mot · G202575 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om en kartläggning av samhällets informationsflöden Nordsatfrågan och debatten om det internationella nyhetsflödet visar tydligt att samhällets beredskap inför teknologiska förändringar är låg på informations- och kommunikationsområdet. Det innebär bl. a. att samhällsintressen och sociala behov sällan eller aldrig kommer i förgrunden när nya kommunikationstekniker och informationssystem utvecklas. Det kan som exempel nämnas att multinationella företag - den helt dominerande företagsformen på området - redan hunnit långt i projekteringen av de teknologier som framemot mitten av skall ut på marknaden för hemelektronik, en marknad som då beräknas ha mättats när det gäller kapitalvaror som t. ex. videobandspelare. Det är knappast någon överdrift att påstå att den här accelererande teknologiutvecklingen får genomgripande konsekvenser för olika samhällsinstitutioner och att demokratins grundvillkor påverkas. Det är tyvärr lika lätt att också konstatera att man vet mycket litet om hur det framväxande s. k. informationssamhället egentligen ser ut när det gäller sådant som den sociala fördelningen av kunskaper, tillgången till relevant information inom olika grupper och kontrollen över informationsflöden och innehållet i dem. Vår okunnighet är särskilt stor när det gäller vad utvecklingen inneburit ur ett långsiktigt tidsperspektiv, t. ex. under en generation. Att det i det avancerade informationssamhället skapats nya former av relativ ofärd, t. ex. i form av gapande kunskapsklyftor, är ett allvarligt tecken bland många. Det finns också tendenser till ökad selektivitet i och reglering av informationsförmedlingen som en följd av informationsexplosionen och kanske av den pågående sammansmältningen av dator- och kommunikationstekniker. Utredningar och forskningsinsatser på området har i mycket varit koncentrerade till specifika massmedier och informationstekniker och ofta till ekonomiska, organisatoriska, tekniska och rättsliga aspekter, något som inneburit att det bredare samhällsperspektivet alltför lätt gått förlorat. Det har givetvis också hämmat den nödvändiga debatten och, har man anledning befara, samhällets planeringsberedskap. Det ligger nära till hands att här göra en jämförelse med den oväntat snabba robotiseringen inom industrin. Skall den omtalade amerikaniseringen av televisionen följas av japanisering (bl. a. just robotisering) av mänsklig och social kommunikation? Alternativet är naturligtvis att man så långt möjligt ser till att det sociala ansvar som från början väglett t. ex. verksamhet och reell yttrandefrihet och fri opinionsbildning inte urholkas av en fortsatt och okontrollerad revolutionering av kommunikationsteknologin. Hur det skall ske är en politisk fråga, där det på det hela taget saknas ett relevant diskussionsunderlag. Det underlag som behövs är inte så mycket omfattande datainsamlingar och tekniska specialistutredningar som diskuterande, breda analyser, som på basis huvudsakligen av existerande material och statistik ger en uppfattning om hittillsvarande utveckling och alternativa framtider. En sådan utredning skulle komplettera utredningar som gjorts tidigare eller nu arbetar med frågor kring speciella tekniker. Det är också viktigt, om den skall fungera som diskussionsunderlag, att den redovisar resultat av analyser gjorda från olika utgångspunkter. Därigenom skulle en bättre samhällelig och politisk beredskap på det härområdet erhållas inför 1980-talet. Informationssamhället behöver en informationspolitik baserad på demokratiska värderingar - inte informationssystem som skräddarsytts för det multinationella kapitalets behov. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att tillsätta en utredning med syfte att göra en bred kartläggning av hur de faktiska informationsflödena i samhället förändrats i samband med teknologiska förändringar och samhällsutvecklingen i övrigt, samt konsekvenserna för demokratin, 2. att hemställer om att denna utredning bör arbeta skyndsamt. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)