mot · G2021342 · 1979-01-25 00:00:00 — om tillgodoräknande av föreningsmeriter vid antagning till högre studier len motion till /76 (mot. nr 1406) föreslog vi att kvalificerad verksamhet inom föreningslivet enligt särskilda grunder skulle tillgodoräknas vid meritvärderingen för antagning till högre studier. I den utförliga motiveringen till motionskravet framhöll vi bl. a. att det av sociala skäl och ur allmän demokratisk synpunkt var mycket viktigt att ungdomarna tidigt engagerade sig i föreningsliv av olika slag. Vi betonade särskilt den stora betydelse som arbetet i ungdomsorganisationerna har. Detta arbete har i sig en viktig social funktion, det ger ungdomarna möjlighet att på eget ansvar ordna aktiviteter av olika slag och det ger dem förbättrade förutsättningar för att föra fram synpunkter och krav i den allmänna samhällsdebatten. Men arbetet i ungdomsorganisationerna är också viktigt av det skälet att det ger ungdomarna kunskaper om samhället samt skolning, träning och motivation för fortsatta insatser i samhällslivet även när de vuxit upp och gått ut i yrkeslivet. Föreningsverksamheten är en för vår demokrati mycket betydelsefull medborgarskolning. Föreningsarbetet ger således ungdomarna kunskaper som de inte kan förvärva på annat sätt, och det är ett klart samhällsintresse att ungdomarna engagerar sig i detta arbete. Förutsättningarna för ungdomarnas deltagande i föreningslivet har dock starkt förändrats under det senaste årtiondet. Flertalet ungdomar går numera i skolan långt upp i tonåren. Den breddade och vidgade utbildning som kommer ungdomarna till del är naturligtvis positiv ur många aspekter, även ur demokratins. Ökade kunskaper ökar möjligheterna till konstruktiva och aktiva insatser i samhället. Men gör otvivelaktigt den förlängda skolgången det svårare för många ungdomar att ägna sig åt föreningsverksamhet utanför skolan. Det finns en påtaglig risk för att det blir allt besvärligare att få med ungdomarna i den organiserade ungdomsverksamheten och framför allt att få ungdomar att ta på sig sådana uppdrag som kräver mera betydande satsningar vad gäller tid och personligt engagemang. Skolarbetet kräver i många fall stora insatser av ungdomarna om de på ett framgångsrikt sättskall kunna hävda sig i konkurrensen. Det blir litet tid över för föreningsaktiviteter. Effekten av detta kan bl. a. bli följande: De elever som trots skolarbetets krav tar på sig uppgifter i föreningsliv och annan verksamhet riskerar att hävda sig sämre än sina kamrater i skolan. Det kan resultera i lägre betyg och att de för den skull blir utslagna i konkurrensen om platserna för vidare utbildningar. De elever som satsar helt på skolarbetet får de bästa betygen och kan sedan framgångsrikt klättra vidare till kvalificerade utbildningar och därmed också till inflytelserika poster i samhället. De här beskrivna mekanismerna kan få till följd att många ungdomar som gärna skulle vilja ägna sig åt föreningsverksamhet avstår från detta, därför att de vet att det ger dem formella handikapp. Detta är olyckligt utifrån de allmänna aspekter som tidigare angetts. Det är som ovan framhållits en viktig tillgång för samhället såväl direkt som indirekt att många ungdomar tidigt engagerar sig i andra verksamheter än skolarbetet. Det är således mycket betydelsefullt att samhället på olika sätt stimulerar ungdomarna till föreningsverksamhet och att samhället visar att de erfarenheter och kunskaper som föreningslivet ger uppfattas som viktiga och värdefulla. Ett sätt att göra detta är att låta kvalificerad föreningsverksamhet påverka meritvärderingen till högre studier. Sedan höstterminen 1977 gäller också en sådan ordning. Detta anser vi vara en helt riktig princip. De skäl härför som vi anförde i vår motion 1976 och som här återgivits i sammandrag har fortfarande samma giltighet. Värdet av att föreningsmeriter kan tillgodoräknas har också på olika sätt verifierats. Som exempel kan nämnas att i en utförlig skrivelse till framhållit att man funnit föreningsmeriteringen värdefull. a. den betydelse meriteringen kan ha för elevkårsarbetet. I skrivelsen heter det bl. a.: Eleverna upplever t. ex. att elevkårsarbete tar allt för^mycket tid från skolarbetet, vilket ofta resulterar i sjunkande betyg. Det är därför rimligt att elever som engagerar sig i sådant arbete kan få tillgodoräkna sig poäng för föreningsmeriter som kompensation. 1 årets budgetproposition (bil. 12 s. 422) föreslår emellertid utbildningsministern att verksamhet i förening inte längre skall vara poänggrundande fr. o. m. antagningen till utbildning med början . De skäl som anges för detta är i huvudsak två. Det ena skälet är att det visat sig att det kan vara vissa svårigheter att avgöra vilken typ av förening och vilken omfattning av uppdrag som skall ge poäng. Det är i och för sig naturligt att svårigheter av detta slag uppkommer när nya regler införs och dessa kunnat prövas endast . Men inkörningssvårigheter av detta slag kan inte vara något bärande skäl för att upphäva en i princip riktig ordning. Vad som bör ske är i stället att t. ex. UHÄ får i uppdrag att på grundval av de vunna erfarenheterna göra en översyn med syfte att komma fram till mera fasta och lätthanterliga kriterier. Det andra skälet som anförs för att avskaffa föreningsmeriterna är att de påstås ha favoriserat manliga sökande. Av de knapphändiga undersökningar som redovisats framgår dock dels att effekten härvidlag ingalunda är entydig, dels att den under alla omständigheter har haft mycket liten betydelse ur kvantitativ synpunkt. Men även om det skulle vara så att föreningsmeriterna under en övergångstid något gynnar manliga sökande, så är detta inte något relevant skäl för att slopa det gällande systemet. Ett sådant handlande skulle i själva verket innebära ett passivt accepterande av att kvinnor i mindre grad än män är aktiva i föreningslivet, särskilt på ledande poster. Målsättningen måste enligt vår mening ur många aspekter vara att kvinnor skall delta i föreningslivet i lika stor utsträckning som män. Ett bibehållande av föreningsmeriterna som poänggrundande måste härvidlag bedömas ha en stimulerande effekt. Verkan ur jämställdhetssynpunkt bör således - tvärtemot vad utbildningsministern påstår - i ett något längre perspektiv bli klart positiv. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala att verksamhet i förening även i fortsättningen skall vara poänggrundande vid antagning till utbildning samt att reglerna härför skall ses över i enlighet med vad som angetts i motionen.