ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022091 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2091-2099 av m. fl. I propositionen 1978/79:100, bil. 16, aviserar bostadsministern avsikten att tillsätta en ny utredning med uppgift att göra en översyn av bostadsbidragens administration. Bakgrunden torde bl. a. vara den tveksamhet som framkommit angående föreslagna kontrollmetoder för bostadsbidragen, där exempelvis datainspektionen dels framhåller att kontrollrutiner endast kan accepteras under en övergångstid , dels uttalar att en förutsättningslös översyn av bostadsbidragens administration bör göras. F. n. är det kommunerna som administrerar bostadsbidragen till barnfamiljer och statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan barn, medan administrerar bostadsbidrag och bostadstillägg till pensionärer. framförda förslag till ändrad administration har tagit sikte på att denna i sin helhet skall överföras till försäkringskassorna. Detta har skett utan någon egentlig analys om vilken roll och vilken omfattning försäkringskassornas service skall ha . Försäkringskassornas administration utreds f. n. av den s. k. . Enligt vår uppfattning bör det nu ske en övergripande prövning av vilka myndigheter som skall svara för service till allmänheten när det gäller ekonomiska bidrag. Målsättningen bör vara att ansvar och beslut decentraliseras och läggs så nära de berörda som möjligt. När det gäller bostadsbidragen bör kommunerna ansvara för beslut och administration. Denna anknytning är naturlig med hänsyn till kommunernas ansvar för bostadsbyggande, hyresmarknad och äldreomsorg. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utredningen om bostadsbidragens administration inriktas på att administrationen helt förläggs till kommunerna. H. () () 1 1978/79.
mot · G2022095 · 1979-01-25 00:00:00 — av Oiof m. fl. om kontrollen av miljöstörande verksamhet inom industrin Med hänvisning till vad som anförts i vår motion 1978/79:1990 om miljövården rörande 25 nya tjänster vid länsstyrelserna för kontroll av miljöstörande verksamhet inom industrin hemställs att under femtonde huvudtitelns anslag Länsstyrelserna /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G2022096 · 1979-01-25 00:00:00 — av Per m. fl. om åtgärder för att främja familjejordbrukets fortbestånd Huvuddelen av lantbrukare är familjejordbrukare. Det är angeläget att familjejordbrukarnas villkor blir goda, dels vad gäller själva villkoren för brukandet, dels vad gäller möjligheterna till generationsskiften. Det är ur försörjnings- och totalförsvarssynpunkt av stor betydelse att aktiv jordbruksdrift fortgår också i de nordligaste delarna av där de naturliga betingelserna är mindre goda. För en acceptabel samhällsservice i glesbygderna behövs många livskraftiga jordbruk. Strukturomvandlingen i jordbruket måste kunna anpassas till förhållandena i enskilda bygder. Det mindre lantbrukets och deltidslantbrukets liksom familjejordbrukets fortbestånd bör därför främjas. Med nuvarande bestämmelse för bosättning å jordbruk uppstår ofta besvärliga problem vid generationsskiften. Den äldre generationen som kanske inte längre orkar bedriva ett aktivt jordbruk vill ändock bo kvar i sina invanda hemmiljöer. En både naturlig och hedervärd önskan. finns det unga människor - släktingar eller andra - som gärna vill arbeta med jordbruk på heltid eller som deltidsarbete. Förutsättningarna för att behålla en levande landsbygd skulle förbättras om det vore möjligt att uppföra ytterligare en bostad på ett jordbruk. Generationsskiften skulle underlättas liksom aktiv jordbruksdrift i skarven mellan två generationer. skulle den äldre generationen få glädjen att leva kvar i sin invanda miljö. Fastighetsbildningsregler och byggnadslagens bestämmelser har försvårat uppförande av nya bostäder på landsbygden och därmed också försvårat smidiga generationsskiften på lantbruk. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla om ändringar i fastighetsbildningsregler och byggnadslag i syfte att underlätta lantbruks övergång till en ny jordbrukargeneration. PER () () ()
mot · G2022097 · 1979-01-25 00:00:00 — av om ändring i förköpslagen Primärkommunerna har i jämförelse med enskilda personer genom vissa lagar en prioriterad ställning vid förvärv av fast egendom. Till dessa lagar hör den om den kommunala förköpsrätten. Enligt denna kan-så snärten säljare funnit köpare och genom köpeavtal utfäst försäljning av sin fastighet kommunen, dock med vissa undantag, gå in och överta köpet. Särskilda omständigheter kan ofta ligga till grund för att en viss person fått köpa säljarens fastighet. Dessutom kan försäljningspriset vara lågt med hänsyn till just den speciella köparen. Trots dessa förhållanden kan enligt nu gällande bestämmelser kommunen mot säljarens vilja med tvång överta köpet. En tvångsförsäljning blir således följden av den kommunala förköpsrätten, vilket från rättssynpunkt måste anses vara helt oacceptabelt. Förköpslagen bör därför enligt min uppfattning ändras så att i de fall där kommunen beslutar utöva förköpsrätt köpet skall återgå och fastigheten förbli i säljarens ägo, om säljaren så önskar. Givetvis kan i sådana fall kommunen uppta förhandlingar med säljaren om frivilligt köp. Vidare kan säljaren ånyo salubjuda fastigheten till försäljning. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta förslag till erforderliga författningsändringar. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att förköpslagen ändras så att säljare skall kunna häva köpet om kommunen vill utöva sin förköpsrätt.
