ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202294 · 1979-01-12 00:00:00 — 1978/79 294-301 om en översyn av lagen om rikets vapen Vid riksdag väckte ledamoten av andra kammaren, professorn i statskunskap en motion angående revision av lagen om rikets vapen (AK 293). Motionen antogs enhälligt av , som i skrivelse (nr 82) hos regeringen anhöll om en översyn av lagstiftningen angående rikets vapen samt om framläggande för av förslag i ämnet. Så har ännu ej skett. I vetenskapliga arbeten, såsom Dynastien vapen och det svenska riksvapnet av (1944) och Heraldik i svenska författningar av (1951), påvisas att lag om rikets vapen har betydande brister av heraldisk, historisk och vapenrättslig art. I motionen framhålls även att det s. k. lilla riksvapnet - trekronorsvapnet - är statsvapen, vilket klart framgår av dess förekomst i det av rådet (regeringen) av interregnum använda rikssigillet . Det s. k. stora riksvapnet, i vars hjärtsköld regerande dynastiers vapen har växlat under tidernas lopp, kallas i motionen för konungavapnet. Detta är en från historisk och vapenrättslig synpunkt klar uppdelning. Det är angeläget att den bristfälliga lagen om rikets vapen blir föremål för revision. Under åberopande av vad här ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen förnya sin anhållan om framläggande för av förslag om revision av lag om rikets vapen. 1 1978/79.
mot · G202295 · 1979-01-12 00:00:00 — av m. fl. om beskattningen av föräldrapenning Föräldrapenning i samband med barns födelse utgår med . i de fall föräldern inte under minst före barnets födelse varit försäkrad för en sjukpenning överstigande nämnda . per dag (garantinivån). I de flesta fall är det fråga om hemmamakar som inte har inkomst av förvärvsarbete. Föräldrapenning beskattas i sådana fall hos hemmamaken, vilket betyder att den förvärvsarbetande maken mister rätten till skattereduktion motsvarande av hemmamakens taxerade inkomst. Exempel: Modem uppbär under ett kalenderår föräldrapenning med . per dag, dvs. Efter schablonavdrag och förvärvsavdrag blir den taxerade inkomsten . Faderns skattereduktion är normalt , eftersom modern inte har förvärvsinkomst. I exemplet blir den . Minskningen motsvarar av . Även om modern inte debiteras skatt beskattas familjen till av föräldrapenningsinkomsten, eftersom skattereduktionen inte baseras på faderns inkomst. För det stora flertalet familjer kommer det som en överraskning och upplevs som en stor orättvisa att de får en kvarskatt på grund av erhållen föräldrapenning. Hemmamaken har vid sjukdom och arbetsoförmåga rätt till sjukpenning med . per dag, vilken inte beskattas. Denna sjukpenning ersätter inte förlorad arbetsinkomst utan tjänar mera syftet att utgöra ett bidrag till merkostnader i hemmet då hemmamaken inte kan göra sin insats. Föräldrapenningen på garantinivån utgör ej heller ersättning för förlorad arbetsinkomst utan utgör en ersättning för den tidigare moderskapshjälpen, vilken utgjorde bidrag till de merkostnader som uppkommer i samband med barns födelse. Dessa båda förmåner borde behandlas lika. Med nuvarande konstruktion ger föräldrapenning på garantinivån inte skäl för benämningen garanti på samma sätt som sjukpenningen på garantinivån (/dag) för en familj med hemmamake. Bidraget till familjen för merkostnader reduceras i verkligheten med 40 96. I förarbetena till den beskattade sjukpenningen har departementschefen som skäl för bibehållen skattefrihet också anfört att beskattning av uppburen hemmamakesjukpenning skulle medföra att den förvärvsarbetande makens skattereduktion i princip minskade av det uppburna beloppet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att bestämmelserna om beskattning av föräldrapenning på garantinivån ändras så att föräldra penning i samband med barns födelse undantas från beskattning i de fall den utgör enda inkomsten. () ()
mot · G202296 · 1979-01-12 00:00:00 — om föräldrapenning för tillfällig vård av barn i samband med adoption Förmånerna inom föräldraförsäkringen har efter hand förbättrats. trädde regler i kraft, som bl. innebar att förälder utöver föräldrapenning i samband med barns födelse - har rätt till föräldrapenning (särskild föräldrapenning) och att garantinivån uppgår till . Den särskilda föräldrapenningen och föräldrapenning i samband med barns födelse kan inte utgå . Genom en ändring i reglerna om rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn har emellertid möjlighet skapats för att låta fadern vara hemma hos modern vid barns födelse inte bara då det redan finns barn i familjen utan även då det första barnet föds. Även då det gäller adoptivbarn har gynnsammare regler i fråga om föräldrapenning införts. Detta är glädjande. kvarstår emellertid omotiverade skillnader mellan förmånerna från föräldraförsäkringen i den situation som föreligger då ett barn föds i en familj och då ett