ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021890 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. I de svenska kyrkorna finns ett värdefullt kulturarv i form av bevarade medeltida inventarier. En skadeinventering som utförde belyser hur det förhåller sig med vård och underhåll av dessa inventarier i dagens situation. Resultatet av undersökningarna är nedslående. Ett konserveringsbehov på inemot föreligger för de äldre träinventarierna i de undersökta kyrkorna. Undersökningarna gällde allt måleri på trä, väv och puts. De undersökta föremålen utgjordes av altarskåp, träskulpturer, predikstolar, begravningsvapen, nummertavlor, timglashållare, altaruppsatser, tavlor, kalkmålningar m. m. De utan jämförelse vanligast förekommande och mest allvarliga skador som kunde iakttas under inventeringen var på färg och förgyllning av träföremål. Inte av alla undersökta träföremål från medeltiden till och med 1700-talet var i behov av konservering. Det finns ingenting som tyder på att resultatet av den här skadeinventeringen inte skulle vara representativt för tillståndet i kyrkorna över hela landet. Situationen kan närmast kallas katastrofal, inte minst när man betänker att vi inte alls är rustade för att ta itu med detta enorma konserveringsproblem. saknar, som kanske enda land i , konservatorsutbildning. Det är sällan som åtgärder på skadade kyrkliga inventarier vidtas på ett sätt som motsvarar vad man med internationella mått mätt och i modern mening kan kalla konservering och restaurering. Dessutom är den dokumentation, som sker i samband med konserveringsarbeten i kyrkorna bristfällig. Här undanhålls både för forskningen - och för den framtida kunskapen om de företagna åtgärderna - viktig och nödvändig information. För att komma fram till en riktig behandling av föremålen måste kraftfulla åtgärder vidtas. Resultaten från undersökningen kom knappast överraskande för , utan bekräftade i stort vad man redan visste. Orsakerna till det dåliga skick som framför allt inventarierna av trä befinner sig i är flera - bristen på kompetenta konservatorer för de konserveringsuppgifter det här är fråga om, kostnaderna, efterkrigstidens ökade krav på värmekomfort och förändringar i luftens fuktighetsgrad - för att bara nämna några exempel. För del gäller det nu att med lämpliga åtgärder söka råda bot på problemen. Det finns över 2 600 medeltida altarskåp och träskulpturer bevarade i svenska kyrkor. Det är inte bara kvantitativt som de svenska medeltida kyrkoinventarierna utgör ett unikt bestånd. Knappast i något annat land 1 1978/79. torde man kunna studera ett så rikt bestånd av bevarat måleri på trä från medeltidens alla skeden. Som ovan framhållits är bristen på utbildade konservatorer en av de viktigaste orsakerna till de missförhållanden, som råder. En svensk konservatorsutbildning efter utländsk förebild är därför mycket angelägen och nödvändig för att inte oersättliga kulturella värden skall gå förlorade. Det är vår plikt mot kommande generationer att bevara detta material. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att en svensk konservatorsutbildning etableras. HANS NYHAGE (m) () PER () . NISSER (m)
mot · G2021891 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om försök med ändrad schemaläggning inom skolan beräknas antalet sökande till gymnasieskolan öka i väsentlig utsträckning för att åter minska (den s. k.lö-årspuckeln). Om gymnasieskolan skall kunna svara mot denna ökade tillströmning, vilket enligt vår mening är nödvändigt, ställer det stora krav bl. a. på lokalresurserna. För att inte låsa onödigt stora resurser i lokaler, som kan bli överdimensionerade, är det nödvändigt att flexibla lösningar sökes. Ett förslag som är viktigt att pröva är möjligheten att i större utsträckning hyra in lokaler från industri och hantverk för undervisningsändamål. En annan möjlighet att öka kapaciteten särskilt på studievägar inom industri och hantverk är SÖ:s förslag om ett särskilt bidrag för att stimulera försöksverksamhet med saxad schemaläggning. SÖ föreslår att ett extra bidrag bör utgå för klasser som kommer till stånd genom en sådan organisation. Bidraget bör enligt SÖ utgå med . per nyinrättad plats och täcka extra kostnader för uppsättning, städnings- och kontorspersonal m. m. För /80 beräknar SÖ att bidraget skall utgå för 100 klasser och föreslår därför ett anslag om 2,5 milj. kr. Regeringen har avvisat förslaget. Vi menar dock att detta är en möjlighet som bör prövas. De utbildningsvägar som i första hand är aktuella, är särskilt kostnadskrävande investeringsmässigt. Saxad schemaläggning ger därför möjlighet att utöka kapaciteten på dessa linjer utan att kräva nyinvesteringar. Förslaget om särskilt bidrag bör därför bifallas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar anvisa 2,5 milj. kr. till försöksverksamhet med saxad utbildning. ANNE-MAR1E () () () () () () () () () ()
