mot · G30283 · 1979-10-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1979/80:10 om kontroll av hybridDNA-teknikens användning Utvecklingen av hybrid-DNA-teknik eller genmanipulation har gått mycket snabbt . Gener från olika organismer, t. ex. bakterier och däggdjur, kopplas ihop så att egenskaper ändras. Den hybrid-DNA som då fås kan sedan förökas och massproduceras i bakterier. Tekniken har fördelar, exempelvis via framställning av insulin och tillväxthormon. innebär utvecklingen av hybrid-DNA-tekniken risker. Genom ändringar i arvsmassan är det möjligt att få fram bakteriearter med helt nya egenskaper. Hybrid-DNA-tekniken har mycket långtgående effekter på en rad områden. Frågor som ställts i den hitills förda debatten om hybrid-DNA är exempelvis: o Hur förändras balansen i naturen om nya organismer skapas? o Vilka garantier finns för att nya sjukdomar inte skapas? o Var skall de etiska gränserna sättas, när experiment sker med själva livets innersta kärna och förutsättningarna för livets fortbestånd? I debatten har vidare hävdats att det även med långtgående säkerhetsåtgärder inte går att bortse från att olyckor kan orsakas vid laboratorierna genom den mänskliga faktorn. Paralleller har här dragits mellan utnyttjande av hybrid-DNA-teknik och civil kärnkraftsteknik. Enligt alla experter på riskanalys skulle ett kärnkraftshaveri typ endast inträffa en gång på ett otal reaktorår. Ändå inträffade det omöjliga eller näst intill omöjliga i reaktorn på Three . Riskerna vid användning av hybrid-DNA-teknik i industriell tillämpning är bristfälligt belysta. Detta gör att någon väl underbyggd riskanalys på området f. n. inte kan åstadkommas utan ett omfattande utredningsarbete. I ses hybrid-DNA-forskningen som ett biologiskt genombrott som håller på att omsättas industriellt. I en artikel i den amerikanska tidskriften från pekas på att redan har investerats i forskning och utveckling av hybrid-DNA-teknik i . Ordföranden i ett av de största företagen - CETUS -som gått i spetsen för en industriell och kommersiell utveckling av hybrid-DNA-tekniken talar i artikeln i om de miljardaffarer som denna utveckling förväntas medföra. Hybrid-DNA-tekniken har en etisk dimension. sker hybrid-DNAforskningen i på bakterier. kan den komma att ske på djur och människor, om inte etiska, sociala, ekologiska och humanitära gränser sätts. Frågan gäller hur mycket som skall accepteras av på konstlad väg framkallade förändringar av levande organismers egenskaper. Det måste därför sättas upp klara gränser för på vilka områden försök med hybrid-DNA-teknik skall tillåtas. Om en svensk satsning skall ske på forskning och utveckling av hybrid-DNA-teknik måste utvecklingen styras i sådana banor att politiker och forskare tar fullt ansvar för verksamheten. Forskningen och utnyttjandet av forskningsrön har stor betydelse för samhällsutvecklingen. är det angeläget med en sådan bedömning av tekniken innebärande att den teknik som inte fyller kraven på säkerhet eller ger oönskade effekter på ekologi, miljö och demokrati inte utvecklas. har framkommit att läkemedelsföretaget planerar att uppföra ett risklaboratorium för hybrid-DNA-forskning på i . Vidare finns planer på ett högrisklaboratorium i med trolig lokalisering till Sockerbolagets anläggningar i . under naturvetenskapliga forskningsrådet har gett KabiGen tillstånd att i det planerade laboratoriet på bedriva forskning på försök upp till 10 liters volym. Dessa preparat innehåller miljarder bakterier. KabiGen tänker sig att , när produktionen kommer i gång på allvar, att arbeta i kubikmeterskala, dvs. med experiment på tusen liter eller mer. Vidare har styrelsen för teknisk utveckling (STU) vid sammanträde beviljat professor i ett anslag på med möjlighet till förlängning för forskning och utveckling av hybrid-DNA-teknik vid Biomedicinskt Centrum (BMC) i . Projektet är ett av de större inom området bioteknik inom STU och syftar till att utveckla know-how om genteknologi. Projektet startar redan under innevarande höst. I regeringens proposition 1979/80:10 om kontroll av hybrid-DNAteknikens användning föreslås att en speciell delegation skall tillsättas för att yttra sig i säkerhets- och skyddsfrågor och för att informera allmänheten. Någon speciell lagstiftning för att reglera verksamheten föreslås däremot inte. I propositionen framhålls att gränserna för teknikens utvecklingsmöjligheter ännu inte kan överblickas. Med hänsyn till teknikens allmänna inriktning måste redan detta förhållande förtjäna stor uppmärksamhet, särskilt som det är svårt att ha någon föreställning om vilka typer av risker det kan bli fråga om att bemästra . framlades utredningsförslaget Hybrid-DNAtekniken under kontroll (Ds U 1978:11). Utredningen som tillsattes av regeringen och som gjorts av regeringsrådet har legat till grund för föreliggande proposition. 