ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202641 · 1979-01-19 00:00:00 — av om anläggningen av vägar En fortsatt satsning på nya vägar och förbättring av gamla vägar är av stor vikt, särskilt då det gäller landsbygdens vägnät. Emellertid går det att i större utsträckning än vad som sker projektera förbättringar utifrån befintliga vägkroppar. Kraven på förbättringar av en väg bör utgå ifrån att åstadkomma en högre standard på befintlig väg. sker emellertid projektering ofta med målsättning att en viss hög standardnivå skall åstadkommas. Härvid bortses ofta från att varje förbättring är välkommen och att det inte alltid föreligger behov av mycket hög vägstandard. Likaså har kostnaderna för att ta mark i anspråk varit i stort sett försumbara. Förhållandena är förändrade. Stor vikt bör läggas vid vad marken kostar, dels i form av direkt kvadratmeterpris, dels den samhällsekonomiska kostnaden för att jordbruksfastigheter blir försämrade i brukningshänseende. Härtill kommer också de naturvärden som ofta skadas då ny vägsträckning skall göras. Många av de här redovisade olägenheterna kan undvikas om man något prutar på kravet på standard, utnyttjar befintliga vägkroppar och därmed följer urgamla vägsträckningar. Härvid torde ofta kostnaderna också kunna begränsas och i flera fall vissa vägförbättringar kunna komma till utförande tidigare än om helt ny väg skall projekteras. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående vikten av att i största möjliga utsträckning utnyttja befintliga vägkroppar vid projektering av vägar på landsbygden.
mot · G202644 · 1979-01-19 00:00:00 — av och om höjda väganslag Anslaget till vägväsendet slutar på 4 071 milj. kr. På detta område har skett en betydande prutning i jämförelse med äskanden. har räknat fram tre olika alternativ till budgetpropositionen. Det högsta till den nu aktuella budgeten slutade på 4 865 milj. kr. Det lägsta besparingsalternativet räknades fram till 4 194 milj. kr., vilket verket bedömde som absolut oundgängligt för normalt vägunderhåll. Men inte ens detta besparingsalternativ godkändes vid regeringens budgetbehandling. Det innebär att man måste pruta på beläggningsarbeten; hårt slitna vägar i stället för att rustas upp, brounderhållet eftersätts och personalen minskas. Från sida räknar man kallt med ökat antal trafikolyckor i takt med att vägar slits ner och inte underhålls på riktigt sätt. Grusvägsservicen kommer att minska , underhållsarbeten kan endast utföras till av vidmakthållandenivån och beläggningen av grusvägar blir lägre. På driftsidan försöker nu verket lösa sina penningproblem genom att minska personalen. skall minst 700 personer bort, enligt den omorganisationsplan som föreligger. Den går bl. a. ut på att dra in vägstationer samt sammanslå och skapa stora ansvarsområden. Från fackligt håll har man starkt reagerat mot planerade personalinskränkningar och slopandet av vägstationer. Den planerade omorganisationen drabbar i stor utsträckning de nordligaste länen, vilka redan högsta arbetslösheten. Njuggheten med väganslagen innebär inte bara försämrade vägar och ökade olycksrisker utan är också ett slag mot sysselsättningen i berörda områden. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att till vägväsendet anvisar ytterligare 300 milj. kr. utöver det i budgeten föreslagna beloppet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att planerade personalminskningar inom ram icke får verkställas. (apk) (apk)
mot · G202646 · 1979-01-19 00:00:00 — av om förbud mot sjöskotrar Sjöskotern är en ny sjöfarkost som lanseras i . Den kan närmast karaktäriseras som en vattenmotorcykel. Den består av en flytkropp och två bärplan. Det förliga bärplanet är rörligt och kan vridas med en styrstång. Det bakre bärplanet är fast. Flytkroppen är av plast och är sittplats för två personer. Inne i flytkroppen finns en vattenkyld motor av utombordstyp på 50 hästkrafter. Vattnet sugs in underifrån genom bärplanet och kastas ut akteröver genom en jetströmformad förlängning. Sjöskotem tillverkades ursprungligen för att användas i en . Den är en sjöleksak som inte är lämplig för annan användning än som dragare av vattenskidåkare och för nöjesåkning. Möjligen kan den komma att användas i tävlingar och sportevenemang. I skrivelse den 25/8 1977 begärde hos att trafik med sjöskoter skulle förbjudas. I yttrande till regeringen den 20/1 1978 har meddelat att det inte finner skäl till ett förbud men föreslår en utredning för att införa en lägsta ålder för förande av sjöskoter. Denna framställning har inte föranlett någon åtgärd. Det är uppenbart att sjöskotern inte fyller något som helst praktiskt behov. Däremot skulle den kunna innebära säkerhetsrisker för badande och medverka till en fortsatt ökning av det tekniska trycket på känsliga naturområden och öka bullernivån särskilt . Det finns inga skäl till varför skall tillåtas att lämna bioduken och hota säkerheten och lugnet hos badande människor i ! Sjöskotrarna har ännu inte fått något kommersiellt genombrott i . De bör förbjudas innan detta sker. Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om förbud mot trafik av sjöskotrar i vårt land.