mot · G2021893 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat ekonomiskt stöd till och Skola I den skolpolitiska debatt som pågått , i de beslut som fattat, bl. a. om SIA-skolan, och i olika utredningsförslag har föräldrarnas roll och ansvar för eleverna markerats på ett alltmer framträdande sätt. I partimotion om skolan heter det bl. a. att positiva relationer mellan hem och skola är särskilt viktiga för att barn och ungdomar skall ha en trygg tillvaro med enhetliga normer och regler. Barnens utveckling måste ske genom ett positivt samspel mellan dem själva, föräldrarna och skolan. och Skola har en mycket betydande roll i detta samspel. Förbundet är organiserat i 27 distrikt och 1 900 lokalföreningar. Betalande medlemmar uppgår till närmare 350 000 hem till elever i grundoch gymnasieskolan, vilket är av alla hem till landets skolelever. Huvuddelen av allt arbete utförs av ideellt arbetande, oavlönade medlemmar. Hem- och Skola-föreningarnas verksamhet har i allt högre grad inriktats på att nå de grupper av föräldrar och elever som tidigare av skilda skäl varit svåra att uppnå kontakt med. pågår t. ex. med stöd av och försäkringsbranschen ett mycket omfattande projekt - - som syftar till att vitalisera och förbättra arbetsmiljön i skolorna och samarbetet mellan föräldrar, elever och skolpersonal. Erfarenheterna från detta projekt torde kunna bli en god grund för en bättre skolverksamhet inom den del av skolan, där problemen f. n. torde vara som svårast. och Skola har genom direkt representation i och i olika yttranden över statliga skolutredningar visat ett stort intresse för att medverka till en bättre skola. Förbundet har genom de många medlemmarna, det personliga engagemanget och ett beprövat arbetssätt i form av klassmötesverksamhet stora möjligheter att positivt medverka i detta arbete. Om insatserna skall kunna bli heltäckande och verksamheten kunna nå ut till alla hem, fordras emellertid väsentligt större resurser än de förbundet med sina begränsade ekonomiska möjligheter kan ställa till förfogande. Det är därför angeläget att Hem och Skola-verksamheten främjas på ett mera aktivt sätt än genom ekonomiskt stöd från staten. Under /79 utgår . bör anslaget höjas med . för att möjliggöra de viktiga satsningar, bl. a. utbildning av funktionärer och utarbetande av ett studiematerial för klassmötesverksamheten, som förbundet planerar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att bidraget till vissa organisationer under Cl. skall utgå med , varav höjningen om , jämfört med regeringens förslag, skall tillföras och Skola. () () () () () () ()
mot · G2021894 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1894 av om meritvärderingen vid tillsättning av adjunktstjänster i biologi De regler som gäller för meritvärdering vid tillsättning av adjunkttjänster omfattande ämnet biologi innebär att sökande som studerat enligt studieordning missgynnas i jämförelse med sökande som har examen enligt studieordning. De som studerat enligt studieordning får värdera alla delkurser inom ett blockämne som tjänstens ämnen. För biologins del innebär detta att man får tillgodoräkna sig den dubbla meritpoängen även för studiekurser i genetik, mikrobiologi och limnologi såsom ingående i huvudämnet biologi. För den som har examen enligt studieordning gäller däremot att för skolämnet biologi räknas endast ämnena botanik och zoologi som tjänstens ämnen. Akademiska betyg i t. ex. genetik, mikrobiologi och limnologi räknas enbart som näraliggande ämnen. Detta innebär att i vissa fall akademiska betyg som har förvärvats enligt studieordning endast är hälften så mycket värda som de som förvärvats enligt studieordning. Hur meritpoängen beräknas kan illustreras genom följande sammanställning: Meritpoäng för förvärvade betyg i tjänstens ämnen och näraliggande ämnen Betyg Tjänstens ämnen Näraliggande ämnen 1 1/2 5 2,5 2 1/2 10 5 Systemet innebär att två personer med i princip samma innehåll i sina examina kan få betydande poängskillnader vid meritsammanställningen. Detta är inte tillfredsställande. Gällande bestämmelser bör därför ändras så att meritvärderingen blir likartad, oavsett om vederbörande har examen enligt 1953 eller studieordningar. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära sådana ändringar i gällande meritvärderingssystem att de i motionen påtalade orättvisorna undanröjs.
