ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021210 · 1979-01-24 00:00:00 — om höjt anslag till internationella fredsforskningsinstitut () Av propositionen 1978/79:100 bil. 6, framgår att har begärt statsbidrag för automatisk databehandling av sitt informationsarkiv med . Förslaget lämnas utan kommentar av föredragande departementschefen. Ett av de stående inslagen i SIPRI:s verksamhet är en årsbok med bl. a. fakta om de olika ländernas produktion och handel av vapen. Vidare brukar i boken ingå uppgifter om ländernas militärutgifter, även i relation till andra samhällsutgifter. Dessa sammanställningar är relativt unika i världen, både med tanke på deras omfattning och med tanke på att de ger offentlighet åt en verksamhet som ofta sköts i det fördolda. Allvaret i fredsforskningsarbetet framträder klart när vi tar del av de höga siffror för vapenproduktion och vapenhandel som redovisar. I den svenska fredsforskningen ingår även andra arbeten där mycken information samlas in, bearbetas och presenteras. har arbetat på att effektivisera sin verksamhet med hjälp av databehandling av bl. a. informationsarkivet. Utvecklingen har med små resurser förts så långt att färdiga system finns att ta i drift. Det är fråga om små datasystem och förhållandevis begränsade resurser för datortid. 1 en organisation med en begränsad personal kan datasystem svara för mycket lagrings- och beräkningsarbete och för utskrifter av tabeller m. m. I stället kan personalen ägna mer tid åt att kontrollera de data man arbetar med, analysera data och samband och svara på frågor från utomstående intressenter. Det kan vara svårt att exakt beräkna hur mycket datortid som kommer att krävas för dessa uppgifter. För att inte nu stoppa en lovvärd verksamhet som inletts vid bör i statsbidraget till för /80 ingå ett anslag på . för automatisk databehandling. Vidare bör i sin nästa anslagsframställning kunna redovisa en konkret plan för den fortsatta användningen av datasystem, för vilka kostnader som skulle uppstå, för vilka effekter som kan erhållas med datasystemen samt övriga erfarenheter. Med hänvisning till det ovan anförda anhåller vi, att vid uppräkningen av bidraget till internationella fredsforskningsinstitut för /80 anslår . för automatisk databehandling.
mot · G2021211 · 1979-01-24 00:00:00 — om inskränkningar i den diplomatiska immuniteten Det ter sig stötande för det allmänna rättsmedvetandet att utländska diplomater relativt ofta gör sig skyldiga till trafikförseelser, exempelvis bryter emot bestämmelser rörande fartgränser, struntar i landets parkeringsregler och underlåter att betala böter under åberopande av sitt immunitetsskydd. i är av den uppfattningen att diplomater bör betala böter för trafikförseelser. Angeläget vore att man inom kom fram till en gemensam praxis på detta område. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag som inte gör det möjligt för utländska diplomater att sätta sig över trafikbestämmelser.
mot · G2021212 · 1979-01-24 00:00:00 — Fredsrörelsen har länge varit en rätt förbisedd gren av Folkrörelsesverige. Även om detta i någon mån förändrats i samband med den nya uppmärksamhet nedrustningssträvandena fått , så gäller detta fortfarande i huvudsak. En av de fredsorganisationer som rönt föga uppmärksamhet är , vilket bl. a. visat sig i att den ännu inte fått del av det statliga anslaget för information om FN och mellanfolkliga frågor. Inte heller i årets budgetproposition finns något förslag om ett sådant bidrag. Som jämförelse skall nämnas att Svenska sektionen av för fred och frihet för nästa budgetår föreslås få ett anslag på . IKFF har ungefär samma medlemstal som . I samband med FN:s extra session för nedrustningsfrågor betonades från många håll vikten av ett brett folkligt deltagande i nedrustningssträvandena. Det är angeläget att detta förverkligas och att de resurser som ställs till förfogande för nedrustningsarbete i vid mening sprids till många organisationer, så att deras olika kanaler för information kan utnyttjas för dessa strävanden. är ingen stor organisation i sig, men har unika möjligheter att nå de kristna samfunden och deras ungdomsorganisationer och medlemmar. Detta har visat sig bl. a. i den pådrivande roll haft, då det gällt att föra in fredsfrågorna i de ekumeniska uveckorna. Dels har det varit fråga om idégivning i skilda sammanhang, dels har det gällt den kunskap i försvars- och nedrustningsfrågor som företrädare för kunnat stå till tjänst med och som inom samfunden varit rätt sällsynt. har sina rötter i nedrustningssträvandena efter och har haft en rätt omfattande verksamhet. Efter en period av svårigheter har rörelsen rekonstruerats och vidgat sin verksamhet. fredsrörelsen sysslade tidigare i hög grad med individuella ställningstaganden. koncentreras på politiska-ekonomiska orsaker till krig och konflikter och på ett sökande efter gemensamma lösningar på dessa problem. Föreliggande motion skall ses i samband med motionen av m. fl. (s) med en begäran om 4 milj. kr. till information i folkrörelser och andra organisationer om nedrustningsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att - inom ramen för det anslag som besl utar hos regeringen begär att får ett anslag för sin informationsverksamhet när det gäller nedrustning och fredssträvanden.