mot · G2022098 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. De nya registerbeteckningarna för landets fastigheter, som successivt avses skola införas, har i vissa avseenden väckt motvilja och skapat oro. Beteckningarna har inget direkt samband med omläggningen till dataregister. De besvärligheter, som kvarstår efter det genom beslut (SFS 1974:509) justerat registeruppläggningskungörelse (RUK, SFS 1968:379) i syfte att bevara de gamla by- och gårdsnamnen, sammanhänger med att man lämnat socknen som s. k. registerområde och att kommunen i stället skall vara registerområde. Erfarenheten är mycket negativ av de stora mängder långa, krångliga och understundom löjeväckande dubbelnamn, som redan bildats i län och som kommer att bildas i , där namnförslag nu upprättats. Dubbelnamnen framtvingas av namnkollisioner inom samma kommun och leder till namn sådana som FasternaGillberga, , , Gottröra-Lindberga, Häverö-Västernäs, Rådmansö-Östernäs och Skederids-Harkrankboda. Dessa dubbelnamn skall anges i alla offentliga längder och alla allmänna kartor skall efter hand ändras. Förfrågningar och osäkerhet om namnen förorsakas. En uppskattning har visat, att enbart inom kommun över 100-talet byar med tillhopa över 1 000 fastigheter kommer att få sina namn ändrade till sådana dubbelnamn. Situationen med dessa dubbelnamn kommer att bli besvärlig i alla gamla kulturbygder, där många tidigare socknar ingår i de nya storkommunerna. Särskilt är oron utpräglad på (91 socknar och 1 stadsförsamling), där omkring hälften av alla gårdsnamn skall bli dubbelnamn (Grötlingbo-Stenstugu, Kräklingbo-Ekeskogs etc.), om inte på nytt föranstaltar om ändring av registeruppläggningskungörelse. i har också sett sig nödsakad att tillskriva regeringen, () och framhålla att inga bärande skäl påvisats för att överge socknarna/församlingarna som registerområden. Om beslutar sig för att behålla socknarna som registerområden undanröjes det väsentligaste av den starka kritik, som riktats mot registerreformen från en tilltagande opinion. Med hänsyn till det anförda hemställs att beslutar att i fastighetsregistret socken eller församling och ej kommun skall vara registerområde. () PER-A. allan Akerlind (m) ()
mot · G2022103 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:2103 av om tillsyn av medel tillhörande barn som omhändertagits för samhällsvård Föräldrar är som regel förmyndare för sina underåriga barn, s. k. legala förmyndare. Övriga förmyndare är förordnade förmyndare. När förordnad förmyndare utses registreras förmynderskapet hos tingsrätten, och förmyndaren blir redovisningsskyldig inför överförmyndaren. När föräldrarna är förmyndare registreras även detta hos myndigheterna, men de blir dock som regel redovisningsskyldiga endast då barnets tillgångar överstiger två basbelopp, f. n. ca . En förälder, vars barn är omhändertaget för samhällsvård, kan således utan kontroll disponera barnets medel, oavsett om det gäller bankmedel eller inkomster i form av pension. Denna möjlighet kan medföra att medlen inte kommer barnet till godo, vilket måste betecknas som olyckligt och bör föranleda sådan ändring att även dessa förmynderskap ställs under överförmyndarkontroll. Erfarenheten visar att barn senare som vuxna kan komma att ställa återbetalningskrav på en förälder för tillgångar och pension som förbrukats av föräldern medan barnet, kanske , vistas i fosterhem. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna om tillsynen av de medel som tillhör barn som omhändertagits för samhällsvård.
