mot · G202865 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om kommunalt huvudmannaskap för familjebidragen för värnpliktiga Den nya familjebidragslagstiftningen, som trädde i kraft , har vid den praktiska tillämpningen medfört avsevärda dröjsmål vid utbetalning av familjebidragen. Orsaken till att lagstiftningen visat sig mer arbetskrävande än vad som förutsetts torde bl. a. bero på att försvarets civilförvaltnings medgivande erfordras i större utsträckning än tidigare innan familjebidragsnämnderna kan utbetala bidrag. De ändrade reglerna för medgivande av familjepenning, enligt vilka familjepenning endast undantagsvis kan medges för den tjänstepliktiges hustru eller med honom sammanboende som inte vårdar barn, för vilket familjepenning kan utgå, har bl. a. medfört att antalet ärenden som måste underställas civilförvaltningens prövning ökat och att ärendena blivit av mera komplicerad natur. Tjänstepliktiga under grundutbildning är ur ekonomisk synpunkt en mycket sårbar grupp i samhället. Det är därför ytterst angeläget att enkla och smidiga former för utbetalning av familjebidrag kan åstadkommas. Det nuvarande familjebidragssystemet tillkom under beredskapsåren. Det var då nödvändigt med särskilda åtgärder för att garantera de inkallades familjer ett nödtorftigt uppehälle. Vi har fått en väl utbyggd allmän sociallagstiftning som skall tillförsäkra alla medborgare en social trygghet. Den ålägger bl. a. kommunerna att ge ekonomisk hjälp till dem som av olika anledningar inte kan klara sitt eget eller familjemedlemmarnas uppehälle. Den allmänna sociallagstiftningen omfattar även de värnpliktiga, men eftersom det finns ett särskilt familjebidragssystem för de värnpliktiga, anses det ofta från kommunernas sida att det är de militära myndigheternas sak att klara av de värnpliktigas sociala hjälpbehov. Det är sannolikt av den anledningen som de kommunala socialhjälpsnämnderna har ställt sig avvisande till att förskottera familjebidrag till de värnpliktiga som i förekommande fall drabbas av den försenade handläggningen vid civilförvaltningen. Sådana situationer skulle kunna undvikas om man bara haft eli socialt bidragssystem. Det borde vara dags att slopa det särskilda familjebidragssystemet för de värnpliktiga och i stället överföra ansvaret till de kommunala socialhjälpsnämnderna. förutsättes att familjebidragskostnaderna - som till bestrids av statsmedel - även i fortsättningen skall stanna på statsverket. Familjebidragsbeloppen är ju redan nu baserade på de socialhjälpsnormer som tillämpas inom . Kommunerna har socialt utbildade handläggare som är vana vid att handlägga sociala bidragsärenden för alla andra kommunmedlemmar. För de värnpliktiga skulle detta innebära inte bara en smidigare och snabbare handläggning av deras bidragsansökningar utan de skulle också (ä en bättre likformighet och följsamhet med penningvärdesutvecklingen. Och dessutom skulle vi slippa från diskussionen om vem som bär ansvaret för att tusentals värnpliktiga har råkat hamna mellan myndigheternas stolar". Med hänvisning till anförda skäl föreslår vi att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att det särskilda familjebidragssystemet förde värnpliktiga överförs till kommunernas socialnämnder. () KARL-ER1K SVARTBERG (s) () () () ()