mot · G2022125 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2125-2129 av m. fl. Genom beslut med anledning av den av den socialdemokratiska regeringen framlagda propositionen 1975:46 om planering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism utpekades 25 s. k. primära rekreationsområden. Dessa ansågs väl lämpade för utveckling av rekreation och turism. I områdena finns ett flertal anläggningar och delområden för rekreation och friluftsliv. Avsikten med att utpeka de primära rekreationsområdena var behovet av en mera samlad planering och samordning av samhällsinsatserna när det gäller fjärrekreation. Huvudsyftet var att skapa förutsättningar för så många människor som möjligt att tillbringa semester och ledighet i attraktiva områden till en rimlig kostnad. För att de primära rekreationsområdena skall bli vad de avsetts vara måste de planeras och utvecklas på ett för ändamålet lämpligt sätt. Detta innebär också i många fall behov av ganska betydande investeringar. Allt detta kräver ett kommunalt engagemang och ofta från flera kommuner i samverkan. Av kommunerna krävs också att de bl. a. genom sitt planmonopol medverkar till att för friluftslivet inte önskvärd bebyggelse eller verksamhet styrs undan från de känsligaste områdena. har redovisat sina erfarenheter från arbetet i de primära rekreationsområdena. Verket understryker framför allt att arbetet försvåras av bristen på pengar för planering och projektering. Vi delar bedömning. I årets budgetproposition har regeringen förordat att 1,3 milj. kr. ställs till förfogande för planering inom de primära rekreationsområdena. Enligt vår mening är detta ett helt otillräckligt belopp. Vi föreslår därför att 5 milj. kr. avsätts för detta ändamål. Det innebär att vi föreslår att anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. räknas upp med 3,7 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. De primära områdenas rekreationsvärde är utsatt för ett allvarligt hot genom en snabbt expanderande fritidsbebyggelse. Utbyggnaden av enskild fritidsbebyggelse har ökat väsentligt inom de mest attraktiva områdena, dvs. de primära rekreationsområdena och de från friluftslivets synpunkt riksintressanta områdena. Utvecklingen går alltså f. n. stick i stäv mot den av uttalade sociala målsättningen. har gjort en översiktlig undersökning om hur ett primärt rekreationsområde har utvecklats när det gäller camping och stugkapacitet. Antalet privata fritidshus har, visar undersökningen, ökat väsentligt, medan andelen semesterstugor för uthyrning t. o. m. minskat . 1 1978/79. utgår ifrån att förhållandena är likartade också i övriga områden. Genom den knappa tillgången på uthyrningsmöjligheter i relation till en ökande efterfrågan stiger också priserna på de få uthyrningsmöjligheter som finns. Denna utveckling leder i sin tur till ytterligare efterfrågan och därmed också prisstegring på fritidshus. Många av de mest värdefulla markområdena inom de primära rekreationsområdena privatiseras snabbt genom initiativ från privata exploatörers sida när det gäller fritidsbebyggelse. En orsak till detta är att det ekonomiska läget i många kommuner är besvärligt och att kommunernas möjligheter att själva göra erfoderliga markförvärv därför är begränsade. Rekreationsberedningen fick regeringens uppdrag att följa upp och föreslå åtgärder förde primära rekreationsområdena. Beredningen lämnade 1978 en rapport: Statliga insatser för turism och rekreation (Ds Jo 1978:2). Rapporten har remissbehandlats. I budgetpropositionen meddelar dock regeringen att den inte kommer att framlägga några förslag med anledning av beredningens förslag. Vi beklagar detta. Situationen är, som vi framhållit i motionen, allvarlig. Privatiseringen av de från rekreationssynpunkt mest attraktiva områdena är omfattande. Därför måste kommunerna ges möjlighet att i ökad utsträckning förvärva värdefull rekreationsmark. för det rörliga friluftslivets behov kan säkerställas med hjälp av naturvårdslagens bestämmelser och därmed finansieras genom de särskilda anslag som finns fördetta. När det gäller mark för bebyggelse av t. ex. stugbyar kan dock inte naturvårdslagen och ovan nämnda medel användas. Det är enligt vår mening därför nödvändigt att kommunerna på annat sätt får hjälp att klara finansieringen av sådan mark. Vi föreslår därför att kommunerna inom ramen för den särskilda lånefonden för kommunala markförvärv ges möjlighet att på särskilt gynnsamma villkor förvärva här avsedd mark för fritidsbebyggelse. Lånen kan förslagsvis vara ränte- och amorteringsfria och därefter amorteras . 1. till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . * Se även motionen 1978/79:2126 2. beslutar att 5 OOO . ur anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. används för i motionen angivna planeringsinsatser inom de primära rekreationsområdena. () () () () ()