mot · G2021895 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1895 av om svenskundervisningen för invandrarbarn Ett grundläggande krav för att en invandrare skall få möjlighet att anpassa sig i ett nytt hemland är goda språkkunskaper. Lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning gäller alla anställda invandrare som behöver sådan undervisning och ger möjligheter till grundläggande undervisning med samhällsorientering. I skolorna bedrivs svenskundervisning med invandrarbarn. De hemarbetande invandrarkvinnorna har ingen obligatorisk svenskundervisning. Modern i en familj där far och barn ensamma lär sig svenska blir lätt ställd utanför familjegemenskapen. Därför är det viktigt att öka möjligheterna för dessa kvinnor att få undervisning i svenska. Studieförbunden ordnar undervisning. De bedriver uppsökande verksamhet och kan även få statsbidrag för barntillsyn. En brist i denna undervisning är att det ej finns någon ekonomisk drivkraft som kan fl kvinnorna att delta. Även om den uppsökande verksamheten varit framgångsrik, finns fortfarande många som ej deltagit. Ofta är det enligt mångas utsago en viss tröghet eller rädsla för något nytt som gör att kvinnorna drar sig för att börja med svenskundervisningen. En drivkraft vore om den första intensivundervisningen kunde göras gemensam med skolans svenskundervisning. Mödrarna fick följa sina barn till skolan, mor och barn fick samma undervisning. Kvinnorna skulle finna glädje i att lära sig några svenska ord. De skulle t. ex. kunna göra sig förstådda i affärerna och inte behöva överlämna familjens inköp till männen. Denna första kunskap skulle kunna stimulera dem att gå med i studieförbundens verksamhet för att bättre lära sig svenska språket. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att i någon kommun ordnar en försöksverksamhet med gemensam intensivundervisning i svenska för invandrarbarn och deras hemarbetande mödrar.
