mot · G2022665 · 1979-05-02 00:00:00 — Motion 1978/79: 2665 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 210 om ändrad företagsbeskattning Den svenska företagsbeskattningen avser huvudsakligen att vidmakthålla och vidareutveckla den kapitalistiska produktionsordningen. Under det socialdemokratiska regeringsinnehavet framlades inga förslag som innebar någon maktförskjutning till arbetarklassens förmån. I stället inriktades reformerna på andra områden. I stort sett innebar detta att de vinster som skapades inom företagen utsattes för en högst måttlig beskattning. Så länge vinsterna inte utdelas, utan används till skilda ändamål inom företagen, är skattebelastningen låg. Detta beror i huvudsak på två faktorer i den svenska företagsbeskattningen. För det första är begreppet driftkostnad vitt formulerat. För det andra tillåts en avsevärd reservering av vinstmedel inom företagen, dels genom de frikostigt utformade reglerna om lagernedskrivning och värdeminskning för maskiner och inventarier, dels genom ett långt gående system av reserveringsmöjligheter av typ investeringsfonder m. m. Sammantaget innebär reserveringsmöjligheterna att företagens redovisade skattemässiga nettovinst blir mycket låg. Skattesystemet uppmuntrar tillväxt. Ett företag som befinner sig i ett expansivt skede kan ofta investera sig ut ur samhällets skattekrav. Detta har medfört att företagen ofta spekulerar, främst i varulager, för att bereda sig bättre avoch nedskrivningsmöjligheter. Skattesystemet bidrar på detta sätt ofta till felaktiga och snedvridande investeringsbeslut. Inflationistiska tendenser inom företagssektorn, såvitt avser priser på lagervaror, maskiner och andra inventarier, förstärks. Vidare sker en kraftig förmögenhetstillväxt inom företagen, delvis bekostad via skattemedel. Denna förmögenhetsökning kan sedan aktieägaren tillgodogöra sig genom avyttring av aktierna eller eventuellt genom belåning. Skattesystemet förstärker även de problem som uppkommer i samband med kapitalismens koncentrationstendenser. Det är lätt och billigt att avyttra ett vinstrikt företag, som står i begrepp att utvidga sin verksamhet, jämfört med att fortsätta driften själv. På detta sätt har koncentrationen inom svenskt näringsliv drivits på. De i det uppåtgående företaget uppsamlade vinstmedlen används ofta till att finansiera överlåtelserna. I vissa fall medges avdrag i skattehänseende för utdelning till aktieägare enligt den s. k. Annell-lagen. Denna möjlighet har utvidgats under det borgerliga regeringsinnehavet. 1978/79: 2665 Sammantaget innebär företagsbeskattningssystemet en rad fördelar i beskattningshänseende för företagare, oavsett företagsform. Speciellt gäller detta dock de större svenska aktiebolagen. Dessa gynnas dessutom av den frikostiga bidragspolitik som förts av de socialdemokratiska och borgerliga regeringarna. Dessa avsåg ursprungligen tillfälligt krisstöd, men har med tiden i stor utsträckning permanentats. Detsamma gäller för investeringsfonder och liknande reserveringsmöjligheter. Det kan betvivlas att någon konjunkturpolitisk effekt alls kvarstår efter de senaste årens permanentning av systemen. Ett skattesystem innehåller aldrig någon objektiv rättvisa. Den skattepolitik det ger uttryck för utgör i stället klasspolitik. Det svenska företagsbeskattningssystemet avser att bevara och utveckla en kapitalistisk produktionsordning. De nu framlagda reformförslagen innebär i detta hänseende inget nytt. De utgör härigenom en del av den borgerliga klasspolitiken. kommunisterna avvisar principiellt det nuvarande företagsbeskattningssystemet. Det har inneburit att företagen svarat för en allt mindre del av det direkta skatteuttaget i samhället. 