ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022452 · 1979-04-06 00:00:00 — Motion 1978/79: 2452 med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik De nordbohuslänska kommunerna hör till det allmänna stödområdet. kommun hör till den s. k. grå zonen. I propositionen 1978/79: 112 har de placerats i det allmänna stödområdet, grupp 3. i konstaterar i sitt yttrande över sysselsättningsutredningens betänkande att lokaliseringsstödet haft stor betydelse för utvecklingen i de berörda kommunerna. Det har dock inte varit tillräckligt för att kompensera den långvariga tillbakagången inom de tidigare basnäringarna, fiske, jordbruk, stenindustri och konservindustri. Den omfattande utflyttningen har medfört att regionens befolkning har en mycket ogynnsam åldersfördelning med nära en fjärdedel av invånarna . Det krävs bara i de två nordliga kommunerna över 1 200 fler arbetstillfällen för att nå målen i länsplaneringen i fråga om befolkningsnivå och sysselsättningsgrad , dvs. en ökning jämfört med dagens situation. Sysselsättningen enligt prognoser kommer att vara lägre än om inte utvecklingen kan vändas genom effektivare åtgärder än de som kan förutses . utgör en relativt isolerad del av länet och är i mycket hög grad beroende av att de egna utvecklingsresurserna kan tas till vara. Riksintressena i den fysiska riksplaneringen, som bl. a. kommit till uttryck i att hela kuststräckan ingår i den s. k. obrutna kusten och att delar av regionen ingår i länets primära rekreationsområde, har delvis minskat förutsättningarna för en industriell tillväxt. Det är därför väsentligt att man på alla sätt kan ta till vara den alternativa sysselsättning som turistnäringen kan erbjuda. Den spelar en icke obetydlig roll i regionens näringsliv, men för att den skall kunna ge stadigvarande utkomst för fler invånare krävs det direkta satsningar också från samhällets sida. Om de berörda kommunerna placeras i grupp 3 i enlighet med propositionen kan de icke få del av stödmedel till turistnäringen. Detta måste betraktas som mycket otillfredsställande. Ett sätt att lösa det problemet är självfallet att ändra kommunernas grupplacering från grupp 3 till grupp 4. Ett annat vore att man gav de kommuner inom stödområdet som utgör primära rekreationsområden 1978/79: 2452 möjligheter att på samma villkor som kommunerna inom grupp 4 få medel till turistnäringen. Eftersom en ändring av kommunernas grupptillhörighet torde kräva en allmän översyn av stödområdesindelningen är antagligen den senare vägen att föredra. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att kommuner som ingår i stödområde och ingår i primärt rekreationsområde erhåller stöd till turistnäringen på samma villkor som kommuner i grupp 4. () ()
mot · G2022455 · 1979-04-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:134 om behandlingen av gällande särställningar för vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. tycker att det är ett rättvisekrav att myndigheter vid upphandling av varor inte ger statliga företag någon särställning. Det bör vara en obunden upphandling, menar organisationen. Bland annat har SAF reagerat på en utredning som den borgerliga trepartiregeringen tillsatt och som den kallat . Utredningens syfte var att avskaffa särställningen för statliga företag när det gäller myndigheters beställningar av varor eller tjänster. Ideologin bakom utredningsförslaget, som blivit regeringsförslag, är att privatkapitalistiska företag är bättre än statliga och bygger på illusionerna om den fria konkurrensen som den kapitalistiska verkligheten för länge sedan borde ha avlivat även i huvudet på den mest inbitne dogmatiker. I förlängningen av förslagen anar man kapitalistiska förhoppningar om att vissa marknader skall avstatligas och att privata bolag skall komma i statsföretagens ställe. När SAF är nöjt blir det regeringsförslag från borgerliga ministärer. Affärsmässighetsprincipen skall gälla, säger regeringen, och tycker att det bästa för landet är "en sund konkurrens på lika villkor, som vore det detta som kännetecknade dagens kapitalism i de moderna storbolagens, koncernernas och multinationella jättarnas tidevarv. Vad betyder regeringsförslagen? De betyder att t. ex. lika väl som Allmänna Förlaget skall förlägga statliga publikationer, som om inte Bonnierförlagens marknadsandelar vore stora nog. De betyder att privata vaktbolag som skall kunna ersätta det statliga ABAB vid bevakningsuppdrag. De betyder att privata resebyråkedjor skall kunna konkurrera med statens egen resebyrå - SJ - om statstjänstemäns tjänsteresor. Regeringsförslagen innebär m. a. o. ett försök att utöka fältet för privata kapitalisters spekulation. Det öppnar för än mera av lobbyverksamhet. Ingen kan egentligen bevisa några praktiska vinster med regeringsförslagen. De är bara uttryck för dogmatisk liberalism. De bör avslås. