mot · G302885 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80: 885 av m. fl. om lärarutbildning vid högskolan i Den nuvarande lärarbristen är ett tecken på tydliga svagheter i den hittillsvarande prognosverksamheten och planeringen av lärarutbildningen. I prognosarbetet har man inte tillräckligt snabbt gjort justeringar i samband med de ökande tendenserna till halvtidstjänster och ledigheter av olika slag. Vidare har lärama visat en allt större tendens att som flertalet andra vilja ha arbetet där man fått sin utbildning. Detta senare har medfört stor lärarbrist på många håll, medan det på vissa utbildningsorter rent av finns ett läraröverskott. För läns del har situationen på lärarsidan varit bekymmersam . Situationen i skolan är nu mycket allvarlig, vilket framgår av bifogade enkätresultat om antalet tjänstgörande lärare utan behörighet. Behovet av fysiska personer är större än 735, eftersom tjänsterna slagits ihop oberoende av geografisk belägenhet. ledigförklarades genom arbetsförmedlingen 831 lärartjänster i län. Av dessa hade 320 och fick 40 behöriga, hade 14 och fick ingen behörig. Bristen är fördelad över samtliga ämnesområden. Störst är den dock beträffande speciallärare av olika slag och vårdlärare. Men värt att notera är också den stora bristen på klasslärare för både låg- och mellanstadiet. Den stora och f. n. ökande bristen av behöriga lärare inom alla områden kopplat med den allt större obenägenheten till långa förflyttningar efter utbildningen måste få till planeringsresultat att lärarutbildningen successivt byggs ut på allt fler orter. För vidkommande borde det innebära att ämneslärarutbildningen ökas och dessutom vidgas att omfatta alla kombinationer samt att speciallärarutbildning och hörsellärarutbildning snabbt införs. bör sedan klasslärarutbildning också införas och vårdlärarutbildningen permanentas. Som ett sista led kommer så yrkeslärarutbildningen. En koncentration av lärarutbildningarna till ett fåtal orter kan skenbart vara ekonomisk, men erfarenheten visar att detta inte medför att lärarbristen hävs i län som saknar lärarutbildning. En decentralisering av lärarutbildningarna ter sig därför nödvändig och ekonomiskt försvarbar. har ett differentierat utbud av utbildningar inom sektorn för undervisningsyrken. Följande linjer med angivna planeringsramar finns f. n. vid högskolan: 1979/80: 885 samt annat ämne 50 Till detta kan fogas att högskolan detta läsår anordnar en kurs om 20 poäng i skoladministration. En påbyggnadskurs om 20 poäng planeras till . Högskolan arbetar medvetet på att ta till vara de vinster som står att få genom ett utbyte av erfarenheter och en samordning av det pedagogiska innehållet i dessa skilda utbildningar. Det förhållandevis måttliga antalet lärare och studerande inom sektorn gör att man kan hysa goda förhoppningar om att dessa strävanden skall bli framgångsrika. Situationen är emellertid inte helt fri från bekymmer. Det finns enligt vår mening anledning att i en situation med starkt behov av ökad lärarutbildning vidta åtgärder för att stabilisera lärarutbildningen vid högskolan i . Det kan ifrågasättas om den av statsrådet i bilaga 12 till årets budgetproposition, s. 464, åberopade arbetsmarknadsprognosen för mellanstadielärare är tillförlitlig. Bristsituationen i länet är synnerligen besvärlig och utbildning bör, om inte det närmaste året ger anledning till annan bedömning, förläggas till högskolan i från /82. har i sitt betänkande förordat att den gymnasiala utbildningen för gravt hörselskadade skall öka från 200 platser till närmare 300 platser och helt förläggas till . är lärarsituationen katastrofal med tanke på att i kommunen finns landets största specialskola för gravt hörselskadade. En utbildning av speciallärare för gravt hörselskadade bör från /82 förläggas till högskolan i och eventuellt förenas med en fullständig speciallärarutbildning. Med anledning av motionen 1978/79: 1349 beslutade att ytterligare en antagning skulle ske till vårdlärarlinjen vid högskolan i /80. 