adoptivbarn kommer till familjen. I denna motion tas upp en av dessa skillnader. Det är enligt vår mening av stor vikt att då ett adoptivbarn kommer till en familj båda föräldrarna har ekonomiska möjligheter att vara i hemmet, så att de gemensamt kan se till att anpassningen av barnet till det nya hemmet kan påbörjas under bästa möjliga betingelser. I enlighet med det anförda bör reglerna i lagen om allmän försäkring ändras så att i samband med att adoptivföräldrar får barn i sin vård en förälder får rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn som den andra har rätt till annan föräldrapenning. Motsvarande bör gälla i fråga om fosterföräldrar som mottar barn i avsikt att adoptera det. Regeln bör gälla adoption av barn som är upp till . Reglerna bör träda i kraft . Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring av reglerna om föräldrapenning för tillfällig vård av barn som anges i motionen.
mot · G202298 · 1979-01-12 00:00:00 — av i och i om översyn av lagstiftningen om fornminnen Enligt gällande lag åvilar det byggherren - kommun eller enskild - att betala kostnaderna vid en eventuell påfordrad arkeologisk undersökning innan t. ex. byggnation får igångsättas. Dessa kostnader kan i många fall bli utomordentligt betungande för byggherren och i sista hand dessutom drabba enskilda hyresgäster. Vissa kommuner med historiskt ursprung, gammal bosättning eller äldre kulturlager kan ofta hårt drabbas av sådana utgifter. Resultatet av de arkeologiska undersökningarna måste anses vara av riksintresse. Nuvarande lagstiftning bör därför ändras så att kostnaderna för den påtvingade arkeologiska undersökningen inte belastar kommun eller enskild. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn bör göras av lagstiftningen om fornminnen med syfte att annat än statligt arbetsföretag inte därigenom skall kunna belastas med vare sig indirekta kostnader - såsom avbrott i arbetet o. d. - eller direkta kostnader för undersökningar m. m. HANS () i
mot · G202301 · 1979-01-12 00:00:00 — av m. fl. om en vidgad sakägarkrets i planärenden Stora byggföretag såsom brobyggen, vägbyggen, nya industri- och bostadsområden m. m. kan påverka människor i omgivningen på skilda sätt. De kan innebära praktiska olägenheter för fastighetsägare i området och därmed ofta värdeminskningar på fastigheten. De kan också innebära kraftiga försämringar av de omkringboendes miljö - en konsekvens som kan vara minst lika allvarlig som ekonomiska förluster. I byggnadslagens och byggnadsstadgans bestämmelser om besvär anges inte vem som har besvärsrätt i beslut rörande planärenden eller byggnadslagsfrågor i övrigt. Som praxis anses emellertid den ha besvärsrätt som har ekonomisk anknytning till fastighet som direkt eller indirekt berörs av en åtgärd. Som sakägare räknas därmed fastighetsägare, arrendatorer och personer som innehar servitut. Däremot räknas inte t. ex. hyresgäster eller miljöorganisationer om de inte har någon ekonomisk anknytning till berörd fastighet. Man har således genom överklagningsinstitutet rätt att ta till vara sina ekonomiska intressen medan intresset att bevara sin närmaste livsmiljö inte tillmäts någon betydelse. En sådan situation är knappast acceptabel. En utvidgning av sakägarbegreppet så att också miljöintressen kan beaktas vöre motiverat. En sådan utvidgning skulle kunna begränsas till planfrågor som innebär större ingrepp i den befintliga miljön. För att endast väl förankrade klagomål skulle behöva tas upp kan man också tänka sig regler som innebär att ett visst antal personer, eller viss andel av de omkringboende, skall stå bakom överklagan för att den skall behandlas. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till utvidgning av sakägarbegreppet i planärenden i enlighet med vad som anförs i motionen. () () GOTAB 61058 Slockholm 1979
mot · G202302 · 1979-01-15 00:00:00 — 1978/79 302-308 av m. fl. Utgrävningarna på Riksplan har givit fler och mer intressanta fynd än väntat. De har också väckt stort intresse över hela landet. Allmänheten har liksom massmedia engagerat sig i ovanligt hög grad. Förslag har framförts om att i någon form bevara de intressantaste delarna av de funna byggnadslämningarna. Skall detta kunna ske krävs att planerna för riksdagsgaraget och tillfarterna till omprövas. Det har framgått att inte motsätter sig tillfart från . Det är angeläget att utgrävningarna kan fullföljas i lugn takt. Enligt senaste uppgifter kan detta ske med beaktande av önskemålet att visa största möjligt aktsamhet med redan framgrävda byggnadslämningar. Slutlig ställning till områdets utformning bör inte tas förrän man har full överblick över vad som finns bevarat. Med hänvisning till ovanstående hemställes att uppdrar åt byggnadskommitté att utarbeta alternativ till utformning av Riksplan i syfte att skapa förutsättningar för en historisk park. 1 1978/79.
