ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021460 · 1979-01-25 00:00:00 — om regler för start och landning med privatplan på sjöar Det blir allt vanligare att privata flygplan använder sjöar för start och landning. Verksamheten ärjuridiskt reglerad i mycket begränsad omfattning. 1 princip bedömer piloten själv om det finns förutsättningar att starta och landa. När en privatflygare systematiskt använder en sjö för start och landning kan flygverksamheten komma i konflikt med naturvårdsintressen och människors behov av rekreation. Vid konflikter av den här karaktären har luftfartsverket möjligheter att i samarbete med besluta om förbud att starta och landa på vissa sjöar. Det råder emellertid oklarhet om vilka juridiska regler som gäller på detta område och start- och landningsförbud har sannolikt utfärdats i ett mycket begränsat antal fall. I har t. ex. inget förbud utfärdats trots att det i länet finns ett stort antal sjöar med rikt fågelliv. Mot den bakgrunden är det önskvärt att regeringen kartlägger de olika problem som är förknippade med att privata flygplan startar och landar på sjöar. Vidare bör regeringen utfärda riktlinjer eller föreslå lagstiftning för att förhindra konflikter mellan privat flygverksamhet å ena sidan och naturvårdsintressen och allmänhetens rekreationsbehov å den andra. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer och lagstiftning angående start och landning med privata flygplan på sjöar.
mot · G2021461 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om jakten på älg I och med att den reglerade älgjakten infördes i har älgstammen ökat , från 4 000 till beräknade 8 000 älgar. Detta har inte bara varit positivt. Visserligen är det självklart att älgen skall finnas kvar i våra skogar och visst är det en naturupplevelse att se dessa ståtliga djur i naturen, men den ökade älgstammen har medfört en ökning av trafikolyckorna. Till denna ökning skall man också räkna de trafikolyckor som orsakas av annat vilt. eller 487 stycken trafikolyckor i var orsakade av vilt. Älgolyckorna uppgick till 243 stycken . Detta är en ökning med 63 stycken. Visserligen kan det finnas andra orsaker till det stora antalet trafikolyckor än en ökad älgstam, men vi anser att tillväxten av älgstammen är huvudorsaken. Vill man undvika en fortsatt ökning av viltolyckorna måste man försöka reducera den nuvarande älgstammen. Detta har också i insett, då den beviljade ett större antal licenser för avskjutning än föregående år. Men enbart att jägarna får licens innebär inte att den avskjutning som anses motiverad verkligen sker. beviljade en avskjutning av 4 800 älgar, men bara ca 3 800 djur avlivades. Detta innebär att man kan påräkna en fortsatt ökning av älgstammen också . Vi anser att om den reglerade älgjakten skall fortsätta måste också uttaget av licensavgifter ändras. Den av beslutade avskjutningen bör också verkställas. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att beslutar 1. att hos regeringen begära åtgärder så att ett större antal licenser än beviljas, 2. att hos regeringen begära att älgavgiften ändras så att betalning skall utgå för det antal älgar som vederbörande tilldelats, oavsett om ett färre antal skjutits.
