mot · G202321 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om flera klasslärare med naturvetenskaplig och teknisk bakgrund Vi vet att barns intresse för matematiska och naturvetenskapliga studier präglas under de år de undervisas av klasslärare, kanske framför allt medan de går på mellanstadium. Mellanstadielärarna har således en nyckelposition. Det är angeläget att de får en god matematisk-naturvetenskaplig orientering, att de har förmåga att ge sina elever den stimulans och det engagemang som krävs för att de barn som har fallenhet för naturvetenskapliga och tekniska ämnen senare väljer att fortsätta sina studier på dessa områden. lade man på lärarhögskolorna märke till att allt fler nyintagna lärarkandidater på klasslärarlinjerna hade påfallande svaga förkunskaper i matematik. Allt fler syntes ha svårigheter att tillgodogöra sig utbildningen, som endast omfattar 65 lektioner. 1 ämnet engelska hade man prövat de nyintagnas kunskaper. Man begärde nu och fick tillstånd att även testa matematikkunskaperna. Det första provet ägde rum . Sedan har samma prov givits efter varje ny intagning vid lärarhögskolorna. Man kan följaktligen göra jämförelser mellan olika årskullars kunskaper och spåra vissa tendenser i utvecklingen. Provresultaten bearbetas på uppdrag av UHÄ (universitetsoch högskoleämbetet) av ett forskningsprojekt vid . Avsikten med provet är att kontrollera s. k. basfärdigheter från grundskolekursen i matematik. Provet innehåller 60 uppgifter av enkelsvårighetsgrad. Projektledningen anser att flertalet bör kunna klara provet och att en person med grundskolekompetens i matematik utan större ansträngningar bör kunna räkna fram rätt svar på mellan 50 och 60 av uppgifterna. Då har hänsyn tagits till att man normalt gör räknefel då och då. Man har vidare gjort den bedömningen att en blivande klasslärare borde klara minst två tredjedelar av uppgifterna, dvs. minst 40 uppgifter. Provet bekräftade vad man haft på känn. Endast 84 96 av de blivande klasslärama klarade minst 40 av 60 uppgifter. Hela 7 96 kom inte högre än till högst 30 rätt lösta uppgifter och hade därmed klart dokumenterat att de inte behärskade grundskolekursen i matematik, inte ens de s. k. basfärdigheterna. Utvecklingen senare äf förfärande. Ytterligare tre prov har ägt rum. hade antalet svagpresterande blivande klasslärare, dvs. sådana som ej löst mer än 30 uppgifter, ökat till ca 13 96, 1976 varde 18 96 och 1977 var motsvarande värde 22 96. Resultatet 1978 är ej framräknat. Projektledningen kan konstatera att andelen i matematik svagpresterande lärarkandidater på klasslärarlinjerna har ökat från till 22 96 1977. Med andra ord: Var femte blivande klasslärare kan inte räkna. Hur många har då elementära grundkunskaper i de naturvetenskapliga ämnena fysik, kemi och biologi? 1 årets budgetproposition anförs att mycket tyder på att ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik måste stimuleras i tidig ålder om det skall bli bestående, varför det är av stor vikt att skolan tar till vara och befäster detta intresse . Detta ställer enligt propositionen krav på klasslärarnas förmåga att erbjuda eleverna en stimulerande och aktiverande naturorienterande undervisning och därmed krav på dessa lärares utbildning. anförde i sitt betänkande 1977/78:6 s. 8 ff. bl. Klasslärarutbildningen är indirekt en viktig faktor när det gäller att stimulera ungdomars intresse för naturvetenskapliga och tekniska studier på olika nivåer. Mellanstadielärarutbildningen omfattar ett antal tillvalskurser av fördjupningskaraktär av vilka fyra är ämnena matematik, fysik, kemi och biologi. Inom SÖ har sammanställts vissa uppgifter beträffande sambandet mellan de studerandes utbildning i gymnasieskolan och deras val av tillvalskurs i mellanstadielärarutbildningen. I gymnasieskolan är den naturvetenskapliga linjens karaktärsämnen matematik, fysik, kemi och biologi. Av sammanställningen, som avser ca 1 800 personer, framgår bl. a. att de lärarkandidater, som gått naturvetenskaplig linje i gymnasieskolan, till nästan två tredjedelar väljer matematik eller naturvetenskapliga ämnen som tillvalskurser, medan däremot lärarkandidater från t. ex. den tvååriga sociala linjen endast till en femtedel väljer matematik eller naturvetenskapliga ämnen som tillvalskurser. Vidare framgår att ungefär 80 96 av de låg- och mellanstadielärarkandidater som undersöktes inte läst ämnena biologi, fysik och kemi i gymnasieskolan. Undersökningens resultat är att lärarkandidater som haft de naturvetenskapliga ämnena som karaktärsämnen i gymnasieskolan i flertalet fall vill fortsätta att studera dessa inom klasslärarutbildningens tillvalskurser och att man, om man önskar klasslärare med naturvetenskaplig inriktning, bör ta in lärarkandidater med naturvetenskaplig bakgrund. Inför /77 fanns 390 sökande till klasslärarutbildning som genomgått naturvetenskaplig eller teknisk linje av gymnasieskolan. Av kvoteringsreglerna för intagning följde att endast 84 av dessa kunde tas in. Genom nuvarande bestämmelser för intagning till klasslärarutbildning avvisas ett stort antal sökande som genomgått treårig naturvetenskaplig linje. På grund av gällande intagningssystem tvingas syo-personalen i skolorna att råda dem som vill komma in på den eftertraktade klasslärarutbildningen att inte studera på naturvetenskaplig linje utan välja en lättare linje, t. ex. tvåårig social linje. Att så få blivande klasslärare har naturvetenskaplig linje som grund är ett starkt bidragande skäl till ovan redovisade skrämmande dåliga resultat på proven från forskningsprojektet. I finns en arbetsgrupp för naturvetenskaplig och teknisk utbildning som skall ta initiativ till kortsiktiga åtgärder på alla utbildningsnivåer för att främja de naturvetenskapliga studierna i vårt land. Denna arbetsgrupp bör enligt vår uppfattning omgående ta sig an den viktiga frågan om hur man skall utforma reglerna för intagning till klasslärarutbildning så att en tillräckligt storandel av lärarkandidaterna får naturvetenskaplig och teknisk bakgrund. Sådana förändrade intagningsregler utgör då eli gott komplement till de i propositionen förordade åtgärderna för vidareutbildning av klasslärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att snabba åtgärder bör vidtas för att utforma reglerna för intagning till klasslärarutbildning så att en tillräcklig andel av lärarkandidaterna har en naturvetenskaplig och teknisk bakgrund. () () () () () ()