mot · G2022082 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om grunderna för energisparstödet, m. m. Det genomförda energisparandet inom befintlig bebyggelse och i anslutning härtill genomförda forskningsinsatser visar entydigt att man vid valet av lämpliga sparmetoder ofta ensidigt litar till teoretiskt beräknade kvärden. Man har tidigare inte allmänt känt till den helt avgörande betydelse konstruktionernas inklusive isoleringsökningarnas täthet mot s. k. tjuvdrag har, med hänsyn till deras praktiska funktion från klimatskyddande synpunkt. Otätheter som ger tjuvdrag genom ytterväggar, fönster, bjälklag m. m. leder till att det faktiska k-värdet blir betydligt sämre än det teoretiskt beräknade; att ventilationen kan bli överstor och att komfortbrister kan uppträda (kalla fötter, drag m. ), vilka framtvingar övertemperaturer inomhus för att kompensera dessa. Detta gäller speciellt för trähus, såväl nya som äldre, liksom för hus med s. k. utfackningsväggar, en vanligt förekommande ytterväggskonstruktion hos flerfamiljshus, kontorshus, skolor, sjukhus m. m. Att öka isoleringstjockleken (tilläggsisolera) i en dragig vägg innebär ingen nämnvärd värmeisoleringsförbättring om befintlig vägg inte tätas mot tjuvdrag. En ytterst ovanlig åtgärd i samband med tilläggsisolering (ej lån- och bidragsberättigad). Praktiska exempel som rör vanligt förekommande bebyggelse, såväl relativt nyproducerad som äldre, visar även att det ur energisparsynpunkt sällan är meningsfyllt att genomföra k-värdeförbättringar annat än i de fall dessa är så dåliga, att de negativt påverkar inomhuskomforten (t. ex. tvingar fram övertemperaturer inomhus), eller i samband med genomgripande fasadrenoveringar, där härför erforderliga förändringar inte menligt påverkar befintliga miljövärden (estetiska, kulturhistoriska). Inom kommun har man varit föregångare i praktiskt energisparande. Genom att åtgärda värme- och ventilationssystemen i kombination med en fullgod tätning mot tjuvdrag har man nått dokumenterat enastående låga förbrukningstal. Årsenergibehovet i är i det närmaste högre än riksgenomsnittet. Detta innebär att man i , jämfört med i landet normalt förekommande bostadsbebyggelse, nått förbrukningstal som översatta till riksgenomsnittet ger en oljeförbrukning på ca olja/m2 lägenhetsyta och år. På ett motsvarande sätt kan mycket låga förbrukningstal nås inom andra byggnadskategorier (skolor, kontorshus m. ), vilket även skett i . I innebar resultatet lägre förbrukning än den tidigare normala, vilket i stort sett torde vara motsvarande för riksgenomsnittet. Dessa resultat har åstadkommits utan att man i nämnvärd utsträckning satsat på de energisparmetoder till vilka ca 2/3 av de satsade statliga energisparlånen och bidragen gått frånsett termostatventiler. Lika bra resultat har åstadkommits i andra delar av landet med samma metodik och bekräftar metodens allmängiltighet. Resultaten är så goda att det endast med synnerligen kapitalkrävande metoder går att ytterligare minska förbrukningen i nämnvärd grad, dock marginellt, inom ramen för den konventionella och tillgängliga tekniken inom området. I de fall k-värdena inte är extremt dåliga, sedan fullgod tätning mot tjuvdrag vid behov genomförts, är såväl fasadtilläggsisolering som byten till treglasfönster att ses som sådana synnerligen kapitalkrävande åtgärder. gällande statliga lån- och bidragsregler stimulerar i praktiken till en hög prioritering av tilläggsisolering av fasader och även direkt på ett onyanserat sätt till fasadbyten. En studie av exemplet kompletterad med exempel på tillämpningen av Kirunametoderna i andra delar av landet bör verkställas. Den kan klarlägga att det finns andra allmänt omsättbara energisparmetoder än dagens allmänt tillämpade. Metoder som är mindre kostnadskrävande och vilka innebär nära nog inga visuella miljöförändringar, metoder som till skillnad från de allmänt tillämpade innebär att energisparmålet kan förverkligas. En sådan kursändring förutsätter, förutom en radikal förändring av lånoch bidragsreglerna inom området, att Kirunametoden och motsvarande metodvarianter genom utbildning av konsulter, fastighetsskötare och kommunala tjänstemän får en rikstäckande spridning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att grunderna för energisparstödet bör omprövas, 2. att en studie och redovisning av i bl. a. tillämpade metoder för energisparande bör göras, och 3. att nämnda studie och redovisning bör tas till utgångspunkt för fortsatta överväganden och för utbildning på energisparområdet. () () ()