mot · G2022249 · 1979-03-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:126 om medel för tidigareläggningar av vissa investeringar inom , m. m. 1 betonas, som påpekas i propositionen, att statliga insatser är nödvändiga för att möta de regionalpolitiska problem som strukturplanen kommer att medföra, speciellt inom gruvrörelsen. Det är alltså Bergslagen, där gruvorna är belägna, som behöver kompenseras för de följer som strukturplanen innebär. Dåvarande industriminister gav därför i uppdrag åt att utreda bl. a. om tidigareläggningar av investeringar skulle kunna kompensera Bergslagen för de problem man annars fick räkna med. Vi tillstyrker regeringens proposition som i allt väsentligt fullföljer dessa tankegångar. Vi vill emellertid föreslå följande kompletteringar. Industriministern föreslår ingen lösning i sinterverksfrågan för Grängesbergsmalmen. Det är emellertid viktigt att detta steg i malmbearbetningen kan skötas på bästa sätt för att malmen från bl. a. gruvor skall komma till sin rätt. har ett intressant förslag lämnats att bygga om pelletsverket i () till ett kulsinterverk. Arbetet skulle till kunna utföras inom landet (). I strukturplanen tas dubbla kostnaden upp för ett helt nytt verk utanför , som skulle beställas utomlands. Det är väsentligt att de stora investeringarna i kan tas till vara, som vi anfört i kommittémotion 1978/79:2022. Det nya förslaget till ombyggnad är också mycket värdefullt därför att det skapar sysselsättning inom det hårt drabbade Västerbergslagen. Staten bör medverka till att kan byggas om till ett användbart kulsinterverk. Malmbaserad metallurgi i Domnarvet - bästa förutsättningen för gruvor, kalkbruk och god kvalitet på tunnplåten Stora satsningar kommer att ske i Domnarvet förtunnplåtstillverkningen. importerar vi den större delen av vår konsumtion. Det har varit svårt att konkurrera kvalitetsmässigt. Företaget räknar nu uppenbarligen med att kunna öka avsättningen genom att ersätta en del av importen. Det är då självfallet väsentligt att kvaliteten kan bli den högsta tänkbara. Erfarenheten har visat att en grundläggande förutsättning för hög kvalitet är att tunnplåts 1 1978/79. tillverkaren kontrollerar alla processer från råvara till färdig plåt, alltså även har hand om metallurgin. Samspelet är känsligt, och det är självklart att de stora geografiska avstånden mellan och försvårar en nära integrering av processen från malm till plåt. Vi anser alltså att det är väsentligt att den malmbaserade metallurgin bibehålls vid Domnarvets järnverk, även om denna del i företaget isolerat inte kan betraktas som lönsam i sig. Malmen från Bergslagsgruvorna behöver en metallurgisk bearbetningsstation i närheten för att denna naturresurs skall kunna utnyttjas optimalt. Blötbergets gruva har fortfarande en intressant malmkropp, den s. k. Kalvgruvan. För en investering på 3-4 milj. kr. skulle man om ca 1 1/kunna ge arbete år 82 personer med att ta fram magnetit till konkurrenskraftiga priser under förutsättning att malmen kan förädlas vid Domnarvet. Denna högvärdiga järnmalm är idealisk för tunnplåtstillverkningen i Domnarvet. Beslut om nedläggning av gruvan bör ändras. Under alla omständigheter bör inte tillåtas vattenfylla gruvan. Medel bör anvisas på tilläggsstat för investeringar i Kalvgruvan. Även för kalkindustrin i länet har metallurgin stor betydelse. kalk har sin huvudsakliga avsättning till Domnarvet. Skulle detta stora kalkbruk tvingas ut på annan marknad skulle framtiden hotas för kalkbruket i . Framtiden för kalkbruk tryggas alltså om metallurgin bibehålls. Nedläggning av denna kan befaras få negativa sysselsättningskonsekvenser också för dessa basnäringar. Att bygga en ny kalkugn i och skaffa nya leverantörer av kalksten kan från helhetssynpunkt inte vara försvarligt. Man flyttar med statliga medel arbetslöshet från en ort till en annan. Framtida processer för råjärnsframställning Industriministern vill att en närmare utvärdering skall ske beträffande de direktreduktionsprocesser som är under utarbetande, innan statliga medel ställs till förfogande för utveckling av en av dessa. Tre processidéer nämns, INRED, Svenska plasmareduktionsprocess och Storas och ASEA:s ELRED-process. hade föreslagit 4 milj. kr. för att betala en del av utvecklingskostnaden för ELRED i . Långt framskridna försök pågår även för en fjärde direktreduktionsprocess, nämligen ett av STU:s huvudprojekt: framtida järnverk, under ledning av professor , KTH, . Det som gör detta projekt särskilt intressant är, förutom socialt och miljömässigt väl genomtänkt organisation av järnverket, att man kommer att ta till vara allt energiinnehåll i det tillförda bränslet och kunna producera metanol jämsides med järnet. STU:s handläggare informerade näringsutskottet om att resultaten tyder på att metanolframställningen skulle kunna bli så lönsam att stålets kostnader blev noll! Detta under förutsättning att det blev en marknad för metanolen som drivmedel till samma pris/energiinnehåll som för bensin . Det är uppenbart att också denna intressanta framtida process måste komma med i utvärderingen innan statliga medel favoriserar något av projekten. Det verkar sannolikt att samhället borde satsa på två av idéerna. Eketorps framtida järnverk skulle vara speciellt väl lämpad för Bergslagen. Det kan med fördel byggas i mindre skala, eftersom det inte ens finns några ekonomiska fördelar med stor skala i detta fall. Vidare undersöker man fördelarna med att använda ved som bränsle. Bergslagens kombination av högvärdig malm och skog skulle kunna ge grunden för järnframställning. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag om statligt stöd till ombyggnad av GP-verkel i i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar att den malmbaserade metallurgin bör bibehållas vid Domnarveis järnverk, 3. att beslutar anvisa ett med 4 milj. kr. förhöjt investeringsanslag till lån till för rekonstruktionsändamål på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 för utvecklandet av gruvan i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kalkbruken i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna att pågående av STU understödda arbete rörande en ny direktreduktionsprocess av järnmalm beaktas vid utvärderingen av nya malmprocesser i enlighet med vad som anförts i motionen. H. () ()