mot · G3021485 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1485 av m. fl. om användningen inom den statliga sektorn av medlen för beredskapsarbete Allas rätt till ett meningsfullt arbete är det viktigaste målet i en politik som syftar till jämlikhet och välfärd. Arbetet är en omistlig tillgång såväl för den enskilde individen som för samhället. Genom arbetet skapas medborgarnas gemenskap med andra och samhörighetskänsla med samhället. Genom människornas dagliga arbetsinsatser upprätthålls och höjs levnadsstandarden, i form av både varor och tjänster. Människornas vilja och förmåga till arbete måste därför tas till vara fullt ut. De instrument som samhället förfogar över för att främja sysselsättningen är främst näringspolitiken, regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. I en samordnad sysselsättningspolitik är således arbetsmarknadspolitiken ett av flera nödvändiga led. Under socialdemokratisk ledning har det gradvis byggts upp allt fler effektiva medel för att upprätthålla sysselsättningen och förhindra svåra ekonomiska och sociala konsekvenser för den enskilde till följd av vikande konjunktur eller lokala bakslag. Arbetsmarknadspolitiska instrument kan emellertid inte ensamma utnyttjas för att uppnå den fulla sysselsättningen. Av de ca fyra miljoner människor som finns i arbetskraften får f. n. ca 200 000 eller direkt sysselsättning genom arbetsmarknadspolitiken. Bland de medel som används inom arbetsmarknadspolitiken märks service i olika former, vidare medel som syftar till att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden, t. ex. arbetsmarknadsutbildning, medel för att skapa sysselsättning, främst genom beredskapsarbeten, samt medel för att öka den ekonomiska tryggheten för den enskilde, genom utbildningsbidrag, stöd till arbetslöshetskassorna och genom kontant arbetsmarknadsstöd. Sammantaget har under en följd av år mycket stora resurser satsats på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Härigenom har stora fördelar uppnåtts såväl för den enskilde som för samhället: den enskilde har skyddats från alltför svåra sociala och ekonomiska bakslag, och samhället har fått till stånd värdefulla investeringar i form av t. ex. byggnader och vägar. Inte minst för att skapa arbete åt ungdomar har bl. a. beredskapsarbeten anvånts, och denna form av åtgärd kommer troligen att även vara befogad för att råda bot på ungdomsarbetslösheten. Större delen av beredskapsarbetena anordnas inom den offentliga sektorn. Beredskapsarbeten synes emellertid till en del ha använts för arbetsuppgifter, exempelvis inom den statliga sektorn, vilka ligger inom respektive verks eller myndighets ordinarie verksamhet. Så är t. ex. fallet när det gäller Enligt redovisning i prop. 1979/80:10, bilaga 9, s. 34, har beredskapsarbeten på det statliga vägnätet utförts till en kostnad av 1 752 milj. kr., vilket motsvarar av de totala väginvesteringarna på detta vägnät . Även om fördelar från såväl trafiksäkerhets- som framkomlighetssynpunkt härigenom uppnåtts, har dessa insatser främst motiverats av sysselsättningspolitiska skäl. Liknande motiv har tidigare anförts i samband med att medel under föregående budgetår anvisats för byggande av statliga vägar på tilläggsbudget I och II samt genom särskilt regeringsbeslut. Det ursprungligen anvisade beloppet till ordinarie statliga vägbyggnadsarbeten har härigenom ökat med , från 900 milj. kr. till 1 328,5 milj. kr. (bilaga 9, s. 66-67). område har här endast anförts som exempel på hur anslag via arbetsmarknadsverket (AMS), ibland i kombination med tilläggsanslag i sysselsättningsfrämjande syfte, tenderar att utgöra ett allt större inslag i den statliga verksamheten. På liknande sätt kan man göra en genomgång av andra statliga områden, där åtminstone en del av beredskapsåtgärderna hade kunnat utföras som ordinarie arbete. Som tidigare anförts har fördelar uppnåtts för såväl den enskilde som samhället genom användande av beredskapsarbeten. Emellertid kan även nackdelar skönjas, främst från planeringssynpunkt samt från trygghetssynpunkt för de anställda - även den enskilde individen har behov av att kunna planera åtminstone för sin närmaste framtid. Mot denna bakgrund vore det av intresse att få till stånd en utvärdering av hur medlen till beredskapsarbeten på den statliga sektorn har använts samt en redovisning av vilka effekter som skulle ha uppnåtts för sysselsättningen och samhället om vissa delar av dessa medel hade ställts till respektive verks eller myndighets förfogande att användas inom de ordinarie anslagsramarna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utvärdering och redovisning av hur medlen till beredskapsarbeten inom den statliga sektorn används. () ()