mot · G2022279 · 1979-03-26 00:00:00 — 1978/79 2279-2281 med anledning av propositionen 1978/79:110 om riktlinjer för skogspolitiken, m. m. Den aviserade snabba utvecklingen mot högmekanisering inom skogsbruket aktualiserar bl. a. följande frågeställningar, nämligen från social synpunkt frågan om framtida sysselsättning inom skogsbruket samt de betydande skador som skogsmaskiner såsom kvistare-kapare åsamkar virket, vilket man från början även från företagsekonomisk synpunkt bortsåg ifrån. Man kan på goda grunder antaga att en undersökning av ovan angivna omständigheter från såväl företagsekonomisk som samhällsekonomisk synpunkt skulle leda till avsevärda nationalekonomiska vinster. De stora skador på virke som avverkningsmaskinerna kvistare-kapare åstadkommer uppmärksammades inte när maskinerna introducerades. Först användning och allteftersom kvantiteterna ökade började man på allvar diskutera de omfattande dubbskador som följde i mekaniseringens spår med ty åtföljande ekonomiska förluster vid försäljning av virket. Skogsmaskinerna är i flertalet fall försedda med aggressiva dubbar, som vid matningen tränger djupt in i virket och orsakar s. k. mekanisk skada långt ner i veden. Sedermera har man också uppmärksammat följdskador i form av blånader på virket i anslutning till dubbhålen. Medvetenheten om skadorna på virket vid mekanisk kapning och kvistning har ökat , men inte hejdat utvecklingen mot alltmer ökande mekanisering i skogsbruket. Det har dock visat sig att exempelvis aptering i de flesta fall är att föredra vid timmeravverkning. Vid maskinell aptering sjunker kvaliteten och därmed priset på timret. Det är av vikt att inom ramen för forsknings- och utvecklingsarbetet på skogsbrukets område uppmärksamma och utreda i vilken utsträckning effektivitetsvinster av mekanisering elimineras av denna värdereduktion på dubbskadat virke. Den snabbt pågående utvecklingen mot högmekanisering av vårt svenska skogsbruk har väckt oro och indignation bland anställda inom skogsbruket. Rationaliseringen pågår utan att man tillbörligt beaktar samhällsekonomiska och nationalekonomiska fördelar . Den föreslagna nya skogspolitiken ökar inte heller möjligheterna att upprätthålla sysselsättningen i skogsnäringen. Särskilt kännbart kommer det att bli i sysselsättningssvaga områden i övre . Som exempel på rationaliseringar kan nämnas att domänverket, enligt uppgifter från fackligt håll, ämnar inom och rationalisera bort 500 av 2 000 1 1978/79. Personalminskningen kan genom naturlig avgång, men det är en ringa tröst i dessa så arbetslöshetsdrabbade län, där sysselsättningstillfällena borde öka. planering har kommit till allmän kännedom. Naturligtvis är utvecklingen minst lika rigorös inom skogsbolagen och den övriga skogsnäringen. Mekaniseringen inom skogsbruket bör inte fl prioriteras inom sysselsättningssvaga områden innan alternativa arbeten skapats. En ytterligare högmekanisering skulle innebära ett dråpslag mot många glesbygdskommuner, där skogsnäringen utgör huvudnäring. Det är även mot denna samhällsekonomiska bakgrund som högmekaniseringens inom skogbrukets eventuella vinster bör undersökas. Vid de aviserade rationaliseringarna hänvisas till produktionssiffror och produktivitetsutveckling. Man kan emellertid ifrågasätta jämförbarheten i den tillgängliga statistiken över produktionsutveckling. Skogsarbetare och maskiner är inte verksamma under likartade avverkningsförhållanden. Maskiner sätts in på stora, ofta de bästa, skogsarealer medan huggarna får utföra det mera tidsödande och besvärliga kringjobbet. Härtill kommer att processorer och maskiner som fäller, kvistar och apterar träd alltfort är att betrakta som prototyper, forsöksmaskiner, som måste ha nära nog varannandagsservice, varför bortfallet av produktionstimmar blir stort. Innan man sanktionerar en ytterligare högmekanisering inom skogsbruket bör frågan om detta bortfall av produktionstimmar för processorer/ skogsmaskiner utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utredning om den totala företagsekonomiska lönsamheten av ytterligare högmekanisering inom skogsbruket.