mot · G2021213 · 1979-01-25 00:00:00 — om den internationella miljöpolitiken efter miljökonferensen i konstaterar det för miljö och utveckling, , att de stora internationella utvecklingsorganen inte har några fastlagda rutiner för bedömning av de miljömässiga resultaten av sina program. har studerat nio internationella organ. finner inte bara en brist på fastlagda rutiner utan också en brist på accepterade principer för hur den miljömässiga påverkan skall bedömas, likaså en avsaknad av metoder för hur miljökostnader och/eller miljöfördelar skall beräknas; kunnig personal saknas också. IIED:s undersökning, som heter Banking on the Biosphere, visar t. ex. att den europeiska utvecklingsfondens elva huvudsakliga kriterier för lån inte omfattar miljön och att ingen utvärdering av miljöpåverkan efterfrågas när det gäller bedömning av projekt. Den afrikanska har inga formella regler, och dess personal visar enligt IIED:s undersökning en oförstående attityd till miljöproblemen. UNDP har inte någon representation från FN:s miljöprogram. Det finns en tendens hos tjänstemännen att betrakta miljöfrågorna som en lyxfråga snarare än som en viktig och integrerad del av utvecklingsprocessen. Någon förståelse för att miljöproblemen, om de nonchaleras, kan försena projekt eller öka deras kostnader tycks inte heller finnas. IIED:s rapport beskriver hur frånvaron av miljömedvetande har påverkat utvecklingsprogrammen på fyra huvudområden: utvecklingen i tätorter, energiområdet, vatten- och skogsutvecklingen. Rapporten rekommenderar att de stora biståndsorganen måste ta upp miljöfrågorna som en viktig del av sin utvecklingspolitik. Rapporten vill också att de antar regler för hur miljöfrågorna förs in och blir en del av bedömningsunderlaget vid alla nivåer av projektförberedelser och projektgenomförande och dessutom vid utvärderingen av projektet sedan det avslutats. Rapporten rekommenderar att biståndsorganen rekryterar mer miljökunnig personal samt att flera av deras projekt bör beröra miljöområdet och hur man slår vakt om miljön. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att såväl i sin bilaterala biståndspolitik som i kontakt med de multilaterala organen verkar för att miljöfrågorna förs fram som en viktig del i utvecklingsprocessen.
mot · G2021215 · 1979-01-24 00:00:00 — om ersättning till försvarets frivilligpersonal vid viss utbildning Frivilligförsvaret utgör en omistlig del av vår försvarskraft. Det är därför viktigt att rekryteringen till och utbildningen för krigsuppgifter inom de olika frivilligorganisationerna kan hållas på en hög nivå. Tyvärr har det varit svårt att täcka de vakanser för A- och B-personal i krigsorganisationen som uppstått. Orsakerna till vakanserna kan vara flera. Vi har fått en ökande andel förvärvsarbetande kvinnor, som kan ha svårt att avsätta tid till frivillig försvarsutbildning. I många fall är familjerna ekonomiskt beroende av att båda makarna är yrkesarbetande, som man delar på ansvaret för barn och hemarbete. Det är därför inte orimligt att anta att inkomstbortfall i samband med fullgörande av frivillig försvarsutbildning kan påverka viljan att utbilda sig för en krigsuppgift. Ersättning för förlorad arbetsförtjänst utgår f. n. för fullgörande av krigsförbandsövning men ej för frivillig grundutbildning. Staten anser dock grundutbildning av A- och B-personal så värdefull, att statsanställd erhåller lön md B-avdrag för sådan utbildning. Civilförsvarspliktig personal erhåller vid all utbildning ersättning motsvarande sjukpenning, dock lägst . I och utgår ersättning för förlorad arbetsförtjänst vid frivillig utbildning. Det synes angeläget att en kartläggning nu görs av i vilken utsträckning inkomstbortfall vid frivillig försvarsutbildning (grundutbildning) utgör ett allvarligt hinder för rekrytering till och utbildning vid de frivilliga organisationerna. Skulle så vara fallet bör övervägas i vilken utsträckning vidgad ersättning bör utgå. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande kartläggning av möjligheterna till ersättning till frivilligpersonal för fullgörande av utbildning.