1979/80: 885 Vårdlärarutbildningen i har inneburit lärarutbildning för studerande med tidigare utbildning som sjuksköterskor. Vid intagningen har hälften av platserna avsatts för utbildningen av ålderdomshemsföreståndare. Om vårdlärarutbildningen även förläggs till avser högskolan att successivt låta utbildningen omfatta lärare för flertalet utbildningar i vårdskolan. Styrelsen för högskoleregion har tidigare uttalat sig för att behovet av vårdlärare i regionen tillgodoses genom distansutbildning från i och styrelsen har därför inte stött önskemålet från högskolan i om permanent förläggning av vårdlärarutbildning dit. Mot bakgrund av det i UHÄ:s anslagsframställning 1980/ 81 framförda förslaget om en utökning av antalet platser på vårdlärarlinjen i regionen från 24 till 48 skrev i ett handlingsprogram, som fastställdes , att styrelsen avser att på nytt pröva om vårdlärarutbildning i kan bedrivas parallellt med modifierad distansutbildning från . Intagning till vårdlärarlinjen i har skett Denna kull avslutar sin utbildning med utgången av vårterminen Fr. o. m. 1981 bör ny intagning till vårdlärarlinjen i ske varje hösttermin, varvid lärare successivt bör utbildas för flertalet av vårdskolans utbildningar. har f. n. 20 platser på ämneslärarlinjerna. föreslog i anslagsframställning 1980/81 en ökning av antalet platser till 36 med följande fördelning: svenska engelska 4 4 svenska franska 2 4 svenska tyska 4 2 matematik fysik 6 6 Såsom statsrådet anför i bilaga 12 till budgetpropositionen, s. 469, är antagningskapaciteten för låg i landet när det gäller ämneslärare. En utbyggnad av ämneslärarutbildningen vid högskolan i , i första hand i överensstämmelse med högskolans förslag i anslagsframställningen, i andra hand med ytterligare ämneskombinationer, kan väl motiveras med arbetsmarknadsskäl (se bilaga). En sådan ökning skulle också innebära ett effektivare resursutnyttjande. Det nuvarande antalet platser på respektive kombination är väl litet även om undervisningen på linje samorganiseras med undervisningen på enstaka kurs. Ytterligare en omständighet är värd att beakta när ämneslärarutbild 1979/80: 885 ningen vid högskolan i diskuteras. Tillströmningen till naturvetenskaplig utbildning är ett generellt problem i landet. För högskolan i är läget särskilt bekymmersamt. Anmälningarna till de två kvarvarande linjerna på teknisk sektor (matematikerlinje och kemistlinje; fysikerlinjen fanns tidigare men är nedlagd genom beslut av ) räckte inte för att starta linjerna . Denna situation kan ha flera orsaker. En orsak är säkert lokalproblemen. Den naturvetenskapliga högskoleutbildningen i är förlagd till fyra vitt skilda platser i , vilket innebär isolering såväl för de fåtaliga lärarna som för de fåtaliga eleverna. En sådan isolering har ogynnsamma pedagogiska och studiesociala följder. Ett utbud av naturvetenskapliga kurser från högskolan i har stor betydelse för länet. En avveckling skulle också sannolikt medföra stora avvecklingskostnader för staten. En förutsättning för att den naturvetenskapliga utbildningen vid högskolan i skall kunna fortleva är just ämneslärarutbildningen. Situationen för högskolans utbud av undervisning i språk är nära nog lika kritisk, så även därvidlag har ämneslärarutbildningen betydelse som ett stabilt underlag för verksamheten. Även i detta fall kan den betydelse högskolans utbud av språkundervisning har för länet anföras som ett sekundärt skäl för att förstärka ämneslärarutbildningen. har för antagningen till ämneslärarlinjerna