mot · G202304 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om översyn av lagen om handel med drycker I och med att lagen (1977:293) om handel med drycker trädde i kraft upphörde de s. k. fria ölrättigheterna enligt 10 § ölförsäljningslagen. Med fria ölrättigheter menades rätten att utan särskilt tillstånd servera öl i bl. a. heminackorderingar, kollektivhusmatsalar och personalmatsalar. krävs tillstånd för all ölservering. Servering av öl i personalmatsalar m. m. har i det stora flertalet fall inte vållat några olägenheter. Det redovisar alkoholbyrå i en skrivelse till länsstyrelserna . För den enskilde är det svårt att förstå att det numera krävs tillstånd för att servera honom ett svagare öl (folköl) i samma matsal, där det tidigare var fritt fram att servera ett starkare (mellanöl). a. fått ett antal brev och påpekanden om dessa bestämmelser. Utredningen skrev också till och begärde att lagen i den del som berör bl. a. personalmatsalarna omprövas. har sannolikt de flesta matsalar sökt och erhållit tillstånd, alternativt slutat att tillhandahålla öl. Detta är dock enligt vår uppfattning inget skäl att behålla en onödig lagregel. Det Finns enligt vår uppfattning minst två sätt att vidta förändringar. Det ena är att återinföra de s. k. fria ölrättigheterna genom att ånyo göra undantag i tillämpliga paragrafer. Det andra är att sätta gränsen där tillstånd behövs vid starköl. Vid en sådan gränsdragning skulle endast matsalar där man i samband med representation vill servera vin och starksprit behöva begära tillstånd. att hos regeringen begär förslag till ändringar i lagen om handel med drycker i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G202308 · 1979-01-15 00:00:00 — av m. fl. om slopande av inflationsskyddet för inkomstskatteskalan Sammanfattning: I motionen anförs att det s. k. inflationsskyddet för inkomstskatteskalan gynnar höginkomsttagare framför låginkomsttagare och har negativa fördelningspolitiska effekter. Därför yrkas att inflationsskyddet upphävs. Det s. k. inflationsskyddet för inkomstskatteskalan, som infördes , har negativa fördelningspolitiska effekter. kommunisterna yrkade därför avslag på förslaget. Effekten av inflationsskyddet är att höginkomsttagare gynnas framför låginkomsttagare. Stigande kommunalskatter och taxor liksom mervärdeskattens verkningar är särskilt kännbara för låg- och medelinkomsttagarna. På dessa områden saknas inflationsskydd. 1 själva verket har inflationen skärpt skattetrycket på de områden som är mest kännbara för de ekonomiskt svaga grupperna i samhället. Genom inflationsskyddet av inkomstskatteskalan avhänder sig också staten inkomster som skulle kunna användas för att lätta skattebördan för låg- och medelinkomsttagare. Inflationsskyddet av inkomstskatteskalan innebär i sitt sammanhang en ytterligare övervältring av skattebördorna från höginkomsttagare till låginkomsttagare och måste därför upphävas. Påståenden om att inflationsskyddet är fördelningspolitiskt neutralt saknar all grund. Skattefördelarna är större för höga inkomster än för vanliga inkomstlägen. Detta kan inte vara fördelningspolitiskt neutralt eller skattepolitiskt acceptabelt. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för slopande av inflationsskyddet för inkomstskatteskalan och hos regeringen begär att förslag härom föreläggs . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202315 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om begränsning av skiftarbete Nattarbete, ständiga omställningar i dygnsrytmen och helgarbete är omänskliga arbetsförhållanden. Skiftarbetet är därför behäftat med en mängd störningar: Skiftarbetare sover i genomsnitt per natt. - Högre sjuklighet - magsår och stressbesvär - högre sjukfrånvaro. - Familjeproblem är vanligare. - Mindre deltagande i föreningsliv och andra sociala aktiviteter. - Upplevelser av stress och vantrivsel. Skiftarbetet används i alltför stor utsträckning. Ekonomiska intressen får gå före de mänskliga. Trots teknikens snabba framsteg ökar skiftarbetet. Människan - arbetaren - har blivit maskinens och teknikens fånge. Regeringen bör tillsätta en snabbutredning som kommer med förslag om ett begränsat skiftarbete. Skiftarbete bör endast få förekomma när produktionsprocesser av tekniska skäl inte går att avbryta, i samhällsservice, t. ex. sjukvård och vissa kommunikationer. Utredningen bör även framkomma med förslag om att skiftarbetare har rätt att avbryta skiftarbetet och få ett annat jobb. Likaså bör en skiftarbetare ha rätt till ett annat arbete. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära en snabbutredning med uppgift att framlägga förslag om begränsning av skiftarbetet enligt vad som föreslås i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202317 · 1979-01-15 00:00:00 — om höjt statsbidrag till har i årets budgetförslag fått en ökning av sitt statsanslag med endast , varav . enligt beräkningar är kompensation för kostnadsstegringar. SKR, som befinner sig i ett expansivt utvecklings- och organisationsskede, har självt begärt och förväntat sig en ökning med . föreslår i sitt anslagsäskande en höjning med , till . Konstföreningsrörelsens betydelse för landets bildkonstliv är ovedersäglig med tanke på att det finns 1 300 föreningar, varav över 1 000 är verksamma på våra arbetsplatser. Medlemsantalet beräknas uppgå till 500 000, och arrangeras 5 000 konstutställningar och 3 000 övriga kulturprogram. 10 000 personer är verksamma i konstföreningarnas styrelser, utställningsoch programkommittéer. Om dessa ideella insatser skulle ersättas med avlönade intendenter och amanuenser skulle det åsamka samhället en kostnad på . bara i löner. Konstföreningarna köper och förmedlar konst för . , varigenom man ger konstnärskåren arbetstillfällen i en sådan utsträckning att det är direkt avgörande för bildkonstens utveckling i landet. har över 800 konstföreningar anslutna och har hunnit organisera 21 distriktsorganisationer, vilka i regel omfattar ett landstingsområde. SKR:s informationsverksamhet är synnerligen väsentlig för konstföreningsledarnas möjligheter att på ett meningsfullt sätt utveckla verksamheter på arbetsplatser och i kommuner, där anställda eller kommuninvånare annars inte får möjlighet att komma i kontakt med ett varierat innehåll. Det måste vara ett förbiseende i budgetarbetet att föreslå en anslagshöjning på . till en kulturverksamhet som ideellt bidrar till kulturlivet med 110 milj. kr. och som har en spridning och verksamhet som fullkomligt överensstämmer med intentionerna i den nya kulturpolitiken. För att SKR skall få någon möjlighet att ta itu med en rad försummade arbetsuppgifter inom bl. a. det konstpedagogiska området anser vi det rimligt att förbundet får de av rekommenderade . att beslutar om en ytterligare höjning av anslaget under 36 till med .