mot · G2021216 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1216-1224 av och om ersättningen till försvarets frivilligpersonal Det förmånssystem för frivilligpersonal som trädde i kraft (prop. 1976/77:49, FöU 1976/77:8, rskr 1976/77:153) baserades på principen att samma ekonomiska förmåner skall utgå till personal som deltar i samma utbildning eller fullgör samma tjänstgöring oberoende av vilken kategori frivilligpersonal vederbörande tillhör. T rots detta ökade skillnaden i förmånshänseende ytterligare mellan hemvärnsmän och hemvärnets B-personal genom detta beslut. Det är otillfredsställande med en sådan skillnad. Genomför två individer samma utbildning bör samma ersättning utgå för att inte missämja skall uppstå, vilket försvårar samverkan. Problemet blir akut när hemvärnsbefäl och lottor med för hemvärnet genomför gemensam utbildning, s. k. stabskurser, vid hemvärnets stridsskola i . För att minska problemet med olika förmåner till samma personalkategori föreslås därför ett tillägg till förmånsförordningen, som i nuvarande utformning ej medger premie vid kompletteringsutbildning. Det finns i utbildningssystemet för A- och B-personal i begränsad omfattning viss kvalificerad kompletteringsutbildning i krigsbefattning omfattande - dvs. samma längd som hemvärnets kurser - som genomförs centralt . Totala antalet deltagare uppgår till ca 300. Genom att införa en bestämmelse om rätt till premie på . för viss av överbefälhavaren godkänd kvalificerad kompletteringsutbildning i krigsbefattning för A- och B-personal skulle berörda organisationer kunna ge samma ersättning som utgår inom hemvärnets utbildningssystem. Medel för denna ersättning torde kunna inrymmas inom nuvarande medelstilldelning till organisationerna. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om sådan ändring av förmånsförordningen för frivilligpersonal, att premie kan utgå för viss kvalificerad kompletteringsutbildning för A- och Bpersonal i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1 1978/79.
mot · G2021217 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. 1 motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Försvarspolitik i nämnda motion hemställs 1. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om säkerhets- och försvarspolitiken, 2. beslutar att ett nytt lätt attackplansystem utvecklas och tillverkas inom landet, 3. beslutar att insatserna för försvarsinformation ökas. () () H. () () PER () () () () () () L. () i
mot · G2021218 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1218 av m. fl. om förstärkt lekmannainflytande i försvarets fastighetsnämnd På olika områden i samhället krävs med rätta ett förstärkt lekmannainflytande. På försvarets område har man dock i mycket liten utsträckning använt sig av ett ökat sådant inflytande och därmed den ökade insyn som detta skulle ge. På förslag av försvarets fredsorganisationsutredning lade regeringen fram ett förslag om förstärkt lekmannainflytande i försvarets fastighetsnämnd. Den nuvarande sammansättningen utgörs bl. a. av: 3 riksdagsmän, s, m och c repr. för statens planverk repr. för arméstaben repr. för fortifikationsförvaltningen (FORT F). Som experter är knutna repr. Vi anser att försvarets fastighetsnämnd bör vara en civil nämnd, där man prövar de militära myndigheternas markkrav. Genom sin starka koppling till fortifikationsförvaltningen (FORT F), som är en militär myndighet underställd ÖB, har detta organ mer karaktären av en helt militär nämnd med civila inslag. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställer vi att hos regeringen begär att en översyn görs av sammansättningen av försvarets fastighetsnämnd. () () () () ()
