mot · G2021691 · 1979-01-25 00:00:00 — om förbud för juridisk person att bli medlem i politiskt parti Grundläggande för det svenska välfärdssamhället är vårt demokratiska samhällsskick. Ett demokratiskt samhällsskick som det svenska förutsätter respekt för ett flertal demokratiska samt medborgerliga fri- och rättigheter. 1 är förutsättningarna för en fördjupad demokrati bättre än på de flesta andra håll i världen. En för internationella förhållanden långvarig demokratisk tradition, hög allmänbildning och levnadsstandard underlättar allas deltagande i samhällsarbete och beslutsprocess. Men också i vårt land finns tecken som tyder på att demokratin kan komma att försvagas. T. ex. en fortgående centralisering och kollektivisering av besluten i samhället minskar individens självbestämmande. Makten koncentreras alltmer till regering, statsförvaltning och de stora organisationerna. I ju större utsträckning vardagslivets olika beslut blir beroende av kollektiv och politisk styrning, desto mindre möjligheter ges minoriteter och enskilda medborgare i samhället att få sina varierande önskemål och behov tillgodosedda. Sammanvävningen av politisk och ekonomisk makt inom ramen för det socialdemokratiskt styrda organisationslivet diskriminerar de medborgare som inte ryms inom de s. k. folkrörelserna eller som inte får gehör för sina synpunkter inom dessa. Arbetet med att slå vakt om vår demokrati och fördjupa den i takt med samhällets utveckling är därför en angelägen uppgift. Ett värdefullt steg för fördjupad demokrati utgör det arbete som under början och mitten av bl. a. skedde genom de nya grundlagsskyddade reglerna kring de såväl mänskliga som demokratiska fri- och rättigheterna. saknar dock vissa elementära demokratiska fri- och rättigheter ett lagstadgat skydd. Det gäller t. ex. rätten för den enskilde medborgaren att endast kunna bli ansluten till politiskt parti genom att själv, genom aktiv handling, ansöka om medlemskap. Indirekt föreligger också risken för att medborgare i egenskap av medlem i organisationen tvingas ta politisk ställning då organisationen i sin tur kan ansöka om medlemskap i politiskt parti. Folkrörelsernas historiska betydelse liksom deras värden för framtiden är utomordentligt stor. Särskilt de fackliga organisationernas framväxt har varit av avgörande betydelse för att stärka löntagarnas position och deras villkor i samhället. Folkrörelsernas makt får dock inte bli sådan att den enskildes självständighet kommer i fara. Den enskilde skall t. ex. ha rätt att i politiska frågor bli företrädd av de personer hon eller han politiskt har valt och inte av organisationer för speciella syften, i vilka hon/han är - eller inte är medlem. För att organisationerna på ett riktigt sätt skall kunna fylla sin viktiga roll fordras att de bevarar sin självständighet såväl gentemot statsmakten som gentemot andra organisationer. Organisationer till vilka medlemmar anslutit sig för att få t. ex. vissa avgränsade ekonomiska intressen tillvaratagna tjänar varken sig själva, sina medlemmar eller vår demokrati, om de hemfaller till en allmän politisk verksamhet, där de egentliga uppgifterna för organisationen intar endast en mindre plats. Det svenska samhället visar upp en synnerligen bred flora av olika organisationer. Det är organisationernas egen uppgift att anpassa organisationens policy i olika frågor, bl. a. mot bakgrund av samhällets gradvisa utveckling. är det samhällets uppgift att ytterst garantera den enskilde medborgaren tillfredsställande rättsskydd och bevarade demokratiska fri- och rättigheter även inom och gentemot organisationerna. När ett flertal s. k. folkrörelser gör anspråk på, och i flera avseenden redan erhållit, en allt betydelsefullare plats i samhället, med uppgift att t. ex. handha vissa tidigare i samhällets regi skötta uppgifter, får folkrörelserna också acceptera att deras interna organisation och demokratiska integritet följer samhällets lagstiftning. Man kan svårligen tänka sig att olika folkrörelser skulle tilldelas ytterligare uppgifter, vilka handläggs av offentliga myndigheter, utan att motsvarande kontroll från medborgarnas sida kan utövas. För ekonomiska föreningar finns lagstiftning som reglerar mera centrala frågor. För ideella föreningar, till vilka flertalet här aktuella organisationer i juridiskt hänseende är att hänföra, har någon lagstiftning trots åtskilliga propåer härom - se t. ex. förarbetena till gällande lag om ekonomiska föreningar- aldrig antagits. Skälen härtill har framför allt varit att de ideella organisationerna motsatt sig vad de betraktat såsom ingrepp i sin autonoma sfär. Det ovan sagda gäller dock inte alla folkrörelser, t. ex. inte våra frikyrkor. Moderata samlingspartiet har i en partimotion framhållit vikten av att stärka den enskilde medborgarens ställning i och gentemot organisationerna genom en ramlagstiftning, gällande även ideella föreningar. har vikten av en sådan ramlagstiftning ökat, bl. a. med anledning av propåer i den politiska debatten angående förändringar i de politiska partiernas policy vid registrering av medlemmar. registreras enbart fysiska personer som medlemmar i ett politiskt parti. Diskussionen angående facklig organisations möjlighet att bli medlem i politiskt parti förändrar dock radikalt dagens situation. En utveckling där juridiska personer - som t. ex. fackliga organisationer eller rent av företag - skulle kunna bli medlemmar i ett politiskt parti vore av flera skäl olycklig. De korporativa dragen i vår samhällsutveckling skulle dramatiskt förstärkas, om gränsdragningen mellan offentliga myndigheter och politiska partier å ena sidan och mycket starka juridiska personer å andra sidan tunnades ut. Organisationernas roll som fristående, balansskapande sammanslutningar i samhället skulle gå förlorad. De politiska partiernas roll som ideella av medborgare uppburna organisationer skulle försvinna. I stället skulle partierna kunna misstänkas bli ensidiga förespråkare för vissa parts- eller företagsintressen i samhället, detta i kraft av de juridiska partimedlemmarnas överlägsna möjligheter till påverkan, bl. a. via det ekonomiska stöd som de juridiska medlemmarna kan antas ge partiet. Den ovan skisserade utvecklingen har observerats i en rad länder. I lade t. ex. den socialdemokratiska regeringen fram ett lagförslag om politiska partier. 12 § 1 mom. sista stycket i den västtyska lagen från om politiska partier(se Bundesgesetzblatt ROEM 1 s. 773)stadgas sålunda att medlemskap i politiska partier endast är medgivet fysiska personer. Som motivering till lagregeln anförs dels att i är medlemskap av tradition förbehållet fysiska personer, dels att den intre partidemokratin är möjlig endast om medlemskapet är privat grundat (korporativt medlemskap kan innebära en fara för infiltration genom fackföreningarna). Slutligen framhålls att medlemskap endast för enskilda personer svarar mot den individuella rösträtt som tillkommer fyskiska personer. Det är uppgift att värna den enskilde medborgarens demokratiska fri- och rättigheter. En utveckling som kunde leda till att juridiska personer skulle kunna bli medlemmar i ett politiskt parti vore ett sätt att minska dessa demokratiska fri- och rättigheter. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstadgande att enbart fysisk person kan bli medlem av politiskt parti. () ()