mot · G202995 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. Sekretariatet för framtidsstudier har presenterat en rapport med . Rapporten innehåller ett antal fristående uppsatser, där det moderna samhällets sårbarhet belyses ur olika aspekter. Bland uppsatserna finns två som behandlar jordbruket. Den ena uppsatsen behandlar sårbarheten hos ett sydsvenskt lantbruksföretag med differentierad produktion. Av studien framgår att maskinparken till utgörs av utländska maskiner. I själva verket innebär dock detta en underskattning, eftersom de svensktillverkade maskinerna ofta består av utlandstillverkade komponenter. Vidare påvisas i studien det starka beroendet av importerade driv-, bekämpnings- och gödselmedel samt att störningar i eltillförseln kan leda till allvarliga problem. Denna sårbarhet är ännu mer påtaglig vid koncentrerad djurhållning. I den andra uppsatsen diskuterades bl. a. produktionsteknikens inverkan på sårbarheten. En god livsmedelsberedskap ingår bland de grundläggande målen för vår jordbrukspolitik. beslut om jordbrukspolitiken slås fast att landets naturliga resurser för jordbruksproduktionen skall utnyttjas, vilket bl. a. innebär att den nuvarande arealen åkerjord kommer att bibehållas i stort sett oförändrad. Härigenom kan vi, sägs det, trygga en god livsmedelsberedskap. Inom 1972 års jordbruksutredning genomfördes mycket komplicerade beräkningar rörande vår livsmedelsberedskap, främst vår förmåga att vid avspärrning klara en godtagbar försörjning med livsmedel. Beräkningarna tydde på att försörjningsförmågan under givna förutsättningar angående produktionsomställning, ransonering, lagring etc. var godtagbar. Varken jordbruksutredning eller sekretariatet för framtidsstudier har emellertid mera ingående analyserat den situation som skulle uppstå vid en krissituation som leder till avspärrning eller andra kraftiga produktionsstörningar. Det råder inget tvivel om att dagens jordbruk är starkt beroende av importerade produktionsmedel och av kontinuerlig tillförsel av foder, drivmedel och elektrisk ström. De snöstormar som berört har på ett handgripligt sätt visat hur sårbart samhället är och hur beroende bl. a. jordbruket är av att kommunikationerna fungerar. I sina beräkningar förutsatte jordbruksutredningen att produktionen vid en avspärrning inte skulle påverkas av knapphet på arbetskraft, bekämpningsmedel, maskiner och reservdelar. Det påpekades dock att brister i dessa avseenden kan få allvarliga följder för livsmedelsförsörjningen. foder- och gödselmedel gjordes antaganden om effekterna av begränsad tillgång. Vid beräkningarna rörande den aktuella situationen förutsattes att produktionens inriktning efter hand skulle anpassas så att tillgängliga resurser utnyttjas optimalt i förhållande till livsmedelsbehovet. a. skulle fläsk-, ägg- och broilerproduktionen minska kraftigt. Första avspärrningsåret skulle utslaktning av nötboskap ske, varefter produktionen blir avsevärt lägre än före avspärrningen. På motsvarande sätt skulle oljeväxt- och sockerbetsodlingen ökas för att få optimalt utnyttjande av produktionsresurserna. På konsumtionssidan har förutsatts att ransonering införs, varigenom den totala tilldelningen av livsmedel blir lägre än i fredstid, som en övergång får ske till mer vegetabilisk föda. Som framgår av det anförda avser jordbruksutredningens beräkningar av försörjningsförmågan förhållandena vid ett optimalt utnyttjande av resurserna. Dessa svagheter i beräkningarna betonas också. Genom känslighetsanalyser har också belysts vilka effekter det får på slutresultatet om förutsättningarna ändras, t. ex. genom svaga skördar eller om arealfördelningen blir en annan än den optimala. Enligt vår mening finns det anledning att närmare studera effekterna på livsmedelsförsörjningen vid en avspärrning eller annan mer omfattande produktionsstörning. Det gäller då bl. a. att undersöka vilka styrmedel som kan tillgripas för att få en önskvärd omställning av produktionen. Att det inte är möjligt att åstadkomma en optimal avvägning enbart med prisets hjälp är uppenbart. Man bör beakta att en allt större andel av fjäderfä- och svinproduktionen sker i mycket stora anläggningar, för vilka det skulle medföra svåra konsekvenser att skära ner produktionen med en tredjedel eller hälften. Det bör övervägas om i ett sådant läge vissa företag skall drivas för fullt och andra helt läggas ner samt vilka ersättningar som då bör utgå. Också produktionens och beredskapslagringens lokalisering är av största intresse, särskilt om vi skulle dras in i en militär konflikt. Den långtgående specialisering som skett ute på företagen har sin motsvarighet i en stark koncentration av t. ex. fläsk- och potatisproduktionen till vissa regioner. Det är nödvändigt att få klarlagt bl. a. hur sårbarheten ökat genom specialiseringen och "utvecklingen av storproduktionen samt i vad mån produktionens lokalisering står i överensstämmelse med civilförsvarets planering. Här angivna studier bör tas till utgångspunkt för en prövning av vilka anpassningar som i fredstid bör göras för att minska jordbruksproduktionens sårbarhet och för att stärka försörjningstryggheten avseende livsmedel vid såväl långvarig avspärrning som vid mer kortvariga störningar, exempelvis snöstorm och strömavbrott. Sådana anpassningar kan avse bl. a. företags-och produktionsstrukturen, frigörelse från beroendet av importerade produktionsmedel och ändrad produktionsteknik. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning angående jordbruksproduktionens sårbarhet och försörjningsberedskapen i fråga om livsmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. () () ()