1950 utgjorde skatteinkomsterna från företagen av de totala skatterna och avgifterna mot . En omfördelning av skattebördorna har skett som gynnat företagen och kapitalägargruppema. En sådan utveckling är enligt kommunisternas mening oacceptabel. Partiet har som ett första steg i riktning mot en nyorientering av företagsbeskattningen krävt, dels en tioprocentig ökning av den statliga bolags vinstbeskattningen till , dels återinförande av en allmän arbetsgivaravgift beräknad på företagens omsättning. Vidare har partiet krävt begränsningar i möjligheterna till skattefria fonderingar inom företagen, via avskrivnings- och nedskrivningsmöjlighetema, samt avsättningsmöjligheterna till investeringsfonder. En av grundlinjerna i en demokratisk skattepolitik måste vara att vinstreserveringar av ifrågavarande slag sker helt under samhällelig kontroll och under facklig insyn. På grund av detta vänder sig kommunisterna mot regeringens förslag, som innebär att någon höjning av företagsskattesatsen inte sker. Tvärtom menar partiet att en sådan höjning är befogad. Den måste vidare kompletteras med skärpt beskattning av aktievinster och realisationsvinster. Den i propositionen antydda möjligheten av att åstadkomma ett upphävande av den s. k. dubbelbeskattningen av bolagens inkomster måste bestämt tillbakavisas. I detta sammanhang vill kommunisterna erinra om att partiet i motionen 1978/79: 31 krävt en övergång till produktionsbeskattning. Detta utgör ett andra steg i en nyorientering av företagsbeskattningen. Ett sådant system bör ha alternativa skattebaser: omsätning, råvaru- och energiförbrukning, m. m. Detta möjliggör ett effektivare användande av skattesystemet som styrmedel för miljöpolitiska och 1978/79: 2665 allmänt näringspolitiska syften. Skatteuttaget bör vidare differentieras med hänsyn till produktionens nytta. Ett sådant skattesystem bör bära en väsentlig del av det samlade skatteuttaget i samhället. Två krav måste emellertid upprätthållas. För det första får en sådan skatteomläggning inte öka skattebelastningen för vanliga löntagare. För det andra måste de fördelningspolitiska synpunkterna beaktas, så att omläggningen inte leder till omotiverade skattelättnader för höginkomsttagarna. En utredning av produktionsbeskattningen i enlighet med detta bör ske . Detta kan ske inom ramen för den tillsatta bruttoskattekommitténs arbete. En fullt utbyggd produktionsbeskattning kan endast tänkas inom ramen för en socialistisk planhushållningsekonomi. Så länge den kapitalistiska produktionsordningen råder måste systemet kompletteras med skatteregler av huvudsakligen fördelningspolitisk art. Det väsentliga kravet på skattesystemet är dock att det som helhet har en demokratisk inriktning, dvs. att det bidrar till att beskära kapitalistklassens makt över produktionen och nationalförmögenheten med motsvarande demokratiska landvinningar för löntagarna. Det behöver knappast nämnas att de i propositionen behandlade frågorna, vilka endast berör företagens inkomstbeskattning, i stort föreslås lösta på ett sätt, som går stick i stäv med den ovan angivna inriktningen av företagsbeskattningen. Grovt sett behandlas endast möjligheterna av att bereda företagarna nya förmåner i förhållande till löntagarna. Trots sin principiella inställning vill kommunisterna lägga följande synpunkter på de i propositionen framförda förslagen. kommunisterna finner det inledningsvis märkligt att regeringen inte med ett ord behandlar de kostnader som de föreslagna reformerna ger upphov till. Man vill exempelvis införa rätt till lönebaserad reservering. Någon beräkning av kostnaderna sker dock inte. I stället anges helt allmänt att det sammanlagda uttaget av inkomstskatt bör hållas i stort sett oförändrat. Detta sätt att presentera förslaget försvårar möjligheterna till bedömning av förslaget. Det finns inte heller någon samlad värdering av de samhällsekonomiska effekterna av förslagen i propositionen. Möjligheten för företagen att bilda obeskattade reserver via lagernedskrivningar och värdeminskningsavdrag utgör en viktig kreditkälla för de flesta företag. I sin nuvarande utformning är reglerna emellertid oacceptabla. Det bör i första hand vara en samhällelig fråga att besluta 1978/79: 2665 om krediter av denna storleksordning. Vid sådana beslut bör de fackliga organisationerna ha ett avsevärt inflytande. Möjligheten av att på lämpligt sätt utforma regler om ett sådant inflytande bör utredas. Härvid kan de förslag som kommunisterna framfört i motionen 1978/79: 1708 om samhällsfonder tjäna som utgångspunkt. Det