mot · G2021466 · 1979-01-24 00:00:00 — av om fiskenämndernas sammansättning m. m. När genom bifall till propositionen 1975/76:130 uppdrog åt regeringen att besluta om styrelses storlek och sammansättning, var man inte lika generös i fråga om den lokala fiskeadministrationen. Här skulle länsfiskenämnderna bestå av fem personer, varken mer eller mindre. Länsstyrelserna, som skulle utse ledamöterna, fick alltså icke frihet att anpassa antalet till de lokala förhållandena. Från moderata samlingspartiet opponerade vi oss emot en sådan centralstyrning och uttalade att det gällde att fä fiskenämnderna så allsidigt sammansatta som möjligt med företrädare för såväl yrkesfisket - både det kustnära fisket och utsjöfisket - som fritidsfisket, fiskevattensägare och allmänna intressen. I vår till jordbruksutskottets betänkande fogade reservation yrkade vi dock inte på någon ändring beträffande antalet ledamöter, men detta under förutsättning att allmänintresset inte bredde ut sig på de mera renodlade fiskeintressenas bekostnad. Detta blev likväl just vad som skedde. Fisket fick genom riksdagsbeslutet en svagare representation i de fiskenämnder som trädde i de dittillsvarande fiskerinämndernas ställe än de tidigare haft i dessa. Jordbruksministern uttalade emellertid att den lokala fiskeadministrationen enligt hans förslag finge ses som ett provisorium i avvaktan på fiskerikommitténs och fiskevattensutrednings arbete. Nackdelarna med den försvagade yrkesfiskerepresentationen i fiskenämnderna har likväl enligt samstämmiga uttalanden visat sig så påtagliga, att det knappast finns anledning att uppskjuta en ändring av gällande regler för nämndernas storlek och sammansättning. En sådan ändring skulle kunna vidtas genom att föreskriva att med ändring av beslut antalet ledamöter i fiskenämnd skall vara sex, varav det förutsätts att två skall företräda yrkesfisket. Lämpligare torde dock ur flera synpunkter vara att utan att precisera antalet ledamöter ge länsstyrelserna i uppdrag att utse nämnder av den storlek och den sammansättning som med hänsyn till fiskerinäringens intresse i varje särskilt län synes lämpligast. Under åberopande av det anförda hemställs därför att beslutar uttala att länsstyrelserna skall få avgöra storlek och sammansättning av fiskenämnderna.
mot · G2021468 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1468 av om höjt anslag för att öka sjösäkerheten Det trafikpolitiska riksdagsbeslutet syftade till att varje trafikgren skulle bära sina egna kostnader. Nationalekonomiskt skulle detta medverka till så billiga transportsystem som möjligt. På sjösäkerhetens område är erfarenheterna inte tillfredsställande. Principen om "affärsdrift är inte tillämplig när det gäller sjösäkerheten till sjöss. Sjösäkerheten är inte och får inte bli någon "handelsvara. Sjösäkerheten är en utomordentligt viktig fråga för den yrkesmässiga sjöfarten. Att påstå och utveckla denna tanke är att slå in öppna dörrar. De senaste årens grundstötningar och oljeolyckor har ökat medvetenheten om vikten av olika åtgärder för att öka sjösäkerheten. Men ökad sjösäkerhet är också en angelägen fråga för alla de människor som ägnar sin fritid åt det s. k. båtlivet. har antalet fritidsbåtar ökat från ca 300 000 till 800 000. Denna enorma ökning av fritidsbåtstrafiken runt våra kuster ställer stora krav på att såväl sjökorten är detaljrika precisionsprodukter som att farlederna är noggrant utprickade. Grundstötningar i vissa områden har minskat tilltron till sjökorten. Tydligen krävs icke minst ett ökat intensifierat arbete med sjömätningarna. Ägarna till fritidsbåtar erlägger ca 75 milj. kr. i drivmedelsskatt, energiskatten undantagen. Av dessa medel tillfaller 10 milj. kr. , som i sin tur anslår 8 milj. kr. till som bidrag till utprickning o. d. Med tanke på den starka ökningen av antalet fritidsbåtar bör också anslaget öka, vilket medverkar till förbättrad sjösäkerhet. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att anslaget till - av de omdisponerade automobilskattemedlen - ökas till 15 milj. kr. för att öka sjösäkerheten.