mot · G2021898 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av gvmnasielinjer Prognoser över elevutvecklingen i gymnasieskolan visar att antalet sökande kommer att öka väsentligt för att åter minska (den s. k. Detta innebär att det kommer att bli problem att bereda alla ungdomar, som önskar gymnasieutbildning, plats inom gymnasieskolan. Nuvarande skollag och skolförordning ger inte generell möjlighet för kommun att anordna undervisning på linje i gymnasieskola. Principen är att så fullständiga gymnasieskolor som möjligt skall finnas. För att komma till rätta med problemen till följd av 16-årspuckeln måste olika lösningar sökas. En möjlighet som bör prövas är att ge kommuner utanför s. k. g-ort möjlighet att inrätta vissa gymnasielinjer, företrädesvis yrkesinriktade. I första hand bör denna möjlighet öppnas genom försöksverksamhet, som ett sätt att underlätta utökning av gymnasieutbildningen . Fördelar i form av decentraliserad - och därmed mera lättillgänglig - utbildning, mera flexibla möjligheter till planering och större möjligheter till arbetsplatskontakter kan dock göra att det kan finnas skäl att permanenta denna form för gymnasieutbildning. Naturligtvis bör inrättande av gymnasielinje ske i samråd med andra kommuner och efter hörande av länsskolnämnd. Regeringen bör skyndsamt utarbeta förslag till erforderliga ändringar i skollag och skolförordning, att föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående möjligheter för kommun utanför gort att inrätta vissa gymnasielinjer. () ()
mot · G2021899 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om sammansättningen av lokala och regionala planeringsråd 1 propositionen 1978/79:100 anför föredragande statsrådet, med anledning av utbildningsutskottets yttrande över motionen 1977/78:1158 och framställning från , att någon ändring av gällande bestämmelser beträffande representation i planeringsråden inte är nödvändig. Enligt statsrådets uttalande, som i och för sig är positivt, skall planeringsrådens verksamhet anpassas till lokala behov och förutsättningar. Arbetslivets struktur bör således återspeglas i sammansättningen av råden, vilket skulle medge att organisationer som företräder t. ex. jord- och skogsbruksnäringarna och de mindre företagen skulle kunna erhålla representation. Detta uttalande anser vi vara riktigt och väl avvägt, och det borde också kunna vara riktningsgivande för tillämpningen. Ett närmare studium av () senaste föreskrifter och anvisningar (SÖ-AS 1978:235) ger dock vid handen att bestämmelserna är så utformade att svårigheter alltjämt kan befaras uppstå vid tillämpningen. sammansättning m. m. anger SÖ följande: Sammansättningen av planeringsrådet regleras delvis av bindande bestämmelser i skollagen (SL) och skolförordningen (SO vartill SÖ fogar ytterligare bindande föreskrifter samt anvisningar och kommentarer enligt följande: Obligatoriskt enl. SL och Sf SÖs föreskrifter a) Företrädare för arbetsgivare Den privata sektorn och kommumed god kännedom om arbetslivet. nen skall alltid vara representerade. Förslag till ledamöter skall inhämtas från avtalsslutande arbetsgivarorganisation (motsvarande). Det betonas följaktligen att dessa föreskrifter är bindande. På samma sätt är föreskriften att arbetsgivare och arbetstagare skall företrädas av lika många ledamöter formulerad. Dessutom anges under rubriken 3 Ikraftträdande och övergängsföreskrifter att om ledamot utsetts i strid mot bestämmelserna i skolförordningen eller SÖ:s föreskrifter, skall rättelse ske så snart sig göra låter. Det torde ligga i sakens natur att SÖ:s uppgift att uppmärksamt följa frågan och vidta erforderliga åtgärder- så länge inte bestämmelserna ändras - lätt får innebörden att tillse att de skrivna bestämmelserna efterlevs. Vi anser att uttrycken i bestämmelserna genomgående, i den mån de gäller det privata näringslivet, bör vara företagare eller näringsidkare. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om ändring av bestämmelserna för planeringsråden i enlighet med vad i motionen anförts. () PER ()
