mot · G202696 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om värnpliktigas fackliga rättigheter m. m. Allmän värnplikt - inget elitförsvar De värnpliktiga, vars majoritet är arbetare, tjänstemän eller arbetslösa, är den bästa garantin för att krigsmakten inte används mot folket. Sedan har militärdiktaturer drabbat mer än 50 länder. Ingripanden från militären i övriga delar av världen är oräkneliga. Det kan sägas: sådan kan aldrig hända här, men i tider med ökande motsättningar mellan olika samhällsklasser finns det alltid risk att den härskande klassen kan använda sig av militären när deras makt hotas i grunden. De värnpliktiga och folkmajoriteten har inga motstridiga intressen och har således inte något intresse av att den allmänna värnplikten inskränks. Följdriktigt har folkmajoriteten inte heller något emot att de värnpliktigas demokratiska och fackliga rättigheter utökas. Men den allmänna värnplikten i sig innebär inte att har ett demokratiskt försvar. När allmänna värnplikten infördes genomförde staten också ett konsekvent förtryck av de värnpliktga. Man kallar det för kadaverdisciplinen och den utgör fortfarande grunden för försvaret. Förtrycket infördes för att militärerna vill att soldaterna skall vara lydiga redskap. I den militära hierarkin råder oinskränkt makt för befälen nedåt. Längst ner hamnar de värnpliktiga. Vi kan också konstatera att detta system är en grogrund för reaktionära värderingar och en reaktionär samhällssyn inom officerskåren. Den uppluckring som skett av kadaversdisciplinen är resultatet av de värnpliktigas kamp på förbanden och arbetarrörelsens framsteg i samhället. Utvecklingen har påbörjats men med ett mycket starkt motstånd från de svenska högre militärerna. I alla väsentliga frågor räder ett partsförhållande mellan de värnpliktiga och försvarsledningen. På grundval av detta partsförhållande måste de värnpliktiga tillerkännas fullständiga fackliga rättigheter. Motståndarna till sådana rättigheter har som främsta argument att värnplikten regleras av en pliktlag och att det därför måste göras inskränkningar. Men vad innebär lagen om Innebär den att de värnpliktiga måste acceptera vilka sociala och ekonomiska förhållanden som helst? Innebär den att de värnpliktiga måste lyda order om tjänstgöring som strejkbrytare eller som upprätthållare av allmän ordning? Det finns andra lagrum än värnpliktslagen som tillåter regeringen att använda militär trupp mot folket vid sådana tillfällen. De som förnekar de värnpliktiga rätten att vägra lyda order i dessa sammanhang erkänner också att de ser försvaret som ett medel att bevara de nuvarande samhällsförhållandena mot det egna folket. Pliktlagen är viktig i den bemärkelsen att alla män har plikt och rätt att delta i försvaret, men den får inte innebära att svenska värnpliktiga under alla förhållanden kritiklöst skal! utföra order uppifrån. De måste har rätt att ta ställning och handla efter sitt eget omdöme. Fackliga rättigheter kan inte urholka det väsentliga i lagen om allmän värnplikt. Bakom pratet om pliktlagen som ett hinder för en demokratisering ligger en ovilja att på allvar slå vakt om demokratins och folkmajoritetens positioner inom försvaret. Demokratiska och fackliga rättigheter De värnpliktiga kräver demokratiska och fackliga rättigheter och stopp för militärernas möjligheter till trakasserier, bestraffningar eller hot om straff mot värnpliktiga som går till aktion för bättre villkor. De värnpliktiga måste garanteras rätt att utan begränsningar uttrycka sig i tal och skrift. Därför måste också uppviglingsparagrafen och det generella förbudet att diskutera politiska och liknande tvistefrågor på tjänstetid avskaffas. Föreningsrätt som innebär att de värnpliktiga får tillhöra och verka forsin intresseförening utan att utsättas för repressalier måste genomföras. När de värnpliktiga nu tar avgörande steg i sitt arbete för att organisera sig i fackföreningar och bilda ett nationellt fackförbund, måste de värnpliktigas fackliga organisationer tillerkännas förhandlings- och avtalsrätt gentemot militärledningen, lokalt och centralt. Förhandlingsrätten innebär förhandlingsskyldighet för motparten och rätt till stridsåtgärder för de värnpliktiga. Även rätt till information, ledighet för förtroendevalda samt tolkningsföreträde vid tvist måste gälla för de värnpliktigas fackliga organisationer. Efter hand kan det nuvarande skendemokratiska samrådssystemet avvecklas helt. Reglerad och förkortad arbetstid De värnpliktiga har en rekommenderad arbetsvecka . Arbetstiden är inte reglerad, vilket innebär att befälen kan kommendera de värnpliktiga till tjänst när som helst . Utanför den rekommenderade 48-timmarsveckan har