mot · G2021471 · 1979-01-24 00:00:00 — om lokalisering till av norra skogsinstitutet I årets budgetproposition föreslår jordbruksministern (prop. 1978/79:100 bil. 13 s. 83 f.) att beslut att norra skogsinstitutet skall vara förlagt till skall rivas upp. Det är ett förvånande förslag och kan inte anses välgrundat. föreslog som lämpligaste lokaliseringsort för norra skogsinstitutet. ansågs lämpligare än tre andra orter som eventuellt kunde komma i fråga. De flesta remissinstanserna lämnade förslaget utan erinran. Föredragande departementschefen följde kommitténs synpunkter och föreslog , vilket även blev beslut. Om beslutet att flytta institutet till skall rivas upp, måste det rimligen grundas på nya skäl som kommit till efter beslutet. Några sådana nya skäl redovisas inte i årets budgetproposition och finns inte heller. Utbildningsskälen ger alltjämt företräde, medan de Iokaliseringspolitiska skälen väger ungefär lika tungt mellan nu aktuella alternativ. Detta är inte tillräckliga skäl för ett upprivande av det tidigare beslutet om lokalisering av norra skogsinstitutet till . Åberopande det anförda hemställer jag att beslutar att norra skogsinstitutet skall ligga i . AB 61279 Slockholm 1979
mot · G2021473 · 1979-01-25 00:00:00 — om kommuns förköpsrätt till eldistributionsföretag Varje kommun bör ha ett avgörande inflytande över eldistributionen inom sitt geografiska område. Skälen härför väger nu tyngre än någonsin förut. Eldistributionen har stark anknytning till service och planering av olika slag som primärkommunerna obligatoriskt eller frivilligt svarar för på lokal nivå i samhället. Den skiljer sig i princip inte heller från andra kommunala verksamheter. Lagen om energiplanering ålägger kommunerna ett planeringsansvar. Kommunerna skall i sin planering främja hushållningen med energi och verka för en säker och tillräcklig energitillförsel. Kommunala energisparplaner skall upprättas för befintlig bebyggelse. Det innebär åläggande som för kommunerna medför ökade uppgifter och behov av bättre styrmedel för energiplanering. Det krävs också ökade insatser från kommunernas sida för att producera elenergi . Kommunerna kommer att i större omfattning än nu inte bara distribuera utan också producera elenergi. Inom byggnadslagstiftningens ram skall kommun vid planläggning av mark ta hänsyn bl. a. till energihushållningens behov av tekniska försörjningssystem. Om kommunerna skall kunna fullgöra dessa ålägganden krävs att de får ett avgörande inflytande över eldistributionen. Ett sådant inflytande bör främst baseras på ägande. Eldistributionen i landet har ett blandat huvudmannaskap. försörjer av antalet abonnenter men utgör bara av företagen. Vid den fortgående strukturomvandling som sker är det viktigt att den kommer till stånd planmässigt och med inriktning på kommunalt huvudmannaskap. Därigenom tillvaratas de enskilda konsumenternas intressen, principen om enhetliga kommunala taxor kan upprätthållas och samhällets intresse av planering såväl fysiskt som inom energiområdet kan fullföljas. Svårigheterna för kommunerna att förvärva eldistributionsföretag som utbjuds till försäljning måste nu undanröjas. Det främsta hindret torde vara den osunda priskonkurrens som förekommer, speciellt från råkraftsföretag. För att förhindra denna konkurrenssituation bör kommun ges förköpsrätt till företagsförvärv inom det egna området. Såsom huvudansvariga för energipolitiken på den lokala nivån i samhället bör kommunerna ges denna rätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om sådan ändring av ellagen att kommun i samband med utbjudande till försäljning av eldistributionsföretag inom sitt område erhåller förköpsrätt till företaget. H. ()
mot · G2021474 · 1979-01-25 00:00:00 — av om bildande av ett statens energiverk Hur man skall lösa framtidens energiförsörjning är en viktig och omfattande fråga. Forskning, planering och produktion på området kräver alltmer av samverkande komponenter, om en tryggad energiförsörjning skall kunna upprätthållas. För att nå mesta möjliga effekt för samhället i dess helhet är det nödvändigt med en ytterligare samordning av resurserna på området. Ett statens energiverk kunde vara ett lämpligt organ för att samordna insatserna för en effektivare svensk forskning, planering och produktion på energiområdet. Till ett sådant verk kan bl. a. följande enheter föras: delegationen för energiforskning, delar av centrala driftledningen. Utöver de ovannämnda enheterna bör en ovan skisserad samordning även få tillskott av viss kompetent personal ävensom en del arbetsuppgifter från planverket, , kanske även från och från överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Bildandet av ett energiverk väcker också frågan om var det lämpligen bör lokaliseras. Mycket talar för att från flera synpunkter kunde bli en lämplig lokaliseringsort. tillhör västra , dvs. regionen , och är ett centrum för verkstadsindustri i landet, med mycket stark anknytning till energiområdet, bl. a. genom ASEA och Asea-Atom. Mycken sakkunskap med lång tradition finns samlad såväl inom industri som inom service. fjärrvärmeverk har t. ex. varit banbrytande på fjärrvärmeområdet. Detta skulle med säkerhet vara till fördel för ett energiverk. Med är kommunikationerna mycket goda. Regionen kan erbjuda - kanske bättre än de flesta andra - det utrymme och den miljö som fordras för de expansionsbehov som verket behöver inom bostads-, fritids- och servicesektorerna. har inte tidigare varit delaktig av utflyttningsprogrammet för statliga verk och kommer t. o. m. att i stället förlora viss statlig verksamhet inom någon framtid (en nedläggning av har aviserats). Näringslivets starka övervikt på tillverkande industri skulle påverkas i positiv riktning om viss statlig förvaltning kunde förläggas till orten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begären utredning om bildandet av ett statens energiverk samt de eventuella förutsättningarna för en lokalisering av detta till .
