mot · G30266 · 1979-10-16 00:00:00 — För vården skall finnas individuellt utformade vårdprogram upprättade i samråd mellan hemkommunens socialarbetare och institutionens vårdpersonal. skall hållas mellan hemkommunens sociala organ och den vårdade för att effektiva öppenvårdsåtgärder skall kunna sättas in efter institutionsvistelsen. En sådan utformning av vården ger bättre förutsättningar för ett gott vårdresultat än de resurser som den nuvarande psykiatriska sjukvården kan erbjuda. En jämförelse mellan de båda alternativen från rättssäkerhetssynpunkt belyser bristerna i propositionen. Enligt LP V kan en person omhändertas mot sin vilja om en läkare, i praktiken en jourläkare, skriver ut ett vårdintyg. Intagningen sker inom kort tidrymd efter beslut av överläkaren vid vårdinstitutionen, men den enskilde tillfrågas inte. Enligt förslaget till lag med särskilda bestämmelser om vård inom skall beslutet om omhändertagande fattas av länsrätt efter ansökan av socialnämnd. Länsrättens beslut om vård skall föregås av muntlig förhandling vid länsrätten. Den som är föremål för ansökan om vård skall kallas att närvara vid förhandlingen. Offentligt biträde skall alltid förordnas. Länsrättens beslut om vård förfaller om socialnämnden ej från det att länsrättens beslut har kunnat verkställas vidtagit åtgärd för att bereda den vårdbehövande vård utom hemmet. Enligt vår uppfattning bör det även finnas möjlighet till tvångsomhändertaganden när den enskilde inte förmår överblicka sin situation. Denna möjlighet till tvångsomhändertaganden bör fortfarande finnas inom . Förutom att det medför bättre förutsättningar för vård ökar det rättssäkerheten förden enskilde. Vi föreslår därför att avslår förslaget till lag om psykiatrisk vård i vissa fall i vad avser den särskilda intagningsgrunden för alkohol- och narkotikamissbrukare och de därmed sammanhängande ändringarna. I stället förordar vi att regeringen återkommer till med lagstiftning, innebärande möjligheter till tvångsomhändertaganden av missbrukare inom ram. Denna lagstiftning bör föreslås i så god tid att ikraftträdande, efter riksdagsbeslut, kan ske då socialtjänstlagen träder i kraft. Detta lagstiftningsarbete bör kunna ha sin utgångspunkt i det alternativa lagförslag som arbetades fram av SU i slutbetänkandet. Den nuvarande LSPV är liksom den reformerade LPV inte helt tillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt. Den ökade roll sorn utskrivningsnämnderna, vilka byter namn till psykiatriska nämnder, tilldelas enligt propositionen är ändock att betrakta som ett steg framåt när det gäller att stärka den enskilda individens rättssäkerhet. Tvångsomhändertaganden för sluten psykiatrisk vård är alltid ett starkt ingrepp i en människas självbestämmanderätt över sitt liv. Intagning kan ske med kort varsel och utan föregående provning i en juridisk instans. talar för att alla omhändertaganden för vård utan den enskildes samtycke bör beslutas av länsrätt. För att stärka den enskildes rättssäkerhet vid tvångsintagning enligt LPV anser vi att en särskild kontaktperson bör utses för den intagne. Denne kontaktperson, som inte skall stå i något anställningsförhållande till institutionen, skall kunna ge råd och stöd till den intagne. Särskilt betydelsefullt är detta i situationer när intagning sker vid och kan förflyta innan en läkare på institutionen har tid att ägna sig åt den intagne. Olika alternativ bör övervägas för att rekrytera kontaktpersoner. En möjlighet som bör kunna undersökas är att låta lekmannaledamöterna i de psykiatriska nämnderna fungera som kontaktpersoner för intagna. Vi föreslår därför att begär att regeringen tillsätter en utredning för att överväga möjligheten att utse kontaktpersoner för intagna enligt LPV och därigenom stärka rättssäkerheten. Huvudmannaskapet för institutioner inom socialvården är f. n. splittrat mellan staten, kommunerna, landstingen och enskilda. I SU föreslogs att staten inte längre skall vara huvudman för några institutioner. I stället skall landstingen och kommunerna ges ett gemensamt ansvar för institutionsvården inom . För varje landstingsområde skall och kommunerna inom området upprätta en institutionsplan som skall redovisas för . De institutioner för vilka huvudmannaskapet avses överfört från staten till kommuner och landsting är de statliga ungdomsvårdsskolorna och vårdanstalterna för alkoholmissbrukare. Förhandlingar har pågått mellan staten och samt om ett överförande av huvudmannaskapet för dessa institutioner. SU förutsatte att en huvudmannaskapsförändring skulle samordnas med den nya socialtjänstlagen. Det kan nu konstateras att så inte skett. Folkpartiregeringen har valt att ändå lägga fram förslaget till ny socialtjänstlag utan att kunna redovisa en överenskommelse i huvudmannaskapsfrågan. Därigenom brister det i förutsättningarna för socialtjänstreformen. Det naturliga tillvägagångssättet hade varit att i propositionen kunna redovisa en överenskommelse om överförande av huvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter. Tidsmässigt hade en sådan lösning också bort vara möjlig. Enligt propositionen beräknas en förhandlingsöverenskommelse med och kunna redovisas för senare under . Avsikten är att ett ändrat huvudmannaskap för de berörda institutionerna skall kunna träda i kraft med den nya socialtjänstlagen, dvs. Enligt vår uppfattning bör därför avvakta med att slutbehandla propositionen om socialtjänstlagen tills det föreligger en överenskommelse om ett överförande av huvudman naskapet för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter till kommuner och landsting. Socialförsäkringstillägg (SOFT) 1 SU föreslogs ett system med utökad ekonomisk grundtrygghet genom införande av ett socialförsäkringstillägg (SOFT), vilket skulle utbetalas av . Avsikten bakom SOFT var att lyfta av socialvården en del av arbetet med att betala ut ekonomiskt stöd i form av socialbidrag. SOFT skulle också innebära en förstärkt ekonomisk grundtrygghet för medborgarna och bidra till att förebygga ekonomiska problem hos medborgarna. SOFT skall enligt SU:s förslag utgå till medborgarna för att garantera dem en tillfredsställande ekonomisk grundtrygghetsnivå. Exempel på grupper som kan komma i fråga för SOFT är vissa arbetslösa, vissa sjukskrivna, vissa pensionärer och arbetande med otillräckliga inkomster. Vid sidan av SOFT skall socialbidraget finnas kvar för människor i akuta ekonomiska krissituationer och grupper som faller igenom SOFT-systemet. Vid remissbehandlingen av SU:s slutbetänkande framfördes kritik mot viktiga punkter i SOFT-förslaget. Från flera håll framhölls att de ekonomiska konsekvenserna av en SOFT-reform var otillräckligt belysta och att stödet skulle bli svårt att administrera för försäkringskassorna. Mot bakgrund av remisskritiken tillsatte regeringen en arbetsgrupp för att närmare överväga förslagets konsekvenser. Från sida har det under en lång följd av år förordats en utbyggnad av den ekonomiska grundtryggheten. Vi har bl. a. innevarande år väckt en partimotion (mot. 1978/79:1231) med krav om en översyn av hela det ekonomiska trygghetssystemet med syfte att öka den ekonomiska grundtryggheten. Motionen avslogs av riksdagsmajoriteten. De bakomliggande tankarna till SOFT stämmer väl överens med syn på det ekonomiska bidragssystemet. Den reformering vi förordat av det ekonomiska stödet avser att vara heltäckande och ge en grundtrygghet i alla situationer. Enligt vår uppfattning är det viktigt att reformera det ekonomiska bidragssystemet för att ge större grundtrygghet och därmed motverka uppkomsten av sociala problem. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att 1. beslutar anta följande såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse av 6 § i förslaget till socialtjänstlag: Den enskilde har rätt till bistånd av socialnämnden forsin försörjning och sin livsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet skall utformas så att det stärker hans resurser att leva ett självständigt liv. Den enskilde har rätt till bistånd av försörjning och sin livsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodoses genom eget arbete eller på annat sätt. Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet skall utformas så att det stärker hans resurser att leva ett självständigt liv. 2. beslutar anta följande såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse av 5, 7 och 11 §§ i förslaget till socialtjänstlag: Till socialnämndens uppgifter hör att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen, informera om i kommunen, genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden, svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Till socialnämndens uppgifter hör att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen, aktivt arbeta för att förebygga och motverka alkohol- och narkotikamissbruk, informera om i kommunen, genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden, svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. medverkan i samhällsplaneringen skall bygga på nämndens sociala erfarenheter och särskilt syfta till att påverka utformningen av nya och äldre bostadsområden i kommunen. Nämnden skall också verka för att offentliga lokaler och allmänna kommunikationer utformas så att de blir lätt tillgängliga för alla. skall även i övrigt ta initiativ till och bevaka att åtgärder vidtas för att skapa en god samhällsmiljö och goda förhållanden för barn och ungdom, äldre och andra grupper som har behov av samhällets särskilda stöd. skall i sin verksamhet främja den enskildes rätt till arbete, bostad och utbildning. medverkan i samhällsplaneringen skall bygga på nämndens sociala erfarenheter och särskilt syfta till att påverka utformningen av nya och äldre bostadsområden i kommunen. Nämnden skall också verka för att offentliga lokaler och allmänna kommunikationer utformas så att de blir lätt tillgängliga för alla. skall aktivt arbeta för att förebygga och motverka alkohol- och narkotikamissbruk. Därvid skall åtgärder vidtas för att stödja tillkomsten av alkoholfria miljöer. skall även i övrigt ta initiativ till och bevaka att åtgärder vidtas för att skapa en god samhällsmiljö och goda förhållanden för barn och ungdom, äldre och andra grupper som har behov av samhällets särskilda stöd. skall i sin verksamhet främja den enskildes rätt till arbete, bostad och utbildning. skall verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbete med hemmen främja en allsidig person!ighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom och skall verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, göra särskilda insatser för att förebygga och motverka användning av alkohol och narkotika bland barn och ungdomar och sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. 3. till regeringen uttalar att skall prioritera insatserna mot alkohol- och narkotikamissbruket i sitt arbete, 4. beslutar om sådan ändring av den föreslagna lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga att förvaltningsdomstol får rätt att under pågående process besluta i frågor som gäller omhändertagande av barn, 5. avslår den särskilda intagningsgrunden i 2 § i förslaget till lag om psykiatrisk vård i vissa fall och därmed sammanhängande lagändringar och hos regeringen begär förslag till lag innebärande möjlighet till tvångsomhändertagande av vuxna missbrukare inom ram, 6. hos regeringen begär utredning om kontaktperson för intagna till sluten psykiatrisk vård. () MAJ () () () () L. ()