mot · G202648 · 1979-01-18 00:00:00 — 1978/79 648654 Motion 1978/79: 648 av m. tl. om riskerna med optiskt vitmedel Optiskt vitmedel är ett färgämne som omvandlar dagsljusets osynliga ultravioletta strålar till synligt vitt ljus eller blåaktigt ljus, så att vita tyger och papper verkar vitare i dagsljus. Detta skenbara blekmedel finns i de flesta i handeln förekommande tvättmedel samt inom pappersindustrin för blekning av t ex. hushålls- och toalettpapper, pappersnäsdukar, dambindor, tamponger och blöjor m. m. finns i handeln ett litet urval av oblekt hushålls- och toalettpapper. Det är konstaterat att optiskt vitmedel ger genetiska störningar på människans arvsmassa. Dessutom föreligger misstankar om att det även kan orsaka cancer och allergier. Optiskt vitmedel är en av de många onödiga kemikalier, som släpps direkt ut i sjöar och vattendrag. Där anrikas medlet i fisk, och via den kommer det senare in i människokroppen. Optiskt vitmedel är en importprodukt som följaktligen belastar vår handelsbalans. Optiskt vitmedel är ett av många gifter som förekommer runt omkring oss. Att skydda oss mot dessa gifter är ett väsentligt problem. Det är nödvändigt med fortgående upplysning om de gifter som vi kommer i beröring med, t. ex. genom olika dagligvaror, och hur vi skall skydda oss mot dem. Det är också angeläget att samhället söker påverka den produktutveckling som sker i syfte att få fram rena och riskfria produkter. Som medvetna konsumenter kan vi alla bidra till en ändrad inställning. Genom att konsekvent fråga efter oblekta varor när det gäller hushålls- och toalettpapper liksom att efterfråga och köpa tvättmedel utan optiskt vitmedel kan vi påverka producenterna och tvinga fram en ändrad produktutveckling. För att nå resultat krävs emellertid samhällets medverkan. bör genom information över hela landet upplysa konsumenterna om riskerna med optiskt vitmedel och om att produkter finns som saknar detta ämne, allt enligt sin fastställda uppgift att sprida kännedom om förhållanden av konsumentpolitiskt intresse. Från bör initiativet tas till en upplysningskampanj. Att organisera den ute på fältet bör vara en uppgift för de till länsstyrelserna knutna hemkonsulenterna. Lokalt bör kommunernas konsumentorgan medverka. Då fortfarande över hundra av landets alla kommuner saknar eget konsumentorgan, är det nödvändigt att verkställigheten ligger hos hemkonsulenterna och att nära samarbete sker mellan dem och kommunerna. 1 1978/79. 1978/79: 648 Syftet bör vara att rensa handeln från tvättmedel och pappersprodukter med optiskt vitmedel. Skärpt kontroll bör därför införas av dessa kemikaliers användning inom pappers- och tvättmedelsindustrin. bör utsläppen i vattendragen begränsas. bör uppdragas att överväga och föreslå lämpliga åtgärder. Detta bör i sin tur leda till minskad import av optiskt vitmedel. Med anledning av vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen uttalats om vikten av erforderlig information till allmänheten rörande riskerna med optiskt vitmedel, 2. att hos regeringen anhåller om åtgärder för ökad kontroll enligt vad som anförts i motionen.
