mot · G2021258 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om alkoholbrukets samhällsekonomiska konsekvenser Alkoholkonsumtionens skadeeffekter är av skiftande natur. De allvarligaste konsekvenserna får de dock för den som drabbas av skadorna samt för anhöriga och närstående. Som alkoholpolitiska utredningen (APU) framhöll i sitt slutbetänkande har alkoholens skadeeffekter också en väsentlig ekonomisk betydelse, bl. a. genom ökad sjuklighet och dödlighet samt ökad brottslighet och produktionsbortfall. Mot denna bakgrund är det angeläget att den målsättning som anges i propositionen 1976/77:108 förverkligas genom olika insatser, nämligen att åtgärder vidtas med inriktning på en begränsning av den totala alkoholkonsumtionen. Även med en sådan inriktning av samhällets åtgärder kan det dock ha ett betydande värde att kartlägga alkoholhanteringens samhällsekonomiska konsekvenser. har många försök gjorts att besvara frågan: Vad kostar alkoholhanteringen det svenska samhället och skattebetalarna? Enligt tillgängliga uppgifter har någon statlig utredning på detta område icke gjorts . Vi har en mycket bristfällig kunskap om dessa frågor, även om vetenskapsmän och forskare gjort aktningsvärda försök att beräkna alkoholbrukets samhällsekonomiska konsekvenser. I brist på ett klarläggande material är man i hög grad hänvisad att göra ganska enkla uppskattningar och antaganden, och detta är icke tillfredsställande. En så bred belysning som det över huvud taget är möjligt att åstadkomma är därför synnerligen angelägen, och den bör lämpligen ske genom en utredning som får möjlighet att ta i anspråk de vetenskapliga resurser som kan finnas på detta område. Enligt budgetpropositionen beräknas statens intäkter genom skatten på sprit och övriga alkoholhaltiga drycker uppgå till ca för det kommande budgetåret. Det måste vara av värde att veta i vilket förhållande dessa intäkter står till de kostnader som staten, landstingen och kommunerna har för al ko ho 1 i stvå rd samt för den del av exempelvis polisverksamheten, domstolarna, kriminalvården, sjukvården, socialvården och trafiken som orsakas av alkoholmissbruk. En annan betydelsefull faktor som bör belysas i detta sammanhang är också det produktionsbortfall som alkoholbruket för med sig. Med anledning av ett par motioner till , i vilka det begärdes en utredning för att kartlägga alkoholbrukets samhällskostnader, framhöll skatteutskottet (1975/76:6) följande: Utskottet, som anser att det skulle vara av stort värde för den alkoholpolitiska debatten att kartlägga de samhällsekonomiska konsekvenserna av alkoholbruket, är i likhet med APU medvetet om svårigheterna att genomföra en undersökning i sådant syfte. Självfallet går det inte att fastställa dessa samhällskostnader med några exakta vetenskapliga metoder, men det bör inte vara uteslutet att göra försiktiga ekonomiska uppskattningar som i stort sett skulle kunna accepteras. Utskottet förutsätter därför att regeringen vid sin behandling av APU:s betänkande tar upp motionärernas utredningsyrkande till prövning i positiv anda. Då någon sådan kartläggning ännu ej kommit till stånd anser vi det angeläget att åter aktualisera frågan. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning och kartläggning av alkoholbrukets samhällsekonomiska konsekvenser.