bör även påpekas att de nuvarande reglerna om bildandet av obeskattade reserver undandrar åtskilliga miljarder från beskattning. En begränsning av avdragsrätten kan verksamt bidra till en omläggning av den nuvarande inkomstbeskattningen av löneinkomster m. m. tillåts företagen att bygga upp obeskattade reserver genom övernedskrivning på lager. Till följd härav erhåller företagen regelmässigt en avsevärd skattekredit. Återförs nedskrivning under förlustår blir krediten definitiv. Även reglerna om avdrag för värdeminskning på maskiner m. m. medger att skattekrediter bildas. I företagsskatteberedningens slutbetänkande Beskattning av företag (SOU 1977: 8687) vilket ligger till grund för de nu föreslagna ändringarna konstateras att lagemedskrivningsreglerna i alltför hög grad utnyttjats i skattenedbringande syfte. Detta har lett till att företagen i vissa fall köpt på sig alltför stora lager. Härigenom har företagen försämrat sin likviditet. Detta har i sin tur medfört stora problem vid konjunkturnedgångar. Det är väl känt att bolagen i stor utsträckning skaffar s. k. bokslutslager i syfte att nedbringa skatten. Dessa säljs sedan snabbt vidare. Detta utgör ett exempel på hur generella subventioner till företagen utnyttjas för icke avsedda (?) Trots de påtalade problemen anser regeringen inte att några åtgärder behöver vidtas. I stället föreslår budgetministem en utvidgning av reserveringsmöjlighetema till att omfatta även lönebaserade fonderingar. Principiellt anser kommunisterna att ifrågavarande slag av reserveringar starkt bör begränsas. Förutom risken för missbruk av reglerna är dessa alltför generellt verkande. I den mån behov av konsolidering av detta slag föreligger dvs. nedskrivning utöver faktiska kostnader bör sådan endast tillåtas efter prövning. Därvid bör de fackliga organisationerna ges inflytande över såväl beslut som användning av krediten. Det förefaller vidare tveksamt om ett behov av reserveringar föreligger för samtliga de företag som berörs av förslaget. I mindre konsultföretag, där bolagsägaren själv deltar i arbetet, förefaller fonderingsmöjlighetema tveksamma ur fördelningspolitisk synvinkel. En fortsatt snabb tillväxt av antalet små konsultföretag kan t. ex. bli följden. Å andra sidan kan en reserveringsmöjlighet ha positiva effekter i krisdrabbade, personalintensiva företag. Detta kan dock knappast motivera en generell regel av detta slag. Inte heller kan förslaget godtas i de delar som rör egenföretagarnas möjligheter till extra avsättning. 1978/79: 2665 Samma principiella skäl kan åberopas mot en utvidgning av rätten till avdrag för avsättning till investeringsfond. Reglerna om rätt till avdrag för nedskrivning av varulager bör skärpas. Därvid bör utrymmet för bildandet av skattekrediter kraftigt begränsas. Vidare bör möjligheterna till ett införande av demokratiskt inflytande över rätten att upprätta obeskattade reserver genom lagernedskrivningar utredas. Investeringsfondernas konjunkturpolitiska effekt förefaller mycket svårpåvisbar, bl. a. med anledning av den permanentning av systemet som ägt rum. Fastmer får fondema anses ingå i den arsenal av generösa bidragsformer, som de socialdemokratiska och borgerliga regeringarna infört på företagsbeskattningens område. Den språkliga förändringen i benämningen är därför motiverad. I övrigt kan kommunisterna inte tillstyrka förslaget. Möjligheterna att ersätta fonderna med ett avsättningssystem till fonder, där samhället och de anställda har det bestämmande inflytandet, bör utredas. Ett yrkande av denna innebörd har tidigare framlagts i motionen 1978/79: 1708 om samhällsfonder. Inom ramen för det nuvarande investeringsfondsystemet bör arbetare och tjänstemän givetvis ha såväl yttrande- som vetomöjlighet. Förslaget avser att utvidga investeringsfondsystemet till att omfatta även egenföretagare. Härigenom åsyftas neutralitet mellan olika företagsformer. Även här gör sig principiella invändningar gällande. Samhället bör ha ansvaret för att erforderliga investeringar görs. Detta skall inte vara utlämnat vare sig till bolags eller enskilda företagares bestämmande. Utifrån principiella