de värnpliktiga uppgifter såsom vakt, beredskap, städning och vård av materiel. Dessa arbetsförhållanden är påfrestande för många ungdomar i lumpen. De isoleras från det civila livet och har svårt att delta i andra aktiviteter och utveckla sina kulturella, fackliga och politiska intressen. Arbetstiden för de värnpliktiga måste regleras i lag och förkortas. Målsättningen med reformen måste vara att den nuvarande rekommenderade arbetsveckan regleras i genomsnitt. På detta sätt anpassas de värnpliktigas förhållanden också efter den fast anställda personalens arbetsförhållanden. All tjänst måste ske på tjänstetid och de värnpliktiga skall dessutom ha rätt till kompensation i ledighet för vakt, beredskap, övningar och annan övertid. Värnpliktstjänstgöringen innebär ett stort ekonomiskt avbräck. Många ungdomar får skuldsätta sig, vilket leder till problem också efter värnplikten. De små höjningarna av dagpenningen som gjorts de senste åren täcker inte på något sätt inflationens verkningar. Kraven på en verklig höjning av den ekonomiska standarden är berättigad. Familjebildningen sker tidigare i dagens samhälle än . Många ungdomar skaffar sig också en egen lägenhet och lever självständigt. Genom införandet av den ständiga nattpermissionen har också de värnpliktigas isolering från det civila samhället minskats, men denna riktiga reform motverkas av de mycket dåliga ekonomiska villkoren. Den värnpliktiga ungdomen är en utsatt grupp i samhället. De drabbas av det militära förtrycket och gör dessutom en ekonomisk förlust, som starka krafter i samhället verkar för fortsatt miljardrullning till flygplansindustrin. De värnpliktiga måste tillförsäkras en godtagbar ekonomisk standard. I ett första steg måste lägsta dagpenningen höjas till . , utryckningsbidraget höjas till . fr. o. m. och fria resor införas för värnpliktiga på statliga och kommunala kommunikationsmedel samt fria flygresor hem för fjärrekryterade. I den militära sjukvården härskar fortfarande regler som genomsyras av förmyndarmentalitet och misstroende mot den enskilde individen. En värnpliktig som blir sjuk har inte rätt att själv avgöra om han skall delta i arbetet-övningarna på samma sätt som i det civila livet. Han sjukdom bedöms och klassas i olika grader av den militära sjukvården. Otaliga är de fall där befälen direkt påverkar läkaren eller kompanisjuksköterskan i bedömningen. Civilisering av sjukvården är ett av de viktigaste kraven som framförts från värnpliktsrörelsen. Det skall inte vara en bestraffning att vara sjuk i lumpen. Är man sjuk så är man sjuk. Den försöksverksamhet med egensjukskrivning som pågår f. n. på förbanden måste utvidgas till samtliga militära De begränsningar som förekommit måste bort och ersättas av de civila principerna för sjukskrivning, systemet med militära tjänsteläkare helt avskaffas och den militära sjukvården ställas under landstingens huvudmannaskap. Det nuvarande arbetarskyddet för värnpliktiga är under all kritik. De s. k. skyddsassistenterna som finns får ingen eller mycket bristfällig utbildning. De har ingen rätt att stoppa farliga övningar och kan därför inte fylla någon riktig funktion som skyddsombud. Den militära utbildningen innehåller många moment som är farliga. Olyckor sker ofta när värnpliktiga med ingen eller bristfällig utbildning handskas med farlig materiel. Andra faror är brist på sömn eller den mer uppenbart farliga cykeltolkningen som orsakar många skador. De senaste dödsolyckorna påvisar också motsättningar som kan uppstå mellan den värnpliktiges säkerhetskrav och befälens nit att genomföra verklighetstrogna övningar. För de värnpliktigas säkerhet måste förhållandena ändras! De värnpliktiga måste få rätt att utse skyddsombud med rätt att stoppa farliga övningar. Skyddsombuden bör finnas på varje pluton och garanteras en bra utbildning. Med stöd av det framförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag om att den särskilda militära bestraffningsrätten avskaffas, 2. att uttalar sig för att full yttranderätt och fullständiga fackliga rättigheter för de värnpliktiga i enlighet med motionens riktlinjer måste införas, 3. att uttalar sig för att arbetstiden för de värnpliktiga förkortas och regleras i enlighet med vad som anges i motionen, 4. att uttalar sig för att de ekonomiska villkoren för de värnpliktiga förbättras i enlighet med vad som anges i motionen, 5. att uttalar sig för att den militära sjukvården "civileras i enlighet med motionens riktlinjer, 6. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att de civila bestämmelserna för arbetarskydd skall gälla utan inskränkningar också inom den militära sektorn. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)