mot · G202319 · 1979-01-16 00:00:00 — 1978/79 319-326 om inrättande av institutionsföreståndartjänster inom gymnasieskolan För gymnasieskolans ämnesinstitutioner, i vilka ingår naturvetenskapliga eller tekniska ämnen på tvåårig social linje, tvåårig teknisk linje samt treårig eller fyraårig linje, finns arvodestjänst som institutionsföreståndare enligt bestämmelser som meddelar. Vid ett stort antal institutioner inom gymnasieskolans tvååriga yrkestekniska linjer och för specialkurser av varierande längd finns mycket dyrbar och komplicerad utrustning, som kräver kontinuerlig tillsyn för att inte stora ekonomiska värden skall gå till spillo eller allvarliga personskador skall uppstå på grund av brister hos materiel eller brist i övervakning av säkerhetsutrustning och säkerhetsbestämmelser. Någon arvodestjänst som institutionsföreståndare eller bidragsberättigad institutionstekniker finns inte inom dessa områden av gymnasieskolan. Vid många utbildningar, exempelvis verkstadsteknisk, fordonsteknisk, elteleteknisk och vårdlinjen, finns utrustningar och undervisningsmateriel, vilkas värde uppgår till mycket stora belopp. 1 många fall överstiger värdet betydligt motsvarande värde för materiel på kemi- och fysikinstitutioner samt på vissa tekniska linjer. Av de föreskrifter och anvisningar, vilka SÖ utfärdat i anslutning till skolförordningens bestämmelser om institutionsföreståndare, framgår det bl. att i samråd med huvudlärare ansvara för att institutionen kan utnyttjas för avsett ändamål, att följa den tekniska utvecklingen på läromedelsområdet och informera om sådan materiel som står i överensstämmelse med läroplanens krav, att verka för att möjligheterna till gemensamt utnyttjande av materiel tillvaratas, att närmast under rektor planera och leda institutionsteknikers arbete och därvid tillse att materielen vårdas, underhålls och repareras samt förvaras i god ordning, att brister i utrustning och inventarier som kan vålla skada på person eller egendom skyndsamt avhjälps, att av my ndigheter utfärdade säkerhetsföreskrifter delges elever, lärare och annan personal, att föreskriven säkerhetsutrustning finns på plats och är funktionsduglig Även om det enligt 14 kap. 10 § skolförordningen åligger tjänstgörande 1 1978/79. lärare att under och i anslutning till undervisningen vårda skolanläggningens utbildningsmateriel och inventarier kan detta inte jämställas med det övergripande ansvar som åligger institutionstekniker och arvoderade institutionsföreståndare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en kartläggning av i vilken omfattning arvodestjänster som institutionsföreståndare för institutioner och bidrag till avlöningskostnader till institutionstekniker bör införas inom gymnasieskolans tvååriga yrkestekniska linjer. () ()
mot · G202320 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en särskild högskoleenhet i Genom riksdagsbeslut i anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. tillskapades en högskoleorganisation med ett antal högskoleenheter, vilka var för sig innehöll ett flertal institutioner eller skolor. För /högskoleregion beslöts sålunda att sammanlagt åtta olika enheter skulle ingå i . Flera av dessa utbildningsenheter är lokaliserade till . Många av dem har ett utbildningsinnehåll där ett entydigt samband med annan utbildning inom regionen ej finns. Redan vid remissbehandlingen av organisationsförslaget förordade i att en fristående högskoleenhet borde bildas i . Erfarenheterna av den nya högskoleorganisationen har visat att den mycket stora enhet som /utgör inte fungerar tillfredsställande sett från lärarutbildningens synpunkt. Lärarutbildningarna i saknar t. ex. representant i universitetsstyrelsen och dess beredande organ, och detta har medfört att lärarutbildningens särart ej beaktas i tillräcklig omfattning och att identiteten försvinner i den större enheten. 1 en framställning till utbildningsutskottet från elevkårerna och de fackliga organisationerna, /SR, TCO-S och LO, som är verksamma inom lärarutbildning och utbildningsforskning i , har den bestämda meningen framförts att en högskola för lärarutbildning förlagd till vore den bästa lösningen för att utveckla den positiva syn på lärarutbildningen som regering och riksdag gett uttryck för". 1 propositionen 1976/77:59 förutsattes att indelning i högskoleenheter och gränsdragning mellan enheter skulle kunna omprövas för mot bakgrund av vunna erfarenheter. En sådan omprövning bör också kunna ske för andra högskoleregioner. Det finns nu starka skäl för att inom /göra en uppdelning, så att utbildningsenheterna i med pedagogisk eller kulturell inriktning sammanförs till en särskild fristående högskoleenhet med egen högskolestyrelse. En sådan uppdelning skulle ge en smidigare organisation och också medge ett ökat elevinflytande. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskild högskoleenhet i . () ()