synpunkter bör därför förslaget avvisas. Å andra sidan bör neutralitet mellan olika företagsformer eftersträvas. En sådan neutralitet uppnås om systemet med investeringsfondavsättningar för bolagen avskaffas enligt ovan. Yrkesfiskarnas ställning i detta hänseende kan beaktas på annat sätt. Möjligheten till samhällsstöd bör främst komma i fråga. Tillämpningen av skattereglerna för rörelseidkare på de fria kulturarbetarna innebär speciella problem. Ett klart behov av förbättringar i 1978/79: 2665 fråga om dessa gruppers inkomst- och skattesituation finns. En utredning enligt den av KLYS framförda hemställan bör därför tillsättas. I avvaktan på en mer definitiv lösning av yrkesgruppens problem måste en tillfällig lösning sökas. En lösning kan grundas på att inkomst av detta slag behandlas som ett särskilt inkomstslag. En förhållandevis frikostig fördelning i tiden av sådan inkomst bör medges. Uppkommet underskott av verksamheten bör ej få kvittas mot annan inkomst i så generell omfattning som sker . måste frågan om tillräckligt starka skäl för en särbehandling föreligger få sitt berättigade utrymme i utredningen. Det kan med rätta göras gällande att andra grupper med liknande problem bör få samma förmåner. Därför måste nödvändigheten av att införa undantagsregler av detta slag noga utredas. Det av beredningen och regeringen framförda förslaget har stött på åtskillig kritik under remissbehandlingen. Såväl utformningen av förslaget som möjligheten att lösa problemet genom tillämpning av reglerna om ackumulerad inkomst har därvid berörts. Vidare har vissa brister i beredningens behandling av frågan uppmärksammats. Mot denna bakgrund kan det förefalla tveksamt att införa de nu föreslagna provisoriska reglerna. Det bör då i stället prövas om inte den önskvärda effekten kan uppnås på ett mindre ingripande sätt än att införa en ny lag, vilken dessutom kan antas medföra komplicerade övergångsproblem vid en senare, slutlig reglering av frågan. kommunisterna föreslår mot bakgrund av det anförda att ges i uppdrag att utarbeta och utfärda anvisningar i frågan. Dessa föreslås leda till en mer frikostig tillämpning av lagen om beräkning av statlig inkomstskatt (1951: 763) för ackumulerad inkomst i dessa fall. Det får sedan ankomma på utredningen att föreslå permanenta regler. Dubbel- och kedjebeskattning samt koncernbidrag Nödvändigheten av att bibehålla delar av detta system bör undersökas i samband med den yrkade utredningen om införandet av en produktionsbeskattning. I detta sammanhang begränsar sig kommunisterna till de delar av förslagen vilka innebär en utvidgad skattefrihet för företagen. Gränsdragningen mellan organisationsaktier och kapitalplaceringsaktier bör sättas efter högre krav. Förslagsvis bör innehavet av aktier uppgå till av aktiekapitalet och röstetalet för samtliga aktier. I de fall innehavet är mindre bör krav ställas på direkt anknytning till ägarbolagets rörelse eller ett krav på väsentlig betydelse för denna. Det kan icke accepteras att upplupna vinstmedel undgår beskattning vid etablerandet av organisationsförhållanden. 1978/79: 2665 Den föreslagna skattefriheten för erhållen utdelning från utländskt dotterbolag bör avslås. Möjligheten till dispens i 43 § 3 mom. KL bör ej utvidgas på det föreslagna sättet. De föreslagna förändringarna i reglerna om koncernbidrag till företag utanför närståendekretsen bör avslås dels av principiella skäl, dels därför att den lagtekniska metoden förefaller dunkel (hypotetisk prövning med bortseende från klar och given lag). De föreslagna reglerna om s. k. kommissionärsbolag bör genomföras. Någon dispensmöjlighet bör dock icke förekomma. Den av företagsskatteberedningen föreslagna regeln om beskattning av vinst vid internöverlåtelse vid senare avyttring till utomstående köpare bör genomföras. Annell-lagen bör avskaffas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar 1. att höja bolagsskatten till , 2. att ta ut en allmän arbetsgivaravgift, dock med undantag för kommuner och landsting, beräknad på företagens omsättning så att den under /80 inbringar minst 6 , 3. att hemställa hos regeringen