mot · G2022503 · 1979-04-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik i har i anledning av uppdraget att lämna förslag om inplacering av kommuner i stödområden lämnat en klargörande dokumentation av bl. a. befolknings-, näringslivs- och arbetsmarknadssituationen i länet. förslag grundar sig på remisser och överläggningar inom länet med bl. a. , kommunerna, utvecklingsfonden och länsarbetsnämnden. Det är således en gemensam uppfattning från som redovisas om vilka problem som är av sådan art att inplacering i stödområde är motiverad. Förslaget innebär att tre kommuner - , och - placeras i stödområde 2 och att kommun placeras i stödområde 1. Nordöstra delen av med dess glesbygdsområden ingår därmed i ett med angränsande Värmlandskommuner sammanhängande stödområde. ingår i ett med sammanhängande stödområde. I det förslag till stödområde som lämnas i den regionalpolitiska propositionen (1978/79:112) har regeringen inte på någon punkt tillmötesgått . Regeringens ställningstagande har kunnat accepteras om de sämst ställda kommunerna i haft gynnsammare utvecklingsbetingelser än de kommuner som föreslagits ingå i något stödområde. Så tycks emellertid inte vara fallet. Pågående utveckling vad gäller befolkning, nettoutflyttning, arbetsmarknad och sysselsättning motiverar att stödinsatserna i landet liksom bör prioriteras i skogslänen. som stödinsatser i tillstyrks är det emellertid uppenbart att bl. a. nämnda faktorer generellt missgynnar delar av . I syfte att få till stånd en riktig och rättvis indelning av kommunerna i stödhänseende vill vi fasta uppmärksamhet på den negativa utvecklingen i de fyra kommunerna i . 1 jämförelse med dels kommuner i angränsande län som föreslagits tillhöra stödområde, dels genomsnittet av samtliga de kommuner som föreslås tillhöra stödområde 1 och 2, har utvecklingen i de fyra kommunerna varit likartad eller sämre. Förslag till inplacering av angivna kommuner i stödområde kan motiveras med följande: Inplacering av , och kommuner i stödområde 2 och kommun i stödområde 1 - jämförande analys Jämförelse med vissa lill läner angränsande kommuner sorn föreslagits tillhöra stödområdet Befolkningsutveckling årlig förändr. Sysselsättn.utveckling årlig förändr. -0,92 -3,29 -0,16 -0,44 -0,78 -0,07 -0,88 -0,36 -0,36 -0,14 Jämförelse med genomsnittet för samtliga de kommuner sorn föreslås tillhöra stödområde I och 2 Befolkningsutveckling årlig förändr. Sysselsättningsutveckling årlig förändr. Kommuner i stödområde 1 och 2 varierar mellan 0,98-5.08 med medeltal (aritm.) -0,36 -0,23 -0,75 20-w tim. i procent av befolkningen i åldern 16-w år. redovisar sedan en följd av år minskad sysselsättning, vilket medfört betydande utflyttning. Hög utpendling är också ett tecken på brister i kommunens arbetsmarknad. Kommunen har upplevt en befolkningsminskning med undantag av . Problemen har främst förorsakats av långsiktiga strukturförändringar. Både den kraftiga minskningen inom teko samt den genomförda jordbruksrationaliseringen har inneburit allvarliga påfrestningar på såväl arbetsmarknad som service i kommunen. Rationaliseringen inom den statliga sektorn har drabbat kommunen hårt och SJ planerar att dra in ytterligare tjänster. Problemen i sammanhänger väl med utvecklingen i hela . För är det av stor vikt att utvecklas och att arbetsmarknad och service inte ytterligare försvagas. Det är ytterst angeläget att kommunens aktiva arbete för en förbättrad näringslivsutveckling understöds av möjligheter för företag att erhålla lokaliseringsstöd. Utvecklingen i den nordöstra länsdelen med dess skogs- och glesbygder inger stor oro. Sysselsättningsläget har allvarligt försämrats, vilket bl. a. framgår av de stigande arbetslöshetstalen. Situationen har allvarligt försämrats på grund av problem inom vissa företag som svarar för stor del av sysselsättningen i kommunerna. redovisar arbetslöshetstal som annars mest återfinns i det inre stödområdet. Negativ befolkningsutveckling, låg förvärvsfrekvens för kvinnor och kommunens isolerade läge utgör ytterligare skäl för att förs till stödområde 2. Kommunen har liksom haft negativ såväl sysselsättnings- som befolkningsutveckling . Kommunen är ensidigt beroendeav sysselsättningen inom försvaret samt inom Förenade Fabriksverken. De industriella sysselsättningstillfällena är anmärkningsvärt få. Riskerna för minskad sysselsättning vid , som är en av de få större industrierna utanför försvarssektorn, är ett väl känt problem. Det är viktigt att åtgärder vidtas som leder till en differentiering av kommunens näringsliv. Utvecklingsfonden i har i skrivelse till statens industriverk framhållit att fonden ej har de särskilda resurser som krävs för att medverka till ett aktivt industriutvecklingsarbete i kommunen. Fonden hemställer därför om medel för externa konsultinsatser. Avsikten är bl. a. att närmare utreda situationen vid befintliga företag samt att analysera anläggningar och utvecklingsmöjligheter. Förutsättningarna för ny verksamhet bör särskilt undersökas inom elektronikområdet - med hänsyn till problemen vid Luxor-samt inom fräförädling - med hänsyn till förekomsten av skogsindustri inom området. Det är mycket angeläget att utvecklingsfonden ges erforderligt stöd för detta utvecklingsarbete i . Kommunens arbetsmarknad kännetecknas av stigande arbetslöshet och av dåliga sysselsättningsmöjligheter. Nettoutpendlingen är hög. hör till de kommuner som har den allra lägsta sysselsättningsgraden för kvinnor (20 96). Befolkningsutvecklingen är svag. Kommunen bildar med och kommuner ett sammanhängande område med uttalade och långsiktiga sysselsättningsproblem. Tillsammans med länsorganen arbetar kommunerna aktivt och engagerat för att bryta den negativa utvecklingen. I det närings- och sysselsättningspolitiska arbetet krävs emellertid att staten också tar sitt ansvar. Bäst sker detta genom att kommunerna inlemmas i stödområdet. Det är vidare angeläget att det även i fortsättningen blir möjligt att oberoende av stödområdesindelningen - lämna lokaliseringsstöd med viss räntefrihet och uppskjuten amortering till projekt som kan motverka en negativ utveckling som förorsakas av företagsnedläggning eller motsvarande allvarliga störningar på arbetsmarknaden. Detta bör kunna komma ifråga för de andra kommunerna i länet. Utvecklingen i , som ensidigt är beroende av utvecklingen inom en enda bransch - möbelindustrin - är ett exempel på detta. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att , och kommuner inplaceras i stödområde 2 och att kommun placeras i stödområde 1, 2. att lokaliseringsstöd kan utgå till projekt i kommuner utanför stödområde, för att motverka en negativ utveckling som förorsakas av företagsnedläggning eller motsvarande allvarliga störningar på arbetsmarknaden. () () () () () ()