mot · G2022270 · 1979-03-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:133 om organisation för arbetsmiljöfrågor, företagshälsovård samt personalutbildning och personaladministrativ konsultation m. m. inom statsförvaltningen I propositionen 1978/79:133 anförs bl. a. att parterna i kommande organisationsutredning också skall överväga lokalisering av Statshälsans huvudkontor och uttalas att parterna beaktar de uttalanden som har gjort bl. a. i samband med behandlingen av omlokalisering av viss statlig verksamhet. Det ankommer sedan på parterna att fatta erforderligt beslut i lokalise ringsfrågan. I arbetsgruppens PM om , företagshälsovård, personalutbildning m. m. inom statsförvaltningen (Ds B 1978:11) framhölls bl. a. följande: Frågan om lokalisering av de nya myndigheterna (motsv.) har övervägts med anledning av uttalanden i olika sammanhang om den statliga verksamhetens betydelse för regional- och sysselsättningspolitiken. a. sade föredraganden i proposition 1973:55 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet att jag finner det naturligt att lokaliseringen av nytillkommande statlig verksamhet från fall till fall prövas mot bakgrund av statsmakternas övergripande regionalpolitiska målsättningar. Övervägandena har i detta sammanhang endast gjorts från verksamhetssynpunkt och begränsats till frågan om lokalisering till är nödvändig eller inte. Ställning har alltså inte tagits till lämpliga alternativa lokaliseringar mot bakgrund av sysselsättnings- eller regionalpolitiska bedömningar. Vad gäller såväl arbetsmarknadsnämnden som torde olika lokaliseringsalternativ till randkommuner inte möta något hinder ur verksamhetssynpunkt. Nya torde också ur verksamhetssynpunkt kunna förläggas utanför centrala . När det gäller Statshälsan bör även orter ute i landet kunna övervägas. Lokaliseringen av och är emellertid en fråga för parterna att ta närmare ställning till. Från de två betänkanden (SOU 1970:29 och SOU 1972:55) som avlämnats av delegationen för lokalisering av statlig verksamhet har följande faktorer av betydelse vid överväganden om utlokalisering hämtats. Delegationen framhöll i sitt första betänkande att frågan om omlokalisering av central statlig verksamhet måste bedömas ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och inte enbart grundas på företagsekonomiska bedömningar eller statsfinansiella förändringar. Omlokalisering av statlig verksamhet kunde enligt delegationen vara ett betydelsefullt medel i samhällets regionalpolitik. När det gäller principerna för val av lokaliseringsorter konstaterade delegationen att orterna måste vara så stora att de med så små störningar som möjligt skulle kunna ta emot de statliga verksamheterna. De mottagande orterna borde således ha en kvalificerad och differentierad service samt en differentierad arbetsmarknad. Vidare borde lokaliseringsorterna ha goda kommunikationer med såväl som övriga delar av landet. I Länsprogrm 1970, Länsprogram 1974 och Länsrapport och 1978 har påpekat att förhållandena i kommun och problemen och utvecklingstendenserna i kommunen i många avseenden är av samma art och omfattning som i regionala centra inom det allmänna stödområdet. Det gäller t. ex. den låga genomsnittliga inkomstnivån förenad med låg skattekraft och hög utdebitering. I den regionalpolitiska proposition som antogs av klassificerades som regionalt centrum för hela den norra länsdelen. har understrukit att klassificeringen bör efterföljas av lämpliga åtgärder. har i Länsprogram bl. a. föreslagit att beaktas vid lokalisering av sådan statlig förvaltning, vars verksamhet inte nödvändiggör en placering i länets centrala delar. I regeringens föreskrifter och riktlinjer för regionalpolitiken i uttalas att problemen i kommun särskilt bör uppmärksammas. bör vidare i samverkan med landstingskommunen och berörda statliga myndigheter överväga möjligheterna att decentralisera arbetsuppgifter inom den offentliga förvaltningen till . Sysselsättningsproblemen i kommunen behandlades i , efter interpellation och enkel fråga. Såväl industriministern som arbetsmarknadsministern framhöll i sina svar att-om det kommer fram konstruktiva realiserbara förslag för att främja sysselsättningen i kommunen - det inte skulle komma att brista i resurserna för att genomföra förslagen. Samtliga dessa uttalanden och rekommendationer ligger till grund för bedömningen att offentliga organ, som t. ex. nya statens arbetsmiljönämnd () och Statshälsan, har statsmakternas uttalade stöd för en lokalisering till . Enligt delegationen för lokalisering av statlig verksamhet skall varje förslag till omlokalisering vara samhällsekonomiskt väl motiverat. Vidare bör omlokaliseringar ses som ett medel i regionalpolitiken. De orter som kan komma i fråga bör ha en kvalificerad och differentierad service samt en differentierad arbetsmarknad. Vidare bör orterna vara så beskaffade att en lokalisering av statlig verksamhet leder till så små störningar som möjligt. Goda kommunikationer med såväl som övriga delar av landet är en väsentlig förutsättning. Enligt den inledningsvis citerade departementspromemorian (Ds B 1978:11) torde nya ur verksamhetssynpunkt kunna förläggas utanför . När det gäller Statshälsan bör även orter ute i landet kunna övervägas. De ovan angivna faktorerna talar för att i den optimala lokaliseringen av nya och är centralort. Förhållandena i är, vad gäller befolkningsutveckling och sysselsättningsförhållanden, närmast att jämföra med situationen i allmänna stödområdet. Ur regionalpolitisk synpunkt är en lokalisering till följaktligen mycket välmotiverad. Vid en bedömning av lämplig lokaliseringsort för de aktuella organen är det väsentligt att beakta att är landets största fritidskommun. Omkring 100 000 stockholmare har sina fritidshus i kommun. Den vackra miljön och de goda rekreationsmöjligheterna liksom närheten till har varit bestämmande för denna utveckling. Dessa förhållanden torde utgöra en garanti för att den aktuella lokaliseringen till medför mindre omställningssårigheter för den berörda personalen än något annat aktuellt lokaliseringsaltemativ och inte behöver innebära några rekryterings- eller arbetsmiljöproblem. I en tätort av storlek och struktur, med en koncentrerad bebyggelse, är avstånden genomgående mycket korta. Tätortens läge med havsvikar och sjöar som naturliga gränslinjer gör att det finns ett flertal lägen som ger en god arbets- och omgivningsmiljö. Från kommunens sida är man emellertid beredd att erbjuda mycket centralt belägna lokaliseringsaltemativ för placering av nya och . De aktuella alternativen är lokaliserade i anslutning till områden där bostäder och service är väl utbyggda eller planeras. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att vid val av lokaliseringsort för Statshälsan beaktas möjligheterna att förlägga denna till .