mot · G2022631 · 1979-04-23 00:00:00 — För det tredje gör betygen att eleverna tvingas anstränga sig även i moment och ämnen som de tycker är tråkiga, men som de måste lära sig för att klara sig senare i livet. Om betyg inte ges, har eleverna således ingen drivkraft att studera det som de finner mindre nöjsamt. Men studier är inte bara nöje utan också ansträngning, ibland ett enformigt pluggande av fakta. Om betygen avskaffas, är risken påtaglig att den allmänna kunskapsnivån sjunker. En elev kommer att vara duktig i matematik, därför att han är road av matematik. En annan kommer av samma skäl att vara duktig i historia. Men den bredd som samhället anser nödvändig, men som barn och ungdom inte alltid kan uppskatta, kommer att saknas. För det fjärde informerar betygen elever och föräldrar om goda resp. svaga prestationer. En sådan information behövs för att eleverna skall kunna inse var de bör öka sina ansträngningar och för att ge dem vägledning när det gäller yrkes- och utbildningsval. Föräldrar behöver denna information för att kunna hjälpa sina barn till bättre prestationer. Information kan ges på många sätt; skriftliga betyg ger dock eleven, hans kamrater och hans föräldrar möjlighet till kontroll av att betygsättningen sker rättvist och objektivt. Information i andra former kan uppfattas på skilda sätt. I fråga om formaliserade betyg torde riskerna för missuppfattningar och feltolkningar vara minimala; uppfattningen om vad de olika betygsstegen innebär överensstämmer hos lärare, föräldrar och elever. För det femte är en utvärdering av elevernas kunskaper och färdigheter en nödvändighet efter SIA-reformen. Det är den mest grundläggande förutsättningen för en fri och behovsinriktad resursfördelning där besluten fattas lokalt. Denna utvärdering måste ske mot de mål man ställt upp för verksamheten, centralt och lokalt. Det finns inga skäl att undanhålla elever och föräldrar detta utvärderingsresultat. För det sjätte behövs betygen för att garantera en rättvis intagning. Avnämare efterföljande utbildningsförmer eller arbetsgivare har ett klart intresse av att få besked om en sökandes formella kompetens, 1978/79: 2631 vilka kunskaper han eller hon besitter. Det finns i detta sammanhang anledning att understryka att det är fel att tala om bra och dåliga betyg. Alla betyg höga som låga är en vägledning för att erbjuda en elev rätt utbildning eller rätt sorts arbete. Under låg- och mellanstadiet behöver betygsättningen inte alltid ske genom formaliserad information, eftersom där finns klasslärare med möjlighet till en helhetssyn på eleven. Där kan betyg ersättas av kvartssamtal. Det är dock nödvändigt att precisera vad kvartssamtalens syfte skall vara: de skall gälla prestationerna och vara en ärlig redovisning av elevens resultat i förhållande till hans eller hennes egna förutsättningar, dvs. en individrelaterad bedömning. Vidare måste det ges en kursrelaterad information. Slutligen skall kvartssamtal liksom annan betygsättning kompletteras med avgivandet av ett positivt omdöme om eleven. Vid studieövergången mellan låg- och mellanstadiet bör betyg ges. Likaså behövs betygen inte minst i årskurs 6 för att utgöra information inför högstadiet. Och på högstadiet med många olika lärare är det ofrånkomligen nödvändigt med formella betyg. Också där skall dock betyg i olika ämnen kompletteras med positiva omdömen som kan gälla t. ex. samarbetsförmåga, ordningssinne, flit och omsorg om kamrater. Det bör klargöras för eleverna att det inte är möjligt att uppnå millimeterrättvisa. Vidare måste eleverna få klart för sig att betygen mäter aktuella prestationer, inte begåvning, möjlighet till framtida utveckling eller dylikt. Vid inget annat tillfälle än vid betygsöverlämnandet är det viktigare att ta tid på sig att kommentera betygsättningen och förklara vad betygen gäller. Det är en skyldighet som skolan inte kan och inte får undandra sig. Syftet med betyg är som ovan redovisats information, motivation och urval. Föredragande statsrådet avfärdar betygens roll som informationsoch motivationsinstrument med att det finns brister i betygen som informationsförmedlare. Motivation åstadkommes i första hand genom en engagerande undervisning. Några resonemang därutöver förekommer inte, vilket är anmärkningsvärt. Regeringens enda motiv för betygens fortsatta existens är att de behövs av intagningsskäl. Därmed undergräver man betygssystemet, då man kraftigt understöder den kritik som hävdar att betygen endast tjänstgör som sorteringsinstrument. Man har vidare dramatiserat betygen i stället för att tona ned deras betydelse. Eleverna skall, enligt propositionen, gå i skolan innan de får det första betyget. Deras möjligheter att reparera brister och begångna misstag minskas därmed drastiskt. Moderata samlingspartiet ser med tillfredsställelse att den femgradiga skalan bibehålls. Få betygssteg gör betygsättningen mer dramatisk. 