mot · G2022105 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79:2105 av m. fl. om anslaget till administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2104 hemställs att beslutar att till Administration av permanent skörde skadeskydd m. m. /80underX. huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag av . P. O. () () () () () BO ()
mot · G2022107 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om vården av narkotikamissbrukare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2106 hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder skyndsamt vidtas i enlighet med vad som anförs i motionen i fråga om vårdtid m. m. vid behandling av narkotikamissbrukare.
mot · G2022109 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lagstiftning rörande båtaccis m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2108 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till lagstiftning för båtaccis samt garanti- och realisationsbeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen 1978/79:2108. () () () () ()
mot · G2022111 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en förstärkning av den icke-militära forskningen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2110 hemställs att av regeringen begär förslag om åtgärder för att förstärka den icke-militära forskningen och fredsforskningen samt förslag om ett svenskt i enlighet med vad som anförs i motionen 1978/79:2110. () ()
mot · G2022112 · 1979-01-25 00:00:00 — om ersättning för hållande av ledarhund Enligt regeringsrättsutslag är en synskadads kostnad för att hålla ledarhund inte avdragsgill i deklarationen. Före detta utslag var det relativt vanligt att synskadad förvärvsarbetande kunde föra upp denna kostnad som utgift för inkomstens förvärvande. En allvarlig försämring har således inträffat som drabbar många synskadade, vilka trots sitt handikapp upprätthåller ett förvärvsarbete, mycket hårt. Enligt gamla beräkningar från De synskadades riksförbund är kostnaden för att hålla ledarhund /år. Denna kostnad inkluderar förutom mat också kosttillägg, vård av hunden, förslitning av textilier i hemmet och uppställningskostnader i samband med sjukdom och resor. Själva hunden, med utrustning, tillhandahålls gratis. Ledarhunden är ett viktigt medel för att i någon mån kompensera den synskadade för handikappet. Det naturliga vore därför att hela kostnaden för hållande av ledarhund bestreds av samhället. I avvaktan på att en sådan reform kan genomföras böråtminstone person som måste hålla ledarhund för att kunna upprätthålla sitt förvärvsarbete få dra av kostnaden som utgift för inkomstens förvärvande. Med hänvisning till ovanstående föreslås* att hos regeringen hemställer om att frågan om ersättning till ägare av ledarhund för kostnader att hålla hunden utreds. *Se även motionen 1978/79:2113.
mot · G2022113 · 1979-01-25 00:00:00 — om avdrag vid inkomsttaxeringen för kostnad för iedarhund Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2112 föreslås att hos regeringen hemställer om sådana förändringar i gällande författningar och föreskrifter att kostnad för hållande av Iedarhund kan betraktas som avdragsgill kostnad för intäktens förvärvande.
mot · G2022115 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2115-2124 Motion 1978/79:2115 av m. fl. om förbättrat samarbete mellan forskare, politiker och administratörer, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2114 hemställs att hos regeringen begär utredning och åtgärder angående a) förbättrat samarbete mellan forskare, politiker och administratörer för att forskningsresultat på det bättre sätt skall kunna bilda underlag för den allmänna debatten och de politiska besluten, b) en integrerad miljö-, social- och hälsostatistik i form av en social rapportering, c) ett system för utvärdering av vidtagna social- och miljöpolitiska åtgärder i form av social revidering. () () MAJ () () . ÅSLING (c) () () () () () () () () () () 1 1978/79.