1 utredningen föreslogs att en bioteknisk nämnd skulle inrättas under arbetarskyddsstyrelsen för att handlägga ärenden om tillstånd för användning av hybrid-DNA-teknik och godkänna ansökningar om användning av hybrid-DNA-molekyl. Den föreslagna biotekniska nämnden skulle utarbeta villkor och föreskrifter för brukandet. I utredningen föreslogs en förordning om hybrid-DNA, innebärande att hybrid-DNA-molekyl skulle få användas i yrkesmässig verksamhet endast efter godkännande av arbetarskyddsstyrelsen. Vidare skulle lagen om hälso- och miljöfarliga varor göras tillämplig på verksamheten. Dessa förslag lämnas dock utan åtgärd i regeringens proposition. Sektoriserat ansvar för hybrid-DNA Ansvaret för olika kontroll-, tillsyns-och skyddsåtgärder som kan komma i fråga vid användning av hybrid-DNA-teknik är splittrat på en rad olika myndigheter. Den sektorisering som finns tar sig uttryck i att f. n. har huvudansvaret när det gäller smittskyddsfrågor och humanpatogener (organismer som alstrar sjukdomar hos människan). Vidare ges i arbetsmiljölagen (AML) utrymme för olika kontrollåtgärder, främst gällande arbetsmiljön. I utredningen under kontroll konstateras dock att arbetsmiljölagen har begränsad användbarhet när det gäller behovet av föreskrifter gällande transporter av hybrid-DNA mellan skilda institutioner. Vidare kan anföras att, även om skyddsåtgärder som vidtas med stöd av arbetsmiljölagen oftast gagnar den yttre miljön, AMLej omfattar denna del av miljöområdet. Slutligen är miljöskyddslagen tillämplig på laboratoriebyggnader och på fabriksbyggnader där hybrid-DNA används. I propositionen konstateras mot denna bakgrund att det är då naturligt att så långt som möjligt utnyttja och eventuellt komplettera de kontrollåtgärder som redan står samhället till buds. Att organisera ett särskilt kontrollsystem för risker som ännu inte är kända är enligt min uppfattning en De olika lagar som kan göras tillämpliga på åtgärder för kontroll av hybrid-DNA har även sin motsvarighet i ett splittrat ansvarsförhållande bland olika myndigheter. har tillsynsansvaret över arbetsmiljölagstiftningen. och utövar tillsynen enligt miljöskyddslagstiftningen. De centrala myndigheterna har också till uppgift att meddela närmare föreskrifter inom sina ansvarsområden. Som framhålls i propositionen har flera remissinstanser tagit upp etiska och humanitära aspekter på hybrid-DNA-tekniken. framhåller exempelvis att en utredning om de etiska och humanitära villkoren för tekniken är helt nödvändig för att debatten i dessa frågor skall föras vidare. för skogs- och jordbruksforskning framhåller i sitt remissyttrande att allmänhetens oro inför en ny metodik, vars gränser ännu inte kan överblickas, åtminstone i ett tidigt skede för med sig krav på politiskt ansvar och insyn från samhällets sida med behov av regler för etiska hänsyn. Enligt vår mening har inte föredragande statsrådet beaktat dessa vägande synpunkter. I propositionen föreslås enbart inrättande av ett rådgivande organ, delegationen för hybrid-DNA-frågor. Föredragande statsrådet avvisar därigenom utredningsmannens förslag att inrätta ett särskilt organ med myndighetsfunktioner för kontroll av hybrid-DNA-teknik. Det föreslås ankomma på delegationen att göra myndigheterna uppmärksamma på sådana förhållanden inom hybrid-DNA-området som kan vara av värde för deras tillsynsverksamhet. Vidare föreslås att delegationen bör anmäla till regeringen om den anser att en reglering behövs av andra frågor än de som är föremål för tillsynskontroll eller offentlig kontroll. Den osäkerhet som redovisas i propositionen om riskerna med hybridDNA-verksamhet motiverar att en samlad etisk och social lagstiftning måste utarbetas. Frågan om hybrid-DNA-teknik har tidigare aktualiserats från centerhåll. I motionerna 1977/78:1552 samt 1978/79:1908 av m. fl. har begärts parlamentarisk utredning med uppgift att belysa de sociala, etiska och humanitära effekterna av hybrid-DNA-forskningen. Vi finner det nödvändigt att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att utarbeta en etisk och social lagstiftning, som sätter gränser för hur långt försök med att förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Den tidigare i centermotionen begärda utredningen bör utarbeta förslag till sådan lagstiftning. bör ett uppskov (moratorium) i hybrid-DNAforskningen införas för att möjliggöra en bred debatt bland allmänheten. I ett moratorium med hybrid-DNA-forskningen i måste ingå ett stopp för nya försök och investeringar uppskovet varar. Det är angeläget att inga resurser binds i hybrid-DNA-tekniken som frågan blir föremål för bred debatt