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att avslå propositionen 1978/79:134. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G2022459 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79: 2459 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: lil om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79: 2458 av m. fl. att hos regeringen anhåller om förslag om ytterligare förenklingar av deklarationsförfarandet i enlighet med vad som i motionen anförts. () () H. () () () () () PER () () () L. () ()
mot · G2022461 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79: 2461 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: lil om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79: 2458 av m. fl. att beslutar för den händelse i annat sammanhang framfört yrkande om bifall till motionen 1978/79: 1977 icke av godtas dels att enskild fastighetsägare i glesbygd skall ha rätt att föranstalta om omhändertagande av på fastigheten uppkommande avfall för så vitt det inte kan visas att uppenbara sanitära olägenheter uppkommer, dels att kommuner icke skall äga rätt att kräva avgifter i sådana fall, då något avfall icke står att hämta. () () H. () () () () () L. () i
mot · G2022462 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79: 2462 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: lil om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79: 2458 av m. fl. 1. hos regeringen anhåller om förslag rörande vidare åtgärder i fråga om regleringen av byggnadslov i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande ambitionsnivån för den fortsatta fysiska riksplaneringen, 3. beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande behandlingen av fritidsboende i den fysiska riksplaneringen, 4. hos regeringen anhåller om utredning angående förenklingar av bostadslångivningen i enlighet med vad som i motionen anförts. () () H. () () () () L. () i
mot · G2022463 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79: 2463 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: lil om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79: 2458 av m. fl. att hos regeringen begär förslag rörande övergång till lokal antagning till viss högskoleutbildning. H. () L. () i (m) () () () PER () () ()
mot · G2022464 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79: 2464 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: lil om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79: 2458 av m. fl. att hos regeringen anhåller om utredning om offentlig egen-regiverksamhet. () () () H. () () () () () () PER () L. () () i
mot · G2022467 · 1979-04-17 00:00:00 — 12. att beslutar inrätta ett parlamentariskt organ med representanter för alla riksdagspartier med uppgift att fortlöpande granska statsapparaten och förelägga förslag till förenklingar, 13. att beslutar inrätta en särskild parlamentarisk kommission, bestående av representanter för alla riksdagspartier, med uppgift att granska den militära byråkratin och föreslå förenklingar, 14. att uttalar sig för avskaffande av monarkin och övergång till republik och hemställer hos regeringen om förslag härom, 15. att uttalar att den del av säkerhetspolisens organisation som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhet bör upplösas och anslagen reduceras i enlighet härmed, 16. att hos regeringen hemställer om förslag till avskaffande av kollektivavtalslagen och lagen om arbetsdomstol, 17. att hos regeringen hemställer om förslag till lag om affärstiderna, bl. a. innebärande förbud mot öppethållande . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2022470 · 1979-04-17 00:00:00 — Motion 1978/79: 2470 med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Sysselsättningssituationen i är mycket oroande. har antalet arbetslösa i länet legat omkring 5 000, medan antalet lediga platser uppgått till ca 500. Till detta kommer en hög dold undersysselsättning. Problemen finns i hela länet, även om vissa delar av är hårdare drabbade. Prognoserna pekar på en fortsatt negativ sysselsättningsutveckling i flertalet kommuner i länet. Under den allmänna motionstiden avlämnade undertecknad en motion (1978/79: 771) om arbetsmarknadssituationen i . I denna motion, till vilken jag ber att få hänvisa, redogjordes närmare för sysselsättningssituationen i de olika delarna av länet. I propositionen 1978/79: 112 föreslås en ny indelning i stödområden. För är regeringens förslag i detta avseende icke acceptabelt. Hela länet bör inplaceras i allmänt stödområde, med undantag för som mycket riktigt i propositionen föreslås placerad i inre stödområde 5. Sålunda bör och ingå i stödområde 3, medan övriga kommuner, , , , , , och , bör placeras i stödområde 4. När det gäller de sistnämnda kommunernas uppflyttning från område 3 till 4 torde detta inte kräva någon längre argumentation, om man tagit del av sysselsättningssituationen i dessa kommuner. Nämnas kan att i sitt förslag placerat dessa kommuner i område 4 eller område 5. och föreslås i propositionen att hamna i övrigt stödområde 2. Två starka skäl talar dock för att den rätta placeringen är i det allmänna stödområdet 3. Dels finns stora problem att hålla sysselsättningen i dessa kommuner på en godtagbar nivå, dels utgör och ett viktigt arbetsmarknadsområde för många av länets övriga kommuner. I propositionen anför departementschefen att handläggnings- och beslutsordningen i ärendena om regionalpolitiskt stöd kommer att ytterligare decentraliseras till länsstyrelserna, länsarbetsnämnderna och . Detta är bra, men bör konkretiseras genom en viss tilldelning av särskilda medel direkt till vissa län. Förslagsvis borde tilldelas 50 milj. kr. för /80 för sysselsättningsstimulerande åtgärder. Dessa medel bör utgå ur anslaget till lokaliseringslån på 1 050 milj. kr. som föreslås i propositionen för /80. t 1978/79. 1978/79: 2470 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att och kommuner inplaceras i stödområde 3 samt att , , , , , och kommuner inplaceras i stödområde 4, 2. att beslutar att tilldelas 50 milj. kr. för särskilt regionalpolitisk! stöd för /80 enligt vad som i motionen anförts.
mot · G2022473 · 1979-04-10 00:00:00 — a. 1 mars31 maj b. 1 juni30 september c. 1 oktober30 november . 6. andra: a. 1 mars30 november .... A. adiantum, asparagus och läderblad, friska . 6. att begära att regeringen skyndsamt utarbetar skyddsåtgärder som kan sättas i kraft i situationer med onormalt låg prissättning av importvaror, 7. att begära att regeringen på sätt som ovan nämnts skyndsamt 1978/79: 2473 låter överarbeta trädgårdsnäringsutredningens förslag för att åt trädgårdsnäringen skapa en fond för marknadsfrämjande och marknadssanerande åtgärder, 8. att begära att regeringen skyndsamt låter utreda och igångsätta rådgivningsverksamheten till trädgårdsanläggningsbranschen. () () () . () . H. () () () () () () () ()
mot · G2022474 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79: 2474 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:136 om trädgårdsnäringen I jordbruksutskottets betänkande 1978/79: 20 behandlades motionen 1978/79: 1972 angående anslag till provning av trädgårdsbrukets maskiner. Motionen avslogs med hänvisning till förväntad proposition om trädgårdsnäringen. I propositionen 1978/79: 136, där förslag till riktlinjer för trädgårdsnäringspolitiken framläggs, berörs inte ovan nämnda för trädgårdsnäringen så betydelsefulla verksamhet. I samband med remissbehandlingen av utredningen om maskinprovningarnas uppgifter och organisation (Ds Jo 1976: 3) framhöll flera remissinstanser betydelsen av att igångsätta provning i organiserad skala av maskiner för rationell anläggning, underhåll och vård av grönytor samt yrkesmässig trädgårdsodling. Till de remissinstanser som framförde synpunkter i denna riktning hörde bl. , , och och naturvård. De senare decennierna har kännetecknats av en mycket dynamisk mekaniseringsutveckling inom nyanläggning, parkvård, kyrkogårdsförvaltning, fältmässig köksväxtodling och odling i växthus. Yrkesutövarna på grönområdet har ansett det otillfredsställande att det inte funnits tillgång till objektiva provningsresultat för bedömning av funktion, avverkningsförmåga och driftsäkerhet