mot · G2022505 · 1979-04-18 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik I regeringens proposition 1978/79:112 föreslås en ny stödområdesindelning vilken i huvudsak bygger på sysselsättningsutredningens kriterier, dvs. sysselsättningsgrad, arbetslöshetssiffrorna , befolkningsutvecklingen, det geografiska läget samt den allmänna sysselsättningsbilden i länen. Sammanvägningen har således skett på grundval av ett flertal faktorer, och vissa av dessa är var för sig enkla att belysa. Andra åter är svårare att väga samman. I propositionen föreslås att , , , och kommuner i skall ingå i grupp 1. hade i sin bedömning av situationen inom länet föreslagit att ovannämnda kommuner skulle ingå i grupp 4. hade också föreslagit att borde ses som en naturlig del av och alltså ingå i stödområde 4. För , och , som ingår i den s. k. grå zonen, innebär regeringens förslag direkta försämringar. Förde två nytillkomna ''stödkommunerna blir det knappast några förbättringar när det gäller att tillföra kommunerna fler arbetstillfällen genom ny lokaliseringar. Det kan till och med anses troligt att redan etablerad industri i Sjuhäradskommunerna söker sig till andra orter där bidragsmöjligheterna är större vid eventuell utbyggnad av verksamheten. Det är väl känt att Boråsregionen drabbats mycket hårt av den snabba strukturomvandlingen inom tekoindustrin. Enbart inom kommun har ca 11 500 arbetstillfällen försvunnit inom teko och av dem har ca 4 500 försvunnit . Även de övriga Sjuhäradskommunerna har drabbats hårt av nedgången inom teko. domineras nämligen helt av tekoindustrin, som svarar för av industrisysselsättningen. Denna dominans inom en enda näringsgren medför att även både privat och offentligt serviceutbud är starkt beroende av denna bransch, och förändringen inom teko-industrin innebär därför stora förändringar inom andra näringar. Ensidigheten i regionen saknar sin motsvarighet i någon annan region. Den kan finnas i enskilda kommuner men inte i en region av denna storlek. Det kan också beräknas att ytterligare ca 10 000 tekojobb kan försvinna från regionen om inga andra åtgärder vidtas än dem som föreslås i regeringens tekoproposition. Med tanke på den regionala koncentration som finns inom tekoindustrin innebär även ett upprätthållande av en produktionsnivå på av den inhemska konsumtionen, som framförts i motioner till årets riksdag, en fortsatt sysselsättningsminskning genom den strukturomvandling och rationalisering som även är att vänta. Men även om ett riksdagsbeslut kommer att motverka en fortsatt nedgång inom teko har den hittillsvarande utvecklingen medfört så stora problem i att avsevärt ökade regionalpolitiska insatser är nödvändiga om obalansen i näringsstrukturen och en fortsatt negativ befolkningsutveckling skall kunna hävas. Medan folkmängden i ökat har folkmängden i minskat , och kommun har minskat med ca 3 300 personer. Det är således inte meningsfullt att jämföra hela länets utveckling med riket, såvida man inte redovisar var inom länet avvikelsen är störst. Länets långa geografiska utsträckning med delvis artskilda problem i norr och söder medför att det inte är möjligt att lösa problemen genom pendling till andra länsdelar. När det gäller utomlänspendlingen var största utpendlingsort . Sysselsättningsläget i är väl dokumenterat genom bl. a. varvspropositionen. En hänvisning till att befolkningen i kan pendla till kan knappast anses som ett alternativ till andra långsiktiga insatser för att lösa regionens näringslivsproblem. Det kan också vara av intresse att jämföra kommun med en rad andra orter som placerats i grupperna 2 och 3 i stödområdesindelningen. Det gäller och (2)samt , , och (3). När det gäller prognoser för enligt länsplaneringens översikt, LPÖ-78, beräknas samtliga dessa kommuner öka både sysselsättning och befolkningstal kraftigt , medan beräknas få en sysselsättningsminskning med 4 800 personer och en befolkningsminskning med 2 200 personer. Även de övriga Sjuhäradskommunerna beräknas få en kraftig nedgång i sysselsättningen. När det gäller den offentliga sektorn har den sin lägsta andel i och är synnerligen låg i . I svarar den för mot exempelvis i , i , i , i och i . Skillnaden torde ha vidgats ytterligare till nackdel, eftersom det får förutsättas att de statliga förvaltningar som utflyttats till de övriga orterna ökat personalen . Den allmänna utvecklingen på sysselsättningens område i är ägnad att inge stark oro. Vi ifrågasätter om regeringen har haft kunskap om befolkningsutveckling och obalansproblem när Sjuhäradskommunerna i propositionen placeras i grupp 1. Vi anser att den lägsta placeringen bör vara 3, när vi jämför med andra kommuners placering. att beslutar att , , , och kommuner vid stödområdesindelningen ingår i grupp 3 och att också kommun ingår i stödområde