mot · G2021900 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1900-1908 Den tanke som låg bakom tillkomst - att den skulle ge alla barn en likvärdig grundutbildning - har inte förverkligats. Förhållandena och problemen - i skiftar också starkt från kommun till kommun, dels beroende på kommunernas olika ekonomi, men också på majoritetsförhållandena i kommunerna. Privilegieskolans anhängare bland kommunalpolitiker och lärare har maximalt utnyttjat problemen för angrepp på som sådan. kommunisterna anser att det är alla demokratiskt sinnade medborgares skyldighet att slå vakt om idé. Häri ingår också beredvilligheten att vidta de förändringar och korrigeringar som är nödvändiga. Den viktigaste förändringen härvidlag är att staten tar det fulla -alltså även det ekonomiska - ansvaret för . Det är också nödvändigt medomedelbara åtgärder mot den skiktning av eleverna i fråga om ämnesval som f. n. sker. Exempelvis fördelas de obligatoriska ämnena på allmänna kurser och särskilda kurser. Erfarenheten visar att det oftast är barn från arbetarklassen som väljer de allmänna kurserna. Dessa kurser har oftast den största beläggningen och har fler elever med studieproblem. Det genomsnittliga studieresultatet blir klart sämre än i de särskilda kurserna, som i huvudsak väljs av barn tillhörande över- och medelklassen. Detta kan enligt vår mening motverkas genom att stödundervisning till elever med studiesvårigheter sätts in på ett tidigt stadium Det är enligt vår mening ett sabotage mot idé att verbalt och i praktiken dela upp eleverna i studiemotiverade och icke studiemotiverade. En uppdelning som f. ö. strikt följer socialgruppsindelningen. Den bekväma lösning på skolproblemen som en del pedagoger väljer, nämligen att befria vissa elever från skolgång genom s. k. anpassad studiegång, måste med det snaraste upphöra. Endast ett fåtal moraliskt starka elever klarar starten i vuxenlivet med en bristfällig skolunderbyggnad. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hemställer hos regeringen om förslag syftande till att staten övertar det ekonomiska ansvaret för , 2. att hemställer hos regeringen om att resurser förstärks så att utbildningsmässig skiktning av eleverna upphör, 1 1978/79. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt framhålls i denna motion.
mot · G2021901 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en högskoleenhet i riksdagsbeslut om högskolereformen fastställdes att en statlig högskoleenhet skulle inrättas i . I sitt betänkande 1976/77:20 uttalade utbildningsutskottet att på en utbyggnadsort bör en högskoleenhet inrättas så snart en allmän statlig utbildningslinje lokaliseras till kommunen i fråga. 1 budgetproposition förutsatte föredraganden att högskoleutbildningen i skulle ha en sådan omfattning att en högskoleenhet då skulle kunna inrättas. I enlighet med förslag föreslår även UHÄ att en statlig högskoleenhet skall inrättas i . När nu enligt årest budgetproposition föredraganden inte anser sig kunna inrätta en statlig högskoleenhet i väcker detta besvikelse och oro både bland dem som genom studier eller anställningsförhållande är direkt knutna till verksamheten och bland den stora allmänhet som blivit medveten om utvecklingen av den nya högskolan i . Med den utbyggnad som föreslås i årets budgetproposition kommer det att finnas ca 200 årsstudieplatser på de två allmänna linjerna i . I övrigt sker utbyggnaden av utbildningen i huvudsak inom ramen för lokala linjer och enstaka kurser, där en teknisk linje om 100 poäng föreslås starta /80. En unik beteendevetenskaplig idrottsutbildning har redan etablerats i form av enstaka kurser och kommer 1979/80 att omfatta 60 poäng. Sammantaget uppfyller högskoleutbildningen i med god marginal de av utbildningsutskottet uppställda kriterierna för att en högskoleenhet skall kunna inrättas. Den interimistiska styrelsen för högskoleutbildningen har att fullgöra de uppgifter som enligt högskolelagen och högskoleförordningen ankommer på styrelse och rektorsämbete. Redan nu skall personalen alltså fullgöra alla de arbetsuppgifter som förekommer vid etablerade högskoleenheter. Därtill kommer ett även absolut sett betydande pedagogiskt utvecklingsarbete, vilket bedrivs jämsides med ordinarie arbetsuppgifter. Redan nu ställer lärare, elever och allmänhet berättigade krav på att erhålla den service som man har rätt att vänta sig av en högskoleenhet. 1* 1978/79. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar inrätta en statlig högskoleenhet i . () () () () () ()
