mot · G2022269 · 1979-03-23 00:00:00 — 1978/79 2269-2271 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:130 om vissa åtgärder på växtförädlingsområdet m. m. Regeringen framlagt förslag till om vissa åtgärder till förstärkning av landets växtförädling och växtförädlingsforskning. a. hemställer regeringen om bemyndigande att inrätta en professur i kulturväxternas genetik och förädling vid . Regeringen informerar om att institutionen avses förläggas till . understryks att professuren bör kunna tjäna som ett vitaliserande inslag i det omfattande växtförädlingsarbete som sker i . Därför bör "vara oförhindrat att förlägga delar av verksamheten till för att därigenom underlätta den nödvändiga kontakten med den praktiska växtförädlingen. Av dessa skäl - mera utvecklade nedan hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att professuren och genetik och förädling inom förläggs till . För att den föreslagna forskningsinstitutionen verkligen skall kunna få den betydelse som stimulator för svensk växtförädling som förväntas måste den vara knuten till den praktiska växtförädlingen. Mot bakgrund av den starka integration som föreligger mellan grundforskning, tillämpad forskning och praktisk växtförädling är det ofrånkomligt att den aktuella forskningsinstitutionen lokaliseras i direkt anslutning till en växtförädlingsanstalt. Det är annars uppenbar risk att institutionens verksamhet inte blir till det stöd som den svenska växtförädlingsverksamheten , och ännu mer , behöver. En sådan forskningsenhet måste arbeta bland växtförädlare, om den skall kunna arbeta effektivt med de problem som det är mest angeläget att belysa, när det gäller att utveckla ny och framgångsrik växtförädlingsmetodik. Framför allt är det ju växtförädlamas material som utgör grunden för forskningsenhetens insatser. Då staten genom det träffade avtalet övertar ansvaret för växtförädlingsverksamheten i och överlåter denna till , till ägt av staten, synes det naturligt att den "statliga grundforskningen inom kulturväxternas genetik och förädling också förläggs till . Denna skall emellertid av flera skäl administrativt och organisatoriskt vara knuten till . Institutionen skall syssla med långsiktig och övergripande forskning, som syftar till att öka kunskapen om den genetiska, biokemiska och fysiologiska bakgrunden till fenomen och egenskaper av betydelse för växtförädlamas kombinations- och urvalsarbete. 1 1978/79. förutsättningar kan man förvänta en verksamhet där förädlare och forskare kan samarbeta effektivt för att belysa långsiktiga problemställningar och skapa nya förutsättningar för att utveckla effektivare metoder. Det är också väsentligt att forskarutbildningen inom sektorn växtförädling och kulturväxternas genetik blir så effektiv som möjligt. De flesta doktoranderna i ämnet tjänstgör som assistenter och försöksledare inom växtförädlingsorganisationerna i och . Vid seminarieundervisning och eljest vid föredrag och diskussioner deltar ofta de erfarna förädlingsledarna och ger väsentliga bidrag till erfarenhets- och kunskapsutbytet. Om detta förläggs med institutionen till går man i stor utsträckning miste om detta då man ej kan påräkna samma intensitet i deltagande från erfarna men starkt arbetsbelastade växtförädlingsledare. Vidare föreslås bl. a. i propositionen 130 att regeringen får bemyndigande att godkänna ett avtal mellan staten. () och () om att dessa gemensamt skall bidra till finansieringen av viss växtförädling. I detta avtal sägs att medel skall anslås för att angelägen växtförädlingsverksamhet skall kunna bedrivas som gagnar allmänt samhälleliga skäl, jordbruket och trädgårdsnäringen. Härför skall medel tilldelas växtförädlingsprojekt som inte kan förväntas komma till stånd om bidrag inte utgår. Ansökningar i detta hänseende skall prövas av en särskild av en allmän bedömning av nödvändiga insatser inom svensk växtförädling. Samtliga svenska växtförädlingsorgan förutsätts kunna erhålla medel. I finansieringsavtalet har således klart kommit till uttryck under vilka förutsättningar bidrag för angelägen växtförädlingsverksamhet skall utgå och vilka som skall komma i fråga som mottagare av dessa bidrag, nämligen de svenska växtförädlingsorganen. Med utgångspunkt häri sy nes jordbruksministerns uttalande när det gäller stöd till växtförädling inte vara i överensstämmelse med vad som avtalats mellan staten, LRF och SLR, eftersom i propositionen (avsnitt 2.3, s. 12 andra stycket) sägs att "det är naturligt att merparten av de medel som ställts till nämndens förfogande kommer att anslås till svenska växtförädlingsföretag. Även andra organ bör kunna få anslag i de fall då detta bäst gagnar de mål som nämnden har att arbeta för. För att innebörden av vad som avtalats i denna fråga inte skall ändras hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de medel som ställs till växtförädlingsnämndens förfogande enbart skall anslås till svenska växtförädlingsorgan och att således inte - som jordbruksministern framhållit - även andra organ skall kunna komma i fråga. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att professuren i kulturväxternas genetik och förädling inom förläggs till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de medel som ställs till växtförädlingsnämndens förfogande anslås till svenska växtförädlingsorgan. () () () () () () 1* 1978/79. Forskning inom kulturväxternas genetik och förädling Svensk växtförädling har av tradition haft fruktbärande kontakt med den teoretiska ärftlighetsforskningen. Växtförädlingens behov av vetenskapligt grundad metodik gav stark stimulans åt den genetiska grundforskningen. Svenska forskningsinsatser inom växtgenetik och växtförädling har haft sin styrka i långsiktig, konsekvent genomförd uppläggning. Härigenom har värdefullt material skapats, att användas som instrument i förädlingsarbetet. Denna kontinuitet har varit vida berömd och har sin motsvarighet i i eller i de olika växtförädlingsinstitutionerna inom Max-Planck-Institut i . I och med omläggningen av forskarutbildningen vid landets universitet har grunden för denna kontinuitet hotats. Långsiktiga forsknignsprogram ryms ej inom ramen för den nutida, nedbantade forskarutbildningen. Forskarstuderande vid landets universitetsinstitutioner för genetik är mer benägna att välja ämnesområden som möjliggör snabbare resultat. Långsiktig forskning över högre växters genetik, och då särskilt kulturväxternas, har kommit i bakvatten, trots att yngre forskare vid olika växtförädlingsinstitutioner fortfarande gör värdefulla forskningsinsatser vid sidan av sin dagliga verksamhet i växtförädlingen. har tagit upp problemet och finnér det angeläget, att en upprustning av forskningen kring kulturväxternas genetik och förädling kommer till stånd. Undertecknade vill starkt understryka behovet av en sådan upprustning. Vi vill framhålla, att den föreslagna forskningsinstitutionen kommer att ha en viktig uppgift i forskarutbildningen, men att den framför allt måste vara knuten till den praktiska växtförädlingen. Mot bakgrund av den starka integration som föreligger mellan grundforskning, tillämpad forskning och praktisk växtförädling finnér vi det ofrånkomligt att denna institution lokaliseras i direkt anslutning till en växtförädlingsanstalt. Det är annars uppenbar risk att institutionens verksamhet inte blir till det stöd, som den svenska växtförädlingsverksamheten , och ännu mer , behöver. En sådan forskningsenhet måste arbeta bland växtförädlare, om den skall kunna arbeta effektivt med de problem, som det är mest angeläget att belysa, när det gäller att utveckla ny och framgångsrik växtförädlingsmetodik. Framför allt är det ju växtförädlarnas material som utgör grunden för forskningsenhetens insatser. Att dela enheten i två - en för korsbefruktare och en för självbefruktare vore ett stort missgrepp, eftersom några av huvudproblemen just gäller kulturväxternas fortplantningsförhållanden och möjligheterna att göra ingrepp däri för att uppnå nytt och bättre sortmaterial, t. ex. genom hybridsorter. Det viktiga är att utreda fortplantningsprocesserna och deras genetiska styrning. Den vegetativa förökningen är självfallet också intressant - inte minst den apomiktiska förökningen genom frö av moderns arvstyp. Det är av grundläggande betydelse att belysa apomixins genetiska bakgrund och möjligheterna att manipulera fortplantningssystemet mellan asexuell och könlig fröbildning. Det vore också felaktigt att splittra satsningen mellan olika växtslag, t. ex. lantbruks- resp. trädgårdsväxter. Många av de grundläggande problemen genetisk kartläggning,genetisk ingenjörsteknik och problem med biokemisk, fysiologisk eller mikrobiell anknytning - är av den art att forskningsenheten odelat måste ägna sig åt kulturväxternas genetik och förädling för att uppnå största slagkraft. Fastän vi ansluter oss till utredningens förslag, att den nya genetik och förädling bör inordnas i , vill vi framhålla som vår bestämda åsikt, att denna grundforskningsenhet bör förläggas till . Om staten även i fortsättningen åtager sig ekonomiskt ansvar för växtförädlingsverksamheten i , är det naturligt att statligt understödd grundforskning över kulturväxternas genetik och förädling också förläggs dit. Med tanke på att den statligt understödda grundforskningen skall betjäna landets samtliga växtförädlingsanstalter, måste den inrymmas i en självständig och av anstalterna oberoende institution. Institutionen skall syssla med långsiktig och övergripande forskning, som syftar till att öka kunskapen om den genetiska, biokemiska och fysiologiska bakgrunden till fenomen och egenskaper av betydelse för växtförädlingen. Under dessa förutsättningar kan man förvänta en verksamhet, där förädlare och forskare med olika organisationstillhörighet kan samarbeta utan hänsyn till dagens konkurrenssituation. Ett tänkbart styrmedel för denna grundforskningsenhet kommer att finnas i den av utredningen föreslagna växtförädlingsnämnden. i Växtförädlingsteori Prof. i Kromosomforskning i Genetik i Molekylär Cytogenetik i Cytologi i Genetik