mot · G2021476 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om den framtida energipolitiken I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet En säkrare energiförsörjning i nämnda motion hemställs att uttalar att det vid utformningen av den framtida energipolitiken beaktas vad i motionen anförts. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021477 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Näringspolitik i nämnda motion hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändrad lagstiftning för att möjliggöra för mindre företag att bilda lokala investmentbolag. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021478 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om särskilda regionala investeringsfonder I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Regional balans och utveckling i nämnda motion hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om inrättande av särskilda regionala investeringsfonder. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021479 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om mål för näringspolitiken I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Näringspolitik i nämnda motion hemställs att uttalar att ett av målen för näringspolitiken skall vara en fri marknadsekonomi, baserad på ett decentraliserat () () näringsliv med en mångfald självständigt verkande företag. H. () () PER () L. () i () () () () ()
mot · G2021481 · 1979-01-25 00:00:00 — afTärstidskommitté avlämnade sitt betänkande . Betänkandet innehåller olika ståndpunktstaganden från kommitténs ledamöter: dels att ingen åtgärd skulle företas av statsmakterna utan att frågan skulle lösas genom MBL-förhandlingar, dels tre olika alternativ till en affärstidslag med sortimentslista för kiosker, bensinmackar o. d. Det förslag som enligt min mening synes mest tilltalande är det som anges i bilaga 2 till utredningen (SOU 1977:72). Det innebär att yrkesmässigt försäljningsställe för detaljhandel hålls öppet 08.00-20.00 och lördag 08.00-15.00. (år företagen efter eget val hålla sina butiker öppna. Förbud att hålla öppet skulle gälla , nyårsafton, pingstafton och . skulle försäljning ske i kiosker, bensinmackar m. m. efter en uppgjord sortimentslista för de vanliga och mera nödvändiga kioskvarorna. Jag har inte kunnat finna tillräckliga skäl att ha öppet alla året runt i varuhus, dagligvaruhandel och fackhandel. Vid den gamla affärstidslagens borttagande angavs att det endast skulle bli de större varuhusen i de större städerna, som skulle komma att ha öppet , men verkligheten har blivit en helt annan. Fackhandeln har i stor utsträckning av konkurrensskäl måst ha öppet , men fackhandeln kan inte anställa tillfällig personal direkt från gatan, så att säga. Hallar har anbringats i rena landsbygdsregioner med öppet 08.00 till sena kvällar året runt. Man underminerar på detta sätt den vanliga lanthandeln och den lilla närbutikens kundunderlag och driver härmed fram en utarmning och uttunning av glesbygdens förut hårt ansatta butiksbestånd. Man kan inte heller begära att människorna i en familjeskött butik skall arbeta för att hålla konkurrensen mot större butiker, som har öppet . De handelsanställda måste också bedömas efter samma värderingar som familjebutikens innehavare. Med stöd av vad som anförts hemställs att 1. uttalar sig för att en affärstidsreglering införs, 2. hos regeringen begär förslag till en affärstidslag.