mot · G2022116 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en ändrad arbetsledarutbildnng Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2114 hemställs att uttalar sig för en reformering av arbetsledarutbildningen med inriktning på kunskaper i arbetspsykologi, arbetssociologi, arbetarskydd och företagshälsovård. nils g. Åsling (c) () () () () () ()
mot · G2022118 · 1979-01-25 00:00:00 — om avdrag vid inkomsttaxeringen för barntillsynskostnader Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2117 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till avdrag vid inkomsttaxeringen för barntillsynskostnader. () ()
mot · G2022120 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om hotellgarantilånen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2119 hemställs 1. att hos regeringen anhålla att förordningen om hotellgarantilån kompletteras att avse även andra turistanläggningar än turisthotell, 2. att handläggningen av turistgarantilån överflyttas till regionala utvecklingsfonderna. () () () . ()
mot · G2022121 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lokaliseringslån och bidrag till turistnäringen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2119 hemställs 1. att av anslaget för beredskaparbeten anvisa en ram på 150 milj. kr. att disponeras enligt beslut av beredningen för turism och rekreation till kommunala basinvesteringar i rekreationsområden, 2. att nuvarande begränsningar för turistnäringen när det gäller lokaliseringslån och bidrag upphör samt att amorteringstiden sätts till högst med möjligheter till anstånd med räntor och amorteringar upp till . () () () . ()
mot · G2022122 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lån till förvärv av mark för fritidsändamål Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2119 hemställs att beslutar att för förvärv av mark för fritidsändamål skall kunna utgå markförvärvslån med speciella regler i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () . ()
mot · G2022124 · 1979-01-25 00:00:00 — om utbyggnad av kommunala turist- och rekreationsanläggningar Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2123 hemställs att hos regeringen begär att av anslaget för beredskapsarbeten anvisas en ram på 150 milj. kr. att disponeras av beredningen för turism och rekreation till utbyggnad av angelägna kommunala anläggningar inom viktiga rekreationsområden. () ()
mot · G2022126 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lånen för förvärv av mark för fritidsbebyggelse Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2125 hemställs att beslutar uttala att villkoren för markförvärvslån avseende mark för fritidsbebyggelse ändras så att lån för detta ändamål är ränte- och amorteringsfria och därefter amorteras . () MAJ () () () () () () () () () () ()
mot · G2022128 · 1979-01-24 00:00:00 — av Per m. fl. om anslag till vissa elevorganisationer Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2127 hemställs att beslutar att och skall erhålla ett anslag på . P. O. () () () ()
mot · G202213 · 1979-01-09 00:00:00 — av i om yrkesarbete för pensionärer Allt flera insiktsfulla ekonomer och politiker börjar nu oroa sig för samhällets möjligheter att infria de pensionsförpliktelser sorn tidigare ställts i utsikt. Diskrepansen mellan antalet personer som skall tillförsäkras konsumtion utan att aktivt delta i produktionen och dem som kan beräknas vara sysselsatta inom produktionen blir allt större och lägger växande bördor på den arbetsföra generationen. Situationen förvärras av att vi dels sänkt pensionsåldern , dels konstruerat ett delpensionssystem, som - för att citera en av våra ledande nationalekonomer () innebär att varje rationell människa, som är mellan 60 och 65, borde ta Det måste vara ekonomiskt förkastligt. När delpensionsreformen infördes fanns det förmodligen vissa förhoppningar att antalet som föredrog att delpensionera sig skulle kompenseras av en motsvarande grupp, som stannade kvar i arbete utöver pensionsåldern. Så har icke skett, bl. a. till följd av den ekonomiska krisens arbetsmarknadseffekter. Icke desto mindre bedömer uppenbarligen vissa nationalekonomer det som önskvärt att öka incitamenten för äldre personer att fortsätta sitt yrkesarbete för att därmed minska pensionsbehovet. Icke minst borde ju detta vara angeläget inom den offentliga sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att begär att regeringen låter utreda vilka åtgärder skattemässiga och andra - som skulle krävas för att stimulera personer i pensionsåldern att i ökad omfattning fortsätta yrkesarbeta även efter uppnådd pensionsålder. G. () i
mot · G2022130 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2130-2134 av m. fl. om lek- och idrottsutrymmen vid ny- och ombyggnation Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2129 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till riktlinjer för att tillgodose behovet av lek- och idrottsutrymmen vid ny- och ombyggnation av förskolor, skolor och bostadshus. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) 1 1978/79.