för de maskiner som används i de nämnda näringarna. har ökad uppmärksamhet ägnats åt de hälso- och olycksfallsrisker som är förknippade med yrkesmässig användning av trädgårdsmaskiner. Det har bl. a. från fackligt håll hävdats att många trädgårdsmaskiner, som till sitt ursprungliga syfte i allt väsentligt varit att betrakta som maskiner för fritidsbruk, över huvud taget inte anpassats till de krav som måste ställas på maskinerna i yrkesmässig användning. Ett ur samhällets synvinkel sunt sätt att åstadkomma förbättrade och säkrare maskiner vore då att precisera särskilda krav på deras utförande och funktion och genom provning underlätta och kontrollera att kraven uppfylls. Som ett led i en sådan strävan utarbetas f. n. vid arbetarskyddsstyrelsen särskilda anvisningar med skyddsföreskrifter och bestämmelser om provning av minitraktorer, jordfräsar och gräsklippare. 1978/79: 2474 Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. att inrätta en sektion vid maskinprovningarnas allmänna avdelning i för provning av trädgårdsbrukets maskiner i enlighet med maskinprovningarnas anslagsframställning, 2. att till Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet anvisa ett anslag om . () ()
mot · G2022475 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79:2475 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:136 om trädgårdsnäringen Potatis är en vara som normalt faller under prisregleringen för jordbrukets produkter. Undantag härifrån är nyskördad potatis som undet tiden 6 juni5 juli är en tullbelagd vara. F. n. är tullen /. 1976 föreslog statens jordbruksnämnd att tullen skulle höjas till . Departementet remitterade frågan till trädgårdsnäringsutredningen, som i sitt betänkande SOU 1978: 5, Svensk trädgårdsnäring, föreslog en vikttull om /eller en värdetull om . Motivet för höjningen av tullen till . var att normalinförselavgiften för annan potatis har stigit och var för t. ex. perioden 38:50. Uppräkningen av tullen var således enbart en anpassning av införselskyddet för den nyskördade potatisen till skyddel för annan potatis . Genom en någorlunda jämn nivå på skyddet önskade man undvika snabba förändringar av utbudet på marknaden och därav orsakade störningar i såväl odlar- som handelsled. Till bilden hör även att man fr. o. m. kommer att införa en kvalitetskontroll, som sannolikt betyder högre produktionskostnader för odlarna. Importpriset varierar kraftigt och även mellan olika partier beroende på produktionsort och kvalitet. Detta beror bl. a. på att det för färskpotatis inte funnits någon kvalitetsnorm som för höst- och vinterpotatis. Kvaliteten och därmed prisel kommer därför att variera mellan olika potatispartier. Enbart en värdetull kommer därför att innebära att ett parti med låg kvalitet och därmed även lågt pris får en lägre tull än ett parti med högre kvalitet. Enbart värdetull är därför mindre lämplig. Den måste i så fall kombineras med en vikttull som minimitull. Förslagsvis bör värdetullen vara med den nuvarande vikttullen på /lOO kg som minimitull. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar om en värdetull för färskpotatis för perioden 6 juni5 juli om och med /sora minimitull. AXEL () () TRYCKERI 19/9
mot · G2022485 · 1979-04-17 00:00:00 — Motion 1978/79: 2485 av m. il. med anledning av propositionen 1978/79:168 om föräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäkringen m. m. I regeringens proposition 1978/79: 168 föreslås bl. a. att reglerna för föräldrapenning för tillfällig vård av barn ändras så att de i huvudsak överensstämmer med de som gäller för sjukpenning. I stället för de regler som gäller, nämligen att föräldrapenning för tillfällig vård av sjukt barn utgår under sammanlagt högst 12, 15 resp. , beroende på antalet barn, föreslås nu en ökning till inte per barn och kalenderår. Det betyder att en tvåbarnsförälder får rätt att vara frånvarande från arbetet med full sjukpenning för tillfällig vård av sjukt barn. Vidare föreslås att särskild föräldrapenning även skall kunna utgå i samband med föräldrautbildning. Motiven för de här reformförslagen är goda: att yrkesarbetande föräldrar skall ges bättre möjligheter att umgås med/vårda sina barn. Men reformerna kommer också att medföra allvarliga problem för framför allt de mindre företagen. har många mindre företag svårigheter att ersätta anställda som