mot · G2021221 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1221 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:70 om markförvärv för ett nytt övnings- och skjutfält för regemente kommunisterna har i motionen 1978/79:14 till propositionen 1978/79:5 framlagt sin principiella syn på försvarets markanspråk. Förslagen i den nu föreliggande propositionen skiljer sig inte från vad som då diskuterades. Vpk vidhåller uppfattningen att några ytterligare markförvärv för försvaret inte skall tillåtas så länge vi inte fått en genomgripande utredning av dessa frågor. Partiet uttryckte denna uppfattning på följande sätt i den tidigare motionen: "kommunisterna anser att en inventering och översyn av försvarets markinnehav ärytterligt väl motiverad. Möjligheterna till samordnade övningar mellan olika garnisoner bör beaktas liksom möjligheterna att genomföra flera övningar med övningsvapen eller övningsammunition. Därigenom kan framför allt markanspråken för skjutfält avsevärt begränsas. En översyn av försvarets fastighetsnämnds organisation och ledning bör också aktualiseras i detta sammanhang. Dessa krav är fortfarande i hög grad aktuella. Det är inte en gång för alla givet att det militära försvarets utbildningsorganisation och inriktning skall se ut som man tänkte sig - ett tänkesätt som alltför länge fått styra vår försvarsplanering och där de militära intressena har fått spela en oproportionerligt stor roll. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om en utredning med uppgift att inventera och samordna försvarets markinnehav och markanspråk samt göra en översyn av försvarets fastighetsnämnds organisation och ledning, 2. att i avvaktan på en sådan utredning avslår propositionen 1978/79:70. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2021223 · 1979-01-24 00:00:00 — av förste vice talmannen om ett förenklat system för utbetalning av bidrag och ersättningar Den sociala tryggheten i vårt land har successivt kunnat utbyggas till en god ehuru på grund av ekonomiska skäl icke fullt tillfredsställande standard. Pensionerna har kunnat höjas, sjukersättningarna och handikapphjälpen i olika former har förbättrats, anslagen till barnbidrag och familjeåtgärder höjts, arbetsmarknadsåtgärder har vidtagits osv. Utbetalning av bidrag och administrationen av de sociala åtgärderna har krävt en allt större och alltmera komplicerad apparat som dessutom tenderar till att öka. Det vore därför synnerligen önskvärt om förenklingar i denna administration kunde göras. Vissa bidrag och ersättningar finansieras över statsbudgeten medan andra betalas genom avgifter. ATP och sjukförsäkringen finansieras i stort av arbetsgivarna. Det ligger då nära till hands att fråga sig varför inte dessa ersättningar utbetalas direkt från arbetsgivare till anställd utan att behöva passera en stor administrativ apparat för att ändå slutligen hamna på samma plats där betalningen skedde. En anställd kan nu betraktas som totalanställd, dvs. om han blir sjuk betalas sjukersättningen via diverse instanser av arbetsgivaren. Förhållandet är detsamma med ATP. Det borde vara möjligt att ersättningarna betalades ut direkt i stället. En sådan anordning i vissa fall, i synnerhet för de mindre företagen, behöver kompletteras med ett utjämnings- och försäkringssystem. Ett totalanställningssystem kunde också fungera så att arbetsgivaren debiterades avgifter i vanlig ordning med rätt till avdrag för vad som utbetalats. Med anledning av vad som sålunda anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om förenklat system för utbetalning av bidrag och ersättningar.
mot · G2021224 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om rätt för offentliganställd läkare att vid fritidspraktik anslutas till den allmänna försäkringen, m. m. I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Socialpolitik i nämnda motion hemställs 1. offentliganställd läkare som har fritidspraktik skall, oavsett tjänstgöringens omfattning hos arbetsgivaren, tillerkännas samma rätt att ansluta sig till den allmänna försäkringen som den som tillkommer icke offentliganställd privatpraktiker, 2. etableringsreglerna för tandläkare successivt bör avvecklas - i första hand på orter med brist på tandläkare. () () H. () () PER () L. () i () () () () ()
mot · G2021225 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1225-1231 Motion 1978/79:1225 av m. fl. om höjning av studiemedlen I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Högre utbildning i nämnda motion hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till en stegvis höjning av det s. k. totalbeloppet i studiemedelssystemet, så att () () det uppgår till av basbeloppet. H. () () PER () () () () () () L. () i 1 1978/79.