1978/79: 2631 Flera betygssteg ökar rättvisan i betygen och ger eleverna större möjligheter att gå från ett steg till ett annat. Det är självfallet också tillfredsställande att betygssystemet nu modifieras. Det är däremot förvånande att föredraganden tar avstånd från kursrelaterade betyg. Om elevernas prestationer inte skall relateras till kurserna, torde endast jämförelse med kamraterna återstå, och risken för att den relativa betygsättningen i realiteten lever kvar med alla dess nackdelar är betydande. De anvisningar som ges i propositionen att i normalfallet antalet fyror och tvåor skall vara fler än antalet femmor och ettor torde sakna allt värde för dem som skall sätta betygen. finns bestämmelser som anger att nytt slutbetyg inte får ges till den som tidigare fått slutbetyg från . Avsikten därmed är att förhindra konkurrenskomplettering, som ansetts drabba eftersatta grupper. I propositionen redovisas att antalet dispensansökningar till regeringen ökat. föreslog att man skulle få rätt att komplettera och förbättra sitt grundskolebetyg, dock tidigast . Föredraganden föreslår utan närmare motivering en tidsgräns . Därvid konstaterar hon: Den som i vuxen ålder är beredd att satsa tid och kraft på förnyade studier på grundskolenivå i eller statlig vuxenutbildning har som regel starka skäl för detta. Det ligger i samhällets intresse att ta vara på detta studieintresse. En konstlad gräns för s. k. konkurrenskomplettering bör avvisas. Även nyväckt studieintresse hos ungdom bör tillvaratas. Elever bör ha möjlighet att repetera en kurs för att få högre betyg. Kompetensbestämmelserna vid intagning till olika utbildningsvägar skall utgå från de kunskaper eleven måste besitta för att klara utbildningen, inte vid vilket tillfälle eller på vilket sätt dessa kunskaper inhämtats. Det nuvarande systemet ger eleverna bristande respekt för kunskaper och uppmuntrar missriktat taktiktänkande. Betygen är det bästa instrumentet för urval till vidare utbildning. har 1964 och 1968 understrukit att elevernas önskemål måste vägas mot samhällets och arbetsmarknadens behov samt tillgängliga utbildningsresurser. Elevernas önskemål om gymnasieutbildning har undergått stora förändringar. Obalansen är därför också kraftig på en stor del av linjerna. Lottning kan inte accepteras; det är en nödlösning som inte korresponderar med livet efter skolan. Att låta eleverna köa skulle på vissa studievägar medföra att ingen direktsökande från skulle kunna få sitt förstahandsval tillgodosett då andra skulle vara före i kön. Eleverna har rätt att få sitt arbete bedömt. Det är den enskilda elevens faktiska prestationer som skall bedömas. Utvärderingen får inte utmynna i ett omdöme, som ger uttryck för lärarnas subjektiva tro om 1978/79: 2631 vad eleverna har möjlighet att klara . Utvärderingen skall först och främst gälla vad eleverna redan presterat, det som läraren vet inte tror något om. Moderata samlingspartiet ser med stor tillfredsställelse att propositionen avvisar det av BU 73 föreslagna omdömet som grund för urval till gymnasieskolan. Däremot avvisar vi förslaget att könstillhörighet skall utgöra urvalsgrund. Meriter skall vara avgörande vid urval. Olika åtgärder bör självfallet vidtas för att få till stånd en jämnare könsfördelning på olika utbildningsvägar, men det är principiellt felaktigt att som merit anföra sin könstillhörighet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att uttalar att med basfärdigheter skall avses förmåga att tala, läsa, skriva och räkna, 2. att uttalar att skolans system med tillval och alternativkurser skall ge eleverna rätt att fördjupa och bredda sina kunskaper, 3. att beslutar att undervisning i naturvetenskapliga ämnen skall inriktas på att ge grundläggande insikter i dessa ämnen, 4. att beslutar avvisa regeringens förslag till ändrade tillträdeskrav till de tre- och fyraåriga linjerna i gymnasieskolan, 5. att med avslag på regeringens förslag beslutar bibehålla alternativkurserna i B-språk, 6. att uttalar att skolan skall spela en aktiv roll för att ge eleverna råd och vägledning vid tillval och val av kurser, 7. att beslutar att hos regeringen begära förslag till åtgärder i syfte att skapa möjligheter att samordna sådana moment i undervisningen som berör praktiska färdigheter nödvändiga i vardagslivet, t. ex. kunskaper om barn-, familje- och konsumentfrågor, i enlighet med vad som i motionen anförs, 8. att beslutar att hos regeringen begära att syftet med SYO och PRYO klarare definieras i enlighet med vad som i motionen anförs, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att läroplanen bör utformas så att syftet med skolarbetet i olika ämnen klargörs för eleverna och att studiegången genom bildar en rationell och konsekvent helhet, 10. att beslutar att i timplanen för högstadiet samhällsorienterande ämnen skall ges och tillval , 1978/79: 2631 11. att beslutar att läroplaner skall granskas av innan de fastställs, 12. att beslutar att skolor successivt får börja arbeta efter den nya läroplanen samt att denna skall vara genomförd senast efter beslut, 13. att uttalar att betyg är nödvändiga som instrument för information, motivation och urval samt att de bör ges på alla stadier i skolan, 14. att uttalar att den föreslagna förändringen av nuvarande betygssystem skall ses som en övergång till ett system med lcursrelaterade betyg, 15. att hos regeringen begär att kvartssamtalens syfte preciseras i enlighet med vad som i motionen anförs, 16. att uttalar att elever skall ha rätt att genom kompletterande studier förbättra sina betyg, 17. att beslutar att avvisa förslaget om könstillhörighet som merit vid urval. () () H. () L. ()