mot · G2021484 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1484 av m. fl. , som är ansvarig myndighet för det statliga stödet till landsbygdens elektrifiering, har i sin petita för /80 yrkat att 60 milj. kr. anvisas för en treårsperiod. antog vissa allmänna riktlinjer för den fortsatta strukturförändringen av eldistributionen. Dessa riktlinjer avsåg bl. a. ett ökat kommunalt inflytande med vissa statliga stödåtgärder. Bidragen har varit ett effektivt styrinstrument i strukturarbetet. Upprustning av nedslitna och dåliga distributionsnät har medfört att glesbygdens befolkning fått säkrare och bättre elförsörjning. har säkerheten för de anställda i eldistributionsföretagen ökat. Vidare har upprustningen medfört att energiförlusterna kunnat minskas till hälften. infördes statsbidrag för att ge hushållen på landsbygden elström. Över 100 000 fastigheter har härigenom elektrifierats. Enligt industriverkets uppgifter finns det fortfarande 400 helårsbebodda bostäder som inte har elström. I , och har länsstyrelserna och kommunerna gjort noggranna undersökningar om vilka oelektrifierade fastigheter som bör förses med elström. Det är angeläget att kraftiga insatser görs för att underlätta för skogs- och fjällbygdens folk att få tillgång till den service som tätortsbefolkningen finnér självklar. Där konventionell elektrifiering medför onormalt höga kostnader bör alternativa energikällor installeras. Genom lagen om energiplanering har kommunerna fått ett ökat ansvar för den lokala energihushållningen. Det är härvid naturligt att kommunerna eftersträvar att ta ansvar för distribution av elström. Skulle statsbidragen avvecklas kommer många glesbygdskommuner som övertagit eller står i begrepp att överta nedslitna elnät att drabbas. De fastigheter som saknar elkraft återfinns i ekonomiskt svaga glesbygdskommuner. Elektrifieringsuppgiften skulle bli betungande för dessa kommuner. I sin petita framför industriverket att strukturomdaningen fortskrider i enlighet med de av beslutade riktlinjerna. Den hittillsvarande verksamheten har inneburit att antalet eldistributionsföretag minskat kraftigt. Det finns nu totalt 400 företag, varav 180 är kommunala. Kommunerna har av antalet elabonnenter. Verket har funnit att det endast är ca 50 företag som har så gles eldistribution att man kan befara att anläggningarna är nerkörda. Bidrag till upprustning av dessa företag erfordras när de skall gå upp i bärkraftiga enheter. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att regeringen i budgetgpro positionen 1979 bilaga 17 antyder att förslag eventuellt kommer att läggas om avveckling av anslaget. Med stöd av det anförda får vi hemställa att som sin mening ger regeringen till känna 1. att stödverksamheten bör fortsättas i nuvarande form tills de angelägna restelektrifieringarna genomförts, 2. att eldistributionens strukturrationalisering bör fortskrida tills de ca 50 svaga distributionsföretagen övertagits av kommunala eller andra lämpliga företag. () () ()
mot · G2021486 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om upphävande av regionala prisskillnader på oljeprodukter Vid prisättningen av petroleumprodukter utgår oljeföretagen från vissa grundpriser. Härtill kommer en regional prissättning som bygger på zontilllägg (bensin, motorbrännolja) eller ortstilUigg (eldningsoljor). Importhamnarna och deras närmaste omland utgör O-zon medan liksom de inre delarna av tillhör 2-zon. Detta innebär att bensinen enligt gällande prislista är dyrare per liter på jämfört med t. ex. i . Vad det gäller eldningsolja tillämpas ett mera differentierat system för regional prissättning. För del innebär detta att ortstilllägget på eldningsolja (villaolja) är /m3 medan ortstillägget för t. ex. är /m3. Det tillämpade systemet innebär att såväl enskilda konsumenter som företag åsamkas betydligt högre årskostnader för transporter och uppvärmning än jämförbara förbrukare i , trots att ett flertal hamnar finns på och avstånden mellan hamn och konsument därmed är relativt korta. Genom statens pris- och kartellnämnd verkställdes 1974 en utredning angående oljehandeln i där det föreslogs inrättandet av en clearingfond. Från fonden skulle medel utgå för att utjämna fraktavgifterna och O-zon skulle införas. Någon proposition i detta syfte har emellertid inte förelagts . Från regionalpolitiska synpunkter är enligt vår mening det nuvarande prissättningssystemet på petroleumprodukter oacceptabelt. Zonindelningen drabbar konsumenterna i de mest sysselsättningssvaga delarna av landet med högre kostnader för nödvändighetsvaror och motverkar därmed de regionalpolitiska utjämningssträvandena. Ett upphävande av nuvarande regionala prisskillnader på oljeprodukter skulle därmed utgöra ett komplement till övriga regionalpolitiska åtgärder i syfte att förbättra villkoren för företag och övriga konsumenter bl. a. på . Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphävande av regionala prisskillnader på oljeprodukter i konsumentledet.