utnyttjar sin lagstadgade rätt till ledighet för bl. a. studier, facklig verksamhet m. m. Även korttidsfrånvaron utgör ett stort problem. Att, som i propositionen föreslås, ge möjligheter för föräldrar med barn att vara borta per kalenderår och barn, kommer att få svåra följder för det enskilda företaget. Många arbetstagare kommer fullt naturligt att utnyttja de nya möjligheterna att stanna hemma och vårda sina barn även i situationer då detta inte är en tvingande nödvändighet. De ökade möjligheterna till lagstadgad ledighet för allt fler orsaker minskar utrymmet för en rationell produktion av varor och tjänster och därmed utrymmet för löneökningar och reformer. I propositionen saknas över huvud taget en belysning av arbetsgivarnas situation till följd av de framlagda förslagen. Vidare saknas en beräkning av de kostnader arbetsgivarna åsamkas genom produktionsbortfall. Vi anser att hos regeringen bör begära en snabbutredning av de konsekvenser de lagstadgade rättigheterna till ledighet (exkl. semester) för arbetstagare har för produktion, produktivitet, sysselsättning samt vilka kostnader det innebär för arbetsgivarna. Tills resultatet av en sådan utredning föreligger bör inga nya förslag om rätt till ökad lagstadgad ledighet beslutas av annat än vad som gäller föräldrar som har handikappade eller långtidssjuka barn. 1978/79: 2485 Med stöd av det anförda hemställs 1. att avslår regeringens proposition 1978/79: 168, 2. att hos regeringen anhåller om en utredning av de konsekvenser de lagstadgade rättigheterna till ledighet, exkl. semester, har för produktion, produktivitet och sysselsättning samt vilka kostnader de åsamkar arbetsgivarna. () ()
mot · G2022488 · 1979-04-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:171 om ändring i vallagen (1972:620) m. m. I propositionen 1978/79:171 föreslås en ändring i vallagen för att få ännu bättre förhållanden vid röstning på ålderdomshem och sjukhem. Det förekommer ofta att patienter ber någon anhörig att hjälpa till med poströstning vid vanlig postanstalt före valdagen. Fördetta behövs röstkortet. Vid valet inträffade vid en vårdinrättning att gästerna inte fått sina röstkort i laga tid. Detta skapade oro hos åldringarna. De befarade att något fel uppstått, så de riskerade att inte få nyttja sin rösträtt. Efterforskningar avslöjade att vederbörande föreståndare tagit hand om alla röstkort och låst in dem i kassaskåp. Röstkorten lämnades inte ut förrän huvudman för inrättningen ingripit. Enligt min mening skall röstkorten, som all annan post, utan restriktioner lämnas till adressaten. Föreståndarens motiv var att röstkorten annars kunde komma bort, vilket togs mycket illa upp av de röstberättigade. Det inträffade ger anledning att ge anvisningar om hur röstkort vid vårdinrättningar skall hanteras. Enhetliga regler skulle vara till gagn för både gäster och personal. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att beträffande röstkort till vårdinrättningar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts.
mot · G2022493 · 1979-04-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. Proposition 1978/79:111 utgör en utmärkt grund för att minska det krångel som är förknippat med byggnadsloven. Statsrådet i torde emellertid ha överdrivit betydelsen av den muntliga rådgivning, som tänkts skola ske mellan fastighetsägare och stadsarkitekt. Det är sällan en stadsarkitekt har tid att syssla med småsaker och oftast är han mycket svår att nå per telefon. Dessutom är hans tid synnerligen kostsam. Det är också känt att många fastighetsägare kommer att vara mycket osäkra på sina rättigheter även vid ett bifall till propositionen. Under sådana förhållanden bör man ta upp det förslag till anmälan som framförts av en av de sakkunniga. Detta kan ske genom ett tillägg till byggnadsstadgan av förslagsvis följande lydelse: Fastighetsägare som är osäker på rätten till byggande eller ändringar i byggande kan få detta prövat genom en skriftlig anmälan till . I anmälan skall lämnas uppgift med då så erforderligt en situationsplan, en enkel ritning samt beskrivning. Om inte har någon erinran , skall fastighetsägaren anses ha fyllt föreskrivna fordringar för att utföra arbetet utan särskilt byggnadslov. Med stöd av ovanstående hemställes att hos regeringen begär ändring i byggnadsstadgan i enlighet med vad som i motionen anförts.