mot · G2021331 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i klinisk virologi Betydelsen av virologisk forskning är väl dokumenterad. Genom virologisk diagnostik, epidemiologisk utredning och framställning av vacciner har sjukdomar som smittkoppor, gula febern, polio, röda hund och mässling bringats under kontroll och utrotats i många länder. inriktades den virologiska grundforskningen på studium av de processer som virus igångsatt när celler infekterades. Inriktning på sådana molekylärbiologiska förlopp medförde att virologin blev en tvärvetenskaplig forskningsgren med betydelse för biokemi, genetik, cellbiologi, immunologi m. m. har sådana problem som uppkomsten av de virusbetingade tumörerna och framställningen av kemoterapeutika mot virussjukdomar kommit att bli högt prioriterade arbetsområden. tilldelades forskningen på de virusorsakade tumörsjukdomarnas område. Den mer kliniskt inriktade virologin har undersökt sjukdomsetiologi och sjukdomsutveckling. Med särskilt intresse har orsaker till kroniska nervsjukdomar, ålders-och utvecklingssjukdomar studerats. Virusinfektioner under fosterlivet och den tidiga barndomen kan leda till allvarliga utvecklingsstörningar. Virusinfektioner kan medföra kroniska sjukdomstillstånd och ligga till grund för s. k. för tidigt åldrande. medicinska tillerkändes den virologiska forskningen på de kroniska nervsjukdomarnas område. Genom att skapa förutsättningar för förebyggande åtgärder mot infektionssjukdomar får klinisk virologi betydelse även inom hälsovården. Virologisk diagnostik behövs för att spåra, kartlägga och förebygga epidemier. har äskat en lärartjänst för ämnet virologi, alternativt klinisk virologi. Fr. o. m. /60 har äskandet upptagit en professur, vilken /68 av medicinska fakulteten angivits vara mycket angelägen. som förflutit sedan första gången upptog lärarbefattning i virologi i sitt äskande har lärartjänster i ämnet inrättats vid Lunds och . Den 1975 tillsatte biträdande professorn i virologi vid erhöll sin utbildning och meritering vid den kommunala virologiska avdelningen i . I avvaktan på inrättande av professur i virologi i har undervisningen och forskningen ombesörjts av överläkaren vid kliniskt-virologiska avdelningen vid stads laboratorium. sten skedde enligt förfarande för tillsättning av professur, med avsikt att överläkarbefattningen skulle kunna kombineras med akademisk tjänst. När den medicinska mikrobiologin 1960-1961 överflyttades till nya lokaler i , reserverades ett våningsplan för undervisning och forskning i virologi i det virologiska annexet. Detta våningsplan hade planerats speciellt för denna verksamhet. Lokalerna utrustades emellertid inte, beroende på att en professur i virologi saknades vid . Den virologiska forskningen i har fått en alltmer växande omfattning och resulterat i nio akademiska avhandlingar och ett avsevärt antal publicerade vetenskapliga arbeten. Forskningsaktiviteten vid laboratoriet är intensiv, vilket avspeglas bl. a. i att av sju läkartjänster sex befattningar uppehälles av läkare, som disputerat för medicine doktorsgrad. Forskningen har finansierats med forskningsanslag från statens medicinska forskningsråd m. fl. Från medicinska fakulteten har . erhållits i driftanslag. Av särskild betydelse för forskningen har det nära samarbetet med den kommunala avdelningen för klinisk virologi varit. Det är uppenbart att utan detta samarbete skulle någon undervisning och forskning med lokala lärarkrafter inte ha förekommit i . Det kan emellertid inte vara skäligt att ytterligare förlänga det provisorium för virologisk undervisning och forskning vilket avsaknaden av professuren i virologi nödvändiggjort och som utnyttjats . Undervisningen i virologi för medicine studerande meddelas inom ramen för undervisningen i medicinsk mikrobiologi (bakteriologi, virologi, immunologi) och klinisk mikrobiologi. Undervisningen i virologi utgör f. n. i liksom vid övriga lärosäten ungefär en tredjedel av undervisningen i medicinsk mikrobiologi. Under de prekliniska och kliniska studierna uppgår antalet föreläsningar, demonstrationer och laborationer i virologi för medicine studerande till 105 resp. . Därtill meddelas föreläsningar för tandläkarstuderande. Föreläsningar i virologi för mikrobiologistuderande vid naturvetenskapliga fakultet har även givits. En av utbildningslinjerna inom området medicinsk mikrobiologi ger forskarutbildning i virologi. Utbildningen omfattar såväl separata kurser inom avgränsade speciella forskningsområden som mer allsidigt upplagda kurser. Forskarhandledning åt doktorander ges f. n. av överläkaren. Klinisk virologi ingår som en medicinsk specialitet. I enlighet med direktiv från vidareutbildning finns därför en specialistutbildning i klinisk virologi, vars program till stor del är gemensamt för de nordiska ländernas läkare. En del av denna vidareutbildning i virologi är förlagd till . Klinisk virologi är emellertid en verksamhet av utpräglad regional betydelse. Utveckling inom t. ex. det diagnostiska området kommer snabbt sjukvården inom hela den västsvenska regionen till del. Inemot hälften av den diagnostiska verksamheten betjänar områden utanför . I samband med prövning enligt 19 kap. 22 § i högskoleförordningen av en tjänst som professor i bakteriologi och en tjänst som biträdande professor tillika överläkare i klinisk bakteriologi vid har medicinska fakulteten och universitets- och högskoleämbetet föreslagit att den sistnämnda tjänsten skulle återbesättas som biträdande professur tillika överläkare i klinisk virologi. Svårigheterna att utan en statlig lärartjänst bedriva virologisk forskning, som är av stor betydelse för bl. a. sjukvården och dess ekonomi, samt ombesörja den omfattande undervisning i ämnet, varom det här är fråga, har efter hand blivit alltmer accentuerade och vållar avsevärda problem. Med hänsyn till ämnets växande betydelse inom medicinsk utbildning, den virologiska forskningens betydelse för hälso- och sjukvården samt behovet av klinisk virologisk verksamhet inom den västsvenska regionen är det viktigt att, i enlighet med medicinska fakultetens i mångåriga önskemål, en professur i klinisk virologi inrättas och att professuren är förenad med överläkarbefattning vid virologiska avdelningen vid stads laboratorium. Med åberopande av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär prövning och förslag om inrättande av en professur i klinisk virologi vid . () ()