mot · G2022504 · 1979-04-18 00:00:00 — 1978/79 2504-2509 1978/79:2504 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Vi har motionerat om att de norduppländska kommunerna skulle tillföras det allmänna stödområdet. Vi har ansett att det funnits starka skäl till detta då man i norra haft en ensidig arbetsmarknad med vikande sysselsättning främst genom strukturomvandlingen inom stål- och träindustrin i förening med sviktande konjunkturer. Underlaget för bruksorternas samhälleliga och kommersiella service har undan för undan minskat och problemen har varit väl så stora som på många orter inom stödområdet. Sedan de tre kommunerna tillförts den s. k. grå zonen har visserligen några företag fått lokaliseringsstöd men det har inte varit tillräckligt för att vända den nedåtgående trenden. De senaste gångerna vi motionerat i denna fråga har våra förslag avvisats med hänvisning till att en utvärdering av verksamheten skulle ske. har frågan om stödområdesindelningen noga övervägts av sysselsättningsutredningen som lagt fram förslag till principer för denna indelning. Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att inplacera kommunerna i ett nytt områdessystem för regionalpolitisk! i län har liksom övriga länsstyrelser gått mycket grundligt till väga och försökt att omsätta regeringens intentioner inom sitt regionala område. Det är därför betänkligt att inte regeringen tagit större hänsyn till de förslag som efter hörande av landsting och kommuner kommit fram till i sitt ambitiösa arbete. har, liksom vi i våra tidigare motioner, framhållit behovet av regionalpolitisk stöd i den grå zonen som så starkt berörts av strukturförändringar inom industrin. Norduppland och särskilt då kommun kommer att ställas inför stora problem inför avvecklingen av kärnkraftsbygget i Forsmark. Att sysselsättningsfrågorna i Norduppland varit särskilt besvärande bevisas av att regeringen tillsatte en speciell arbetsgrupp under landshövdingens ledning för att bevaka dessa frågor. Tyvärr måste vi konstatera att det inte lett till någon nämnvärd förbättring av arbetsmarknadsläget. framhåller i sitt yttrande till industridepartementet att sysselsättningen i regionen i hög grad är beroende av basnäringarna jord- och skogsbruk samt industri. Tjänstesektorn svarar endast för en liten del av arbetstillfällena. Jordbruket består till stor del av små enheter som utan kompletterande verksamhet inte kan ge full sysselsättning. 1 1978/79. konjunkturkänsliga branscher som dessutom är föremål för genomgripande strukturförändringar. Företagen är stora och dominerar helt sysselsättningen i de orter där de är verksamma. försvann omkring 450 arbetstillfällen inom industrin, och bruksorter som , och har särskilt hårt drabbats av nedskärningar. prognos för näringslivsutvecklingen i regionen t. o. m. 1985 är också mycket negativ. Delvis sammanhänger det med att kraftverksbygget i Forsmark avslutas men också på den stagnerande och negativa utvecklingen av industrierna i regionen. Tierps och kommuner har en efterfrågan på arbetskraft som väsentligt underskrider utbudet. för dagen någorlunda balanserade arbetsmarknad förändras drastiskt när Forsmarksarbetena avslutas. Arbetsmarknaden har en struktur som gör det svårt för kvinnor att få arbete. Den kvinnliga förvärvsintensiteten i regionen är jämfört med riksgenomsnittets . Totalt är omkring 600 personer arbetslösa i Norduppland. Dessutom är cirka 2 000 personer eller av de förvärvsarbetande föremål för någon form av arbetsmarknadspolitisk! Om inte näringslivets struktur i regionen förändras blir ständiga sysselsättningskriser återkommande i denna region. Åldersstrukturen är också ogynnsam. I t. ex. beräknas av befolkningen vara ålderspensionärer 1985. Folkmängden har ständigt varit sjunkande i Tierps och kommuner. Tack vare Forsmarksarbetena har folkmängden i kommun kunnat öka något. I gamla som ingår i kommun är dock problemen jämförliga med förhållandena i med sina konjunkturkänsliga industrier. däremot har tillgång till Gävles arbetsmarknad. Vi delar uppfattning att samt ÖsterbyDannemoraområdet i kommun på de grunder som anförts motiverar en inplacering i allmänt stödområde 4 och att övriga delar av kommun samt tillförs stödområde 3. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen inte tagit hänsyn till de speciella förhållanden som är rådande i norra och de skäl som , och kommunerna anfört utan hänfört alla tre kommunerna till område 2. Vad vi särskilt vill understryka är det, oavsett områdesindelning, stora behovet av statligt stöd till kommunala industrihus inom området. Skall det lyckas med strävandena att få en mera differentierad sysselsättning till stånd och möta sysselsättningsbehovet när Forsmarksbygget avvecklas är det nödvändigt med de alternativa sysselsättningar som en industrihussatsning kan ge. Med hänvisning till det som anförts får vi föreslå att beslutar 1. att samt Österby-Dannemoraområdet inom kommun inplaceras i allmänt stödområde 4, 2. att övriga delar av kommun samt inplaceras i allmänt stödområde 3, 3. att statligt stöd till kommuner för att bygga industrilokaler för uthyrning lämnas i samtliga stödområden. HANS () ()