mot · G2022132 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om befrielse från bevillningsavgift för vissa konserter Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2131 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag om att skall ges möjligheter att bevilja generell befrielse från bevillningsavgift för icke-kommersiella konsertarrangörer. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G2022134 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2133 hemställs 1. att hos regeringen hemställer om förslag som syftar till att i statsbidragsvillkoren för färdtjänsten införa regler som förhindrar färdtjänsthuvudmännen att tillämpa diskriminerande bestämmelser, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till minimistandard för färdtjänsten anknuten till statsbidraget, varvid även en förstärkning av statsbidraget till färdtjänst bör övervägas, 3. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att förverkliga en riksfärdtjänst. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2022136 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om de statliga kreditgarantilånen till jordbrukets yttre och inre rationalisering m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2135 hemställs 1. beslutar utta en avgift av på lånesumman för statliga kreditgarantilån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket m. m., 2. beslutar att influtna avgiftsmedel tillförs . MAJ () () () () () () () () () () ()
mot · G2022137 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om stödet till idrotten Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2135 hemställs att till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag att användas för i motionen angivet syfte. () MAJ () () () () () () () () () () ()
mot · G2022139 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om bekämpningen av oljeutsläpp Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2138 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen 1978/79:2138 om åtgärder för att förbättra möjligheterna att bekämpa oljeutsläpp. () ()
mot · G202214 · 1979-01-10 00:00:00 — om en utvärdering av arbetsrättslagstiftningen Ett av 1970-talets viktigaste reformområden har gällt arbetslivets demokratisering och insatser i arbetsmiljön. Grunden för dessa beslut har varit arbetets betydelse för individ och samhälle. Alla skall kunna känna trygghet i sitt arbete och delaktighet i dess utveckling. Grundläggande förutsättningar för den arbetsrättsliga lagstiftningen har varit att skapa nya men lika smidigt fungerande beslutssystem i företag och institutioner. I medbestämmandelag och trygghetslag m. m. skulle det nya vara att de anställdas organisationer ges en starkare och med arbetsgivaren likvärdig ställning. Det har varit intressant att notera att i sina huvuddrag har lagstiftningen kunnat genomföras under en mycket bred politisk enighet. Detta borde också vara till fördel för ett smidigt tillämpande av förevarande lagregler. Lagarna har dessutom varit så utformade att de givit stort utrymme för parterna på arbetsmarknaden att i avtal närmare precisera innehåll och tillämpning. Förhandlingar om medbestämmandeavtal på den privata sidan har ännu inte kunnat slutföras, vilket måste beklagas. På den offentliga sidan har man ännu inte kunnat finna former att utveckla medbestämmandet utan att råka i konflikt med den politiska demokratin, vilken aldrig får sättas i fråga. Det är naturligt att en omfattande ny lagstiftning, som arbetsrättslagstiftningen, inte kan introduceras på en gång utan gnissel. Det är emellertid uppenbart att man på sina håll nu håller på att etablera en praxis i sitt beslutsfattande som är tungrott och byråkratiskt och som egentligen inte speciellt väl stämmer överens med lagstiftningens intentioner, även om den stämmer med lagens bokstav. Det finns därför skäl att på ett samlat sätt göra en utvärdering av arbetsrättslagstiftningen med utgångspunkt i om den i praktiken fungerar så som avsett. En sådan utvärdering bör självfallet ske under parlamentarisk medverkan. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär en utvärdering med parlamentarisk medverkan av 1970-talets arbetsrättslagstiftning.
mot · G2022141 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2141-2145 av m. fl. om statsbidrag till gallring och röjning av skog, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2140 hemställs 1. att ett särskilt statsbidrag infors för /80 till gallring och röjning i samband med klenvirkesgallring i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att för det ändamål som avses under 1 120 milj. kr. avsätts för /80 under ett särskilt anslag under tionde huvudtiteln, 3. att hos regeringen begär att den skogsmark som lantbruksstyrelsen förvärvar, inom ramen för den rörliga kredit på 200 milj. kr. som styrelsen i propositionen 1978/79:101 föreslås få disponera, i första hand erbjuds till domänverket. () () () HANS () () () () () () () () () () 1 1978/79.
mot · G2022143 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. Om invandringens effekter på befolkningsutvecklingen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2142 hemställs 1. att hos regeringen anhåller om initiativ till att prognos om invandringens effekter på befolkningsutvecklingen för framtiden framställs med önskvärd precisering, 2. att godkänner den i motionen förordade ändringen i grunderna för bidrag till hemspråksträning i förskolan, 3. att till Bidrag till hemspråksträning i förskolan för /80 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att vid behandlingen av den aviserade propositionen om bl. a. föräldrautbildning beaktar vad som anförts i motionen om föräldrautbildning för invandrarföräldrar, 5. att vid behandlingen av anslaget Bidrag till driften av förskolor och fritidshem uttalar att inom ramen för det belopp om 2 milj. kr. som är avsett för fortbildning av personal inom förskolan behovet av utbildning rörande invandrarbarns behov starkt prioriteras. () () () () () () ()