringas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid den fortsatta prövningen av järnvägsnätet skall beaktas vad som anförts i motionen om bandelarna BodenHaparanda, KarungiÖvertorneå.