och en etisk och social lagstiftning utarbetas av den föreslagna parlamentariska utredningen. Några nya risklaboratorier bör mot denna bakgrund ej heller uppföras . Vi anser därför att planerna på risklaboratorier förlagda till och ej skall förverkligas i avvaktan på utredning, lagstiftning och en bred allmän debatt om hybrid-DNAtekniken. På svenskt initiativ har i väckts en motion, undertecknad av representanter för fyra svenska riksdagspartier, vari yrkats att ministerkommittén genomför en komparativ studie om verksamheten med hybrid-DNA-forskning i medlemsländer i syfte att belysa de vetenskapliga konsekvenserna av DNAforskning samt föreslå åtgärder för införande av lagstiftning syftande till kontroll av hybrid-DNA-teknik. Vi anser det vara angeläget att i olika internationella sammanhang arbetar för kontroll av hybrid-DNA-teknik innebärande att etiska, humanitära, ekologiska och sociala gränser sätts för verksamheten. Samlat ansvar för kontroll av hybrid-DNA-teknik Samlade åtgärder bör ske för kontroll av hybrid-DNA-teknik. Det bör framhållas att den tidigare trepartiregeringen tillsatte en utredning för översyn av produktkontrollens organisation. Syftet med denna utredning var att få till stånd ett samordnat ansvar för produktkontroll och kontroll av giftanvändning. På samma sätt är det angeläget att ett samordnat ansvar kommer till stånd beträffande kontroll av hybrid-DNA. Den i propositionen föreslagna hybrid-DNA-delegationen som skall yttra sig till statliga institutioner samt till institutioner och företag utanför den offentliga sektorn i frågor om riskklassificering samt i andra frågor som är föremål för tillståndstvårjgeller offentlig insyn är ett otillräckligt instrument för att uppnå detta syfte. Ökat inflytande för kommunerna Som komplettering till en samlad lagstiftning om kontroll av hybrid-DNA måste kommunerna även ges ett avgörande inflytande om förläggning av denna typ av verksamhet och hur den bedrivs. I hälsovårdslagstiftningen och byggnadslagstiftningen finns mycket små möjligheter till detta. Det gäller t. ex. användande av begreppet sanitär olägenhet enligt hälsovårds stadgan eller ändrad användning enligt byggnadslagen. Propositionens förslag i denna del är enligt vår mening otillräckligt. I avvaktan på att förslag till etisk och social lagstiftning utarbetas och att frågan blir föremål för bred debatt under ett moratorium tillstyrker vi propositionen i den del som avser förslag att inrätta en delegation för hybrid-DNA-frågor fr. o. m. den 1 januari 1980.1 propositionen föreslås att delegationen bör få en bred sammansättning med företrädare för såväl grundforskning som tillämpad forskning inom de vetenskapsgrenar som närmast berörs av användningen av hybrid-DNA samt företrädare för politiska partier och fackliga huvudorganisationer. I konsekvens med vad som har framhållits om att delegationen bör få en bred sammansättning vill vi föreslå att även folkrörelser som studieförbund, ungdomsorganisationer samt kristna organisationer bör vara representerade i delegationen. Delegationens uppgifter skall enligt vår mening vara informerande; att skapa förutsättningar för en bred debatt samt att följa pågående försök med hybrid-DNA-teknik, som man tidigare beviljat tillstånd till, som det av oss föreslagna moratoriet i forskningen varar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen anhålla att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att utarbeta förslag till etisk och social lagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök med att på konstlad väg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas samt att utarbeta förslag till organisation för kontroll av verksamhet med hybrid-DNA, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunerna genom lagstiftningsåtgärder skall ges ett väsentligt inflytande över verksamhet med hybrid-DNA och förläggningen av sådan verksamhet, 3. att införa ett moratorium i hybrid-DNA-forskningen utredningen arbetar i enlighet med vad som anförs i motionen, som frågan blir föremål för en bred debatt, 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om aktiva insatser från svensk sida i syfte att åstadkomma internationell kontroll av hybrid-DNA-forskningen, 5. att inrätta en hybrid-DNA-delegation fr. o. m. med uppgift att i enlighet med motionen informera allmänheten och skapa underlag för en bred debatt om hybridDNA-forskningen samt att följa pågående försök med hybrid-DNA-teknik, för vilka tidigare beviljats tillstånd, 6. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om bred sammansättning av hybrid-DNA-delegationen i vilken även bör ingå företrädare för folkrörelser som t. ex. ungdomsorganisationer, studieförbund samt kristna organisationer. () ()