anvisat 140 platser till i . Av dessa avser 20 platser ämnesteoretisk utbildning vid högskolan i . Den praktisk-pedagogiska utbildningen om 40 poäng fullgörs i även av dem som har börjat sin ämneslärarutbildning i . Ett liknande förhållande gäller dem som deltar i försöksutbildningen i gymnastik + annat ämne. Även dessa studerande måste enligt nuvarande ordning fullgöra det praktisk-pedagogiska året i . Två allvarliga nackdelar är förknippade med denna ordning. För de studerande är det ofta förenat med familjesvårigheter och andra svårigheter av social art att byta studieort under pågående studier. En ordning där de ämnesteoretiska studierna fullgörs på en ort och de praktisk-pedagogiska studierna på en annan ort, med ett avstånd av mellan orterna, försvårar samordningen mellan de ämnesteoretiska och de pedagogiska studierna. Denna samordning skulle annars vara förhållandevis enkel att åstadkomma vid en medelstor högskola. Enligt LUT är svårigheten att koppla dessa båda delar av ämneslärarlinjerna allmänt sett ett problem. har i samråd med länsskolnämnden och skolstyrelsen i kommun anmält till UHÄ att högskolan är beredd att 1979/80: 885 medverka till de åtgärder i syfte att begränsa lärarbristen som behandlas i bilaga 12 till budgetpropositionen, s. 449 och 471. Det finns i länet ett stort antal lärare utan behörighet men med längre tjänstgöring, och sådana åtgärder är mycket angelägna. Effektivitetsskäl talar för att denna extralärarutbildning, som kan förväntas pågå minst några läsår, bör kopplas till reguljär utbildning. I sin anslagsframställning (Litt D 8, s. 55) föreslår UHÄ att praktisk-pedagogisk utbildning också förläggs till högskolan i fr. o. m. /81. Denna utbildning skall vara gemensam för ämneslärarlinjerna och gymnastiklärarlinjens tvåämnesutbildning. Samverkan bör även kunna ske med musiklärarlinjen. Den totala kapaciteten i skulle därmed vara 70 platser , varav 20 på ämneslärarlinjerna och 50 på gymnastiklärarlinjen. Studerande som väljer biologi som andra ämne kommer antagligen att genomgå den praktisk-teoretiska utbildningen i , eftersom ämnesteoretiska studier i biologi inte kan bedrivas i . Detta kommer att reducera studerandeantalet något. Utöver studerande på de nämnda linjerna tillkommer 20 studerande på musiklärarlinjen. Med stöd av ovanstående hemställer undertecknade motionärer att som sin mening ger regeringen till känna 1. att utbildning av mellanstadielärare bör äga rum vid högskolan i fr. o. m. , 2. att utbildning av speciallärare skall äga rum vid högskolan i fr. o. m. , 3. att regelbunden utbildning av vårdlärare skall äga rum vid högskolan i fr. o. m. , 4. att antalet platser på ämneslärarlinjerna utökas från 20 till 36 för /81 och att ytterligare ökning sker /82, 5. att praktisk-pedagogisk utbildning av studerande på ämneslärarlinjema och i försöksutbildningen med gymnastik samt annat ämne i enlighet med UHÄ:s förslag skall äga rum vid högskolan i fr. o. m. . () () () () () PER (vpk) 1979/80: 885 gjordes en enkätundersökning om lärarsituationen i län. Samtliga skolor redovisade dels hur många icke behöriga vikarier det fanns med längre anställning än en månad, dels hur många det fanns med kortare anställning. Redovisning av antalet obehöriga gjordes i timmar för varje ämne och skola. Sammanställningen här innebär alltså att det säkerligen behövs fler utbildade än som framgår av dessa siffror. Vidare kan en del av bristen eventuellt ha täckts av pensionerade lärare. långtidsvik korttidsvik långtidsvik korttidsvik Slöjd, trä, metall Vårdlinje (inkl. kom. 195.4 78.5 452.3 9.5 1979/80: 885 Det saknades alltså 735,7 behöriga lärare i skolorna i län. Dessutom kan noteras att flertalet hemspråkslärare och lärare i svenska för invandrare saknar lärarbehörighet.