mot · G2021261 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1261 av Per om formerna för utseende av skyddsombud De arbetsrättslagar som kommit i tillämpning har i betydande utsträckning grundats på principen om förmånsställning för kollektivavtalsslutande organisation i fråga om utövandet av lagarnas rättigheter. Organisationer som är representerade på arbetsplatserna men som saknar kollektivavtal kan endast i begränsad omfattning tillägna sig fackligt inflytande med stöd av arbetsmarknadslagarnas direkta innehåll. Som exempel på det nu sagda kan följande lagar omnämnas: Lagen om medbestämmande i arbetslivet, MBL. Lagen om anställningsskydd, LAS. Lagen om styrelserepresentation, LSA. Lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Det kan med fog ifrågasättas om det i ett rättssamhälle skall instiftas lagar vilka resulterar i skiljaktiga villkor för medborgare som av ideologiska eller andra skäl väljer att ansluta sig till den ena eller andra organisationen. Människors rätt till åsiktsfrihet kan därigenom på upprörande sätt komma att hindras genom dessa spärregler i arbetsmarknadslagarna. I klartext betyder rättsordningen på arbetslivets område att de stora etablerade organisationerna ges helt andra förmåner än vad fallet är för de mindre sammanslutningarna. På ena sidan finns LO och TCO, på den andra organisationer som SAC och . Alldeles särskilt upprörande blir förhållandet när det gäller arbetsmiljölagen och dess bestämmelser om skyddsombud. Liksom fallet var med arbetarskyddslag har kollektivavtalsslutande organisations rätt att utse skyddsombud utan egentliga justeringar förts över till den nya arbetsmiljölagen och genom den fått fortsätta att fungera trots misshälligheter som påtalats hos myndigheterna. Skyddsarbetet har därigenom blivit bristfälligt organiserat på många arbetsplatser, vilket i sin tur kan leda till allvarliga olycksfall och skador. Särskilt påtagliga blir riskerna när det gäller arbetsplatser som enligt statistiken har en hög olycksfallsfrekvens, exempelvis gruvarbete, skogsarbete och hamnarbete. Vid den uppvaktning som SAC företog 1977 hos dåvarande chef, , påvisades exempelvis hur ett arbetslag skogsarbetare inom revir i hade till närmaste skyddsombud, som var utsett av den avtalsslutande fackliga organisationen och registrerat av yrkesinspektionen. lagtillämpningen medgav inte tillsynsmyndigheten, arbetarskyddsstyrelsen, och ingen justering kom till stånd när arbetsmiljölagen trädde i kraft . Följaktligen kan bristfälligheter, som den nu påtalade, fortfarande göra sig gällande. Bästa möjliga säkerhet i arbetet är ett minimikrav som de arbetande med all rätt kan ställa. Genom nu gällande lagregler har samhället på ett obegripligt sätt kommit att acceptera risktaganden på arbetarskyddets område, vilka kan få förödande konsekvenser för enskilda och grupper av arbetande. För att öppna en effektivare väg till säkerhet på arbetsplatserna föreslås att med arbetsställe skall menas varje arbetsplats inom ett arbetsområde där fem eller flera arbetande är sysselsatta, att avtalsslutande organisation inom arbetsstället måste vara representerad med en majoritet av de arbetande för att äga rätt att utnyttja sin förmånsställning, art annan organisation vilken kan förfoga över majoriteten av de anställda i annat fall äger rätt att utse skyddsombud. att vid skiftarbete eller annat arbete, som bedrivs inom olika perioder, skall skyddsombud finnas tillgängliga på varje skift eller , att skyddsombud skall finnas tillgängligt på eller i arbetsplatsens omedelbara närhet för att de arbetande vid behov skall kunna komma i förbindelse med dessa. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära förslag till nya regler för utseende av skyddsombud i enlighet med de i motionen anförda riktlinjerna.