om tilläggsdirektiv till den tillsatta kommittén för utredning av olika former av bruttoskatter (Dir. 1979: 28), i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att hemställa hos regeringen om skyndsam utredning av möjligheterna för en demokratisering av besluten om obeskattade reserveringar inom företagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att avslå propositionen 1978/79: 210 i vad gäller a) förslaget om lönebaserad reservering genom s. k. resultatutjämningsfond, b) förslag till lag om allmän investeringsfond och lag om allmän investeringsreserv, c) förslaget till lag om upphovsmannakonto och hemställer hos regeringen att denna i stället utarbetar och utfärdar anvisningar i enlighet med vad som föreslås i motionen, d) den föreslagna skattefriheten för utdelning från utländskt dotterbolag till svenskt bolag, e) den föreslagna utvidgningen av dispensregeln i 43 § 3 mom. kommunalskattelagen, 1978/79: 2665 f)de föreslagna utvidgningarna av möjligheterna till avdrag för koncernbidrag till företag utanför den s. k. närståendekretsen, g) den föreslagna dispensregeln avseende tillämpningen av de nya anvisningarna angående beskattningen av de s. k. kommissionärsbolagen, 6. att hos regeringen hemställa om förslag till begränsning av möjligheterna till skattefria fonderingar inom företagen via avskrivnings- och nedskrivningsmöjligheter, i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att upphäva lagen om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt och lagen om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning från , 8. att 54 § punkt 1 femte stycket anvisningarna till kommunalskattelagen erhåller följande som Motionärernas förslag betecknade lydelse: Företag som inte avses i andra fjärde styckena är frikallat från skattskyldighet för utdelning på sådan aktie eller andel som inte utgör omsättningstillgång i företagets verksamhet under förutsättning att a) det sammanlagda röstetalet för företagets aktier eller andelar i det utdelande företaget vid beskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedel eller mer av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande företaget, eller b) det görs sannolikt att innehavet av aktien eller andelen betingas av jordbruk, skogsbruk eller rörelse som bedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå det nära. 9. att hemställa hos regeringen om förslag till åtgärder för undvikande av att upplupna vinstmedel undgår beskattning vid etablerandet av organisationsförhållanden enligt kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt, 10. att mellan sjätte och sjunde styckena i 35 § 3 mom. kommunalskattelagen ett nytt stycke införs med följande såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse: Företag som inte avses i andra fjärde styckena är frikallat från skattskyldighet för utdelning på sådan aktie eller andel som inte utgör omsättningstillgång i företagets verksamhet under förutsättning att a) det sammanlagda röstetalet för företagets aktier eller andelar i det utdelande företaget vid beskattningsårets utgång motsvarade eller mer av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande företaget, eller b) ägarföretaget kan visa att innehavet har direkt anknytning till eller väsentlig betydelse för den rörelse eller det jordbruk eller skogsbruk som ägarföretaget bedriver. 1978/79: 2665 Regeringens förslag Motionärernas förslag Realisationsvinst utländskt koncernföretag. Har aktie avyttrats till aktiebolag inom samma koncern (köparbolaget) och har enligt bestämmelserna i föregående stycke avyttringen icke föranlett beskattning av realisationsvinst, skall, om aktierna i köparbolaget avyttras från den tidigare avyttringen, vid beräkning av realisationsvinst på grund av avyttring av aktierna i köparbolaget såsom intäkt upptagas förutom köpeskilling e. d. ett belopp motsvarande den vinst för vilken beskattning enligt föregående stycke ej skett. Har fastighet och fosterbarn. 11. att upphäva förordningen om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning, den s. k. Annell-lagen, från . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)