mot · G2021903 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79:1903 av m. fl. om lokalisering till av vårdlärarutbildning Bristen på behöriga vårdlärare för gymnasieskolans vårdlinje och för de korta vårdutbildningarna vid högskoleutbildning är stor inom högskoleregion. Svårigheterna att erhålla behöriga sökande till vårdlärartjänster skapar problem i ett läge när ett ökande behov av utbildad personal inom hälso- och sjukvården motiverar en ökad vårdutbildning. i högskoleregion har uppmärksammat detta problem och har i yttrande över högskoleenheternas anslagsframställningar betonat vikten av att åtgärder vidtas som förbättrar rekryteringsläget i regionen. förslag till omedelbar åtgärd /80 var att antalet nybörjarplatser på vårdlärarlinjen vid skall ökas med 24 platser till totalt 72 platser samt att skall erhålla möjlighet att genom distansundervisning eller förläggning av undervisningsplatser till andra orter i regionen decentralisera utbildningen. I budgetpropositionen 1979 framhåller utbildningsministern: Eftersom problemet med ortsbundenhet hos presumtiva sökande gäller inom alla högskoleregioner bör, enligt min mening, utbildningsmyndigheterna också inom de övriga regionerna pröva möjligheten att anordna utbildningen så, att den blir tillgänglig för sökande inom områden där bristsituationerna är som störst. Genom omvandling av 19-veckors kurs till treterminsutbildning på vårdlärarlinjen vid tillgodoser regeringen önskan om ökat antal nybörjarplatser på linjen. En arbetsgrupp med företrädare för , landstingen i högskoleregion och regionkansliet har undersökt de praktiska förutsättningarna för att genom distansundervisning eller decentraliserad utbildning göra vårdlärarutbildningen mera tillgänglig för sökande från de län i regionen som saknar denna utbildningslinje. Arbetsgruppens bedömning är att förutsättningar saknas f. n. för distansundervisning från . Innan distansundervisning kan påbörjas måste ett omfattande planeringsarbete med bl. a. utarbetande av läromedel utföras. Arbetsgruppen har däremot funnit att möjlighet bör föreligga att genom decentralisering av ett antal utbildningsplatser från till förslagsvis i underlätta för icke behöriga lärare och andra intresserade att erhålla vårdlärarutbildning. Enligt vår mening är det angeläget att åtgärder vidtas för att underlätta rekryteringen av behöriga vårdlärare till bl. därigenom skapa möjligheter att genom ökad utbildningsvoiym tillgodose vårdens behov av utbildad personal. i visar stort intresse och har under hand meddelat att ställer lokaler till förfogande och är berett att även svara för vissa övriga merkostnader som kan uppstå vid förläggning av ett antal utbildningsplatser till . Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om åtgärder som erfordras för en utlokalisering av vårdlärarutbildning till . () ()
mot · G2021904 · 1979-01-25 00:00:00 — om lokalisering till av en yrkesinriktad fiskeriutbild Utvecklingen inom samhällets olika näringsgrenar ställer stora krav på en god grundutbildning förenad med en fortlöpande utbildning. På fiskerinäringens områden gäller i högsta grad detta faktum. Den moderna fiskeflotta som finns ställer höga krav på skötsel och underhåll. Ett modernt fiskeföretag kräver stora investeringar och en god planering av både den ekonomiska och den tekniska ledningen. För att klara av detta krävs en god fortlöpande utbildning på fiskets alla områden. En målsättning måste vara att få en för fisket anpassad yrkesutbildning. F. n. är utbudet av yrkesutbildning begränsat för yrkesfiskarna och är i jämförelse med andra yrkesområden i underläge. Genom att bereda yrkesfiskarna tillgång till en utbildning som svarar mot näringens behov och utveckling blir samhällets åtgärder för stöd till näringen effektivare. Med hänsyn till yrkets speciella förhållanden och den situation fisket står inför finner vi det angeläget att vidgade utbildningsmöjligheter erbjuds. Härvid kan olika alternativ övervägas. I är fiskerinäringen av stor betydelse, såväl för kommunen som i relation till näringens omfattning inom hela riket. I anslutning till fisket har även etablerats en betydande fiskberedningsindustri. För att näringsgrenen skall kunna utvecklas riktigt bör en utredning göras avseende möjligheterna att till förlägga yrkesinriktad utbildning på fiskerinäringens område. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag angående i motionen redovisad utbildning.