mot · G2021226 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om pensionspoäng inom ATP för vård av eget barn I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Familjepolitik i nämnda motion hemställs att anhåller hos regeringen om förslag om rätt att tillgodoräkna sig pensionspoäng inom ATP för vård av eget barn, vilket förslag skall framläggas i så god tid att bestämmelserna kan träda i kraft . H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021228 · 1979-01-24 00:00:00 — om föräldrapenningen vid tillfällig vård av barn med speciella sjukdomar I lagen om allmän försäkring 4 kap. 8 § om föräldrapenning vid tillfällig vård av sjukt barn är åldersgränsen fastställd till . Vid speciella sjukdomar föreligger dock ett klart vårdbehov även efter . Enligt 9 kap. 4 § i lagen om allmän försäkring har föräldrar eller vårdnadshavare rätt till vårdbidrag för vård av barn som ej fyllt om barnet på grund av sjukdom psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd tid är i behov av särskild tillsyn och vård. 1 konsekvens med lagen om allmän försäkring (AFL) bör föräldrar eller vårdnadshavare som erhållit vårdbidrag ha rätt till föräldrapenning vid tillfällig vård av sjukt barn intill dess barnet fyller . Vid en del sjukdomar, t. ex. diabetes, anser att tillsyns- och vårdbehovet samt merutgifternas storlek efter skolstarten inte är av den omfattningen att vårdbidrag bör utgå. Vid diabetes kan dock en vanlig förkylning orsaka sådana förändringar i diabetesen att en vårdnadshavare tvingas stanna hemma från arbetet. Detta gäller självfallet även efter det att barnet fyllt . Ett liknande vårdbehov torde säkerligen föreligga för föräldrar till barn med astma/allergi, hjärt- och lungsjukdomar, reumatism, cystisk fibrös etc. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om vidgade möjligheter till föräldrapenning vid vård av sjuka barn i enlighet med vad som anförts i motionen utreds.
mot · G2021229 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1229 om vårdbidrag till föräldrar eller vårdnadshavare med diabetessjukt barn Föräldrar eller vårdnadshavare med diabetessjuka barn äger enligt 9 kap. 4 § lagen om allmän försäkring (AFL) rätt till vårdbidrag för vård av barn som ej fyllt , om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd tid är i behov av tillsyn och vård. Hänsyn skall vid bedömningen också tas till sådana merutgifter som uppkommer till följd av barnets handikapp eller sjukdom. Vårdbidraget utgår med belopp motsvarande hel eller halv förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott som svarar mot pensionen alltefter tillsyns- och vårdbehovets omfattning och storleken av merutgifterna. Bidraget beviljas tills vidare. Behovet av bidraget skall normalt omprövas . tillämpar numera en praxis som innebär att för vård av diabetessjukt barn före skolåldern beviljas i regel halvt vårdbidrag. Efter skolstarten föreligger enligt inte samma behov av vård. Verket anser att barnet då självt skall kunna handha den dagliga skötseln av sin sjukdom och beviljar därför våidbidrag endast om speciella förhållanden föreligger. Man kan fråga sig - tvärtemot - om inte skolstarten för ett diabetessjukt barn i sig är skäl för vårdbidrag, med tanke på de ytterligare krav och påfrestningar som barnet då utsätts för och som utan tvivel ökar tillsynsbehovet. Likaså kan miljöbytet hem-skola innebära störningar i diabeteskontrollen. Kamrattryck och andra liknande faktorer kan också påverka barnets diabetes i negativ riktning och göra insatser från föräldrar eller vårdnadshvare nödvändiga. Det är också vanligt att diabetes i puberteten blir svårkontrollerad, och även detta ställer stora krav på tillsyn. beviljar vårdbidrag efter skolstarten endast om speciella förhållanden föreligger. Där torde en definiering vara på sin plats. Räknar t. ex. diabetesdebut som ett speciellt förhållande? Det torde vara självklart att en diabetesdebut ställer stora krav på föräldrarna. Frågan är om inte en diabetesdebut i puberteten kräver en större tillsyn än när ett barn får diabetes i förskoleåldern. Därför borde vårdbidrag utgå automatiskt vid diabetesdebut, oavsett ålder. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning av frågan om mer generösa regler för vårdbidrag för diabetessjuka barn i enlighet med vad som anförts i motionen.