mot · G202649 · 1979-01-12 00:00:00 — Motion 1978/79: 649 av m. fl. om registreringen av bekämpningsmedel avslöjades i allvarliga brister i de tester som utfördes av (), det största företaget i som på kommersiell basis utför biologiska tester. kom dessa avslöjanden till de svenska myndigheternas kännedom. När fakta visade sig vara tillräckligt allvarliga tog den svenska produktkontrollnämnden upp frågan om registreringen av de bekämpningsmedel som bedömts huvudsakligen på underlag från IBT borde återkallas. beslöt produktkontrollnämnden att registreringsinnehavaren av de åtta medel som registrerats huvudsakligen på IBTunderlag skulle komma in med uppgifter som kunde godtas av nämnden. kunde nämnden konstatera att sådana uppgifter endast inkommit för två av medlen. För de sex övriga drogs registreringarna in, vilket innebar att de förbjöds. handlande innebär att efter det att nämnden konstaterat att det underlag på vilket man godkänt vissa medel var otillförlitligt, dessa medel fortfarande fanns tillgängliga på marknaden. Om detta lett till några hälsofaror kan vi inte konstatera. Faktum är dock att av dessa medel bedömde risken så stor att de senare drogs in. Det finns ingen anledning att ifrågasätta att produktkontrollnämnden vidtog de säkerhetsåtgärder som lagstiftning och rättspraxis ger utrymme till. I förarbetena till bekämpningsmedelsförordning, som används som tolkningsunderlag i frågor om återkallande av registrering, framhålls bl. a. att registrering kan återkallas om det visar sig att ett medel har en sammansättning som avviker från deklarationen. I det här fallet var ju inte någon sådan avvikelse påvisad. Vidare framhålls att registreringsinnehavare normalt skall beredas möjlighet att yttra sig innan återkallelse sker. Detta överensstämmer också med allmän förvaltningsrättslig praxis. Det förefaller som om lagstiftningen inte riktigt förutsett en situation sådan som den föranledde. En naturlig princip borde vara att om en registrering är gjord på ett faktaunderlag som visar sig vara otillförlitligt så skall registreringen automatiskt förfalla. Skyddet av tredje man måste i detta fall tillmätas betydligt större vikt än registreringsinnehavarens ekonomiska intressen. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen anhåller om sådana ändringar i 1978/79: 649 kungörelsen (1973:334) om hälso- och miljöfarliga varor och andra tillämpliga regler att registrering av bekämpningsmedel automatiskt förfaller om det visar sig att underlaget av myndighetens beslut om registrering inte varit tillförlitligt. () () ()
mot · G202652 · 1979-01-19 00:00:00 — Motion 1978/79: 652 av och i om översyn av reglerna om ersättning för skördeskador finns ett permanent skördeskadeskydd för det svenska jordbruket. Detta omfattar alla mera allmänt odlade grödor och är obligatoriskt för alla jordbruksföretag med minst 2 har åker. Skyddet är ett allriskskydd, vilket innebär att ersättning utgår oavsett orsaken till skadorna. Landet är för detta ändamål indelat i ca 420 skördeområden. fastställs områdesvis för varje gröda det aktuella skördevärdet, normskördevärdet och skördevariationen. Detta sker med hjälp av skördeuppskattningar, prisuppgifter och skördestatistik. Skördevariationen ligger till grund för beräkning av självrisken. De för skördeområdena fastställda värdena per har tillämpas på de enskilda jordbruksföretagens arealuppgifter för olika grödor. Som komplettering till det permanenta skyddet finns behovsprövade bidrag. Många, bl. a. , har påtalat de stora orättvisor som är förknippade med utformningen av nuvarande skördeskadeskydd. Den beräknade skadan för de enskilda jordbruksföretagen överensstämmer ofta dåligt med den verkliga skadan. Det har också visat sig att när endast en del av företagen i ett skördeområde drabbas av stora skador så utgår ofta ingen eller endast obetydlig ersättning. Ersättningsberäkningarna grundar sig f. n. på uppgifter från enbart obevattnad areal. Jordbrukare som bevattnar kan under torrår erhålla betydande ersättningsbelopp trots goda skördar. De stora lantbruken bedriver i regel en ensidig odling av grödor för direkt försäljning. Dessa företag får ofta en fullgod ersättning vid skador av olika slag. De mindre lantbruken däremot har ofta kreatur, vilket gör att de måste bedriva växelbruk. Eftersom det praktiskt taget aldrig förekommer att alla grödor drabbas av skördeskador blir följden att om lantbruksnämnderna anser att en gröda blivit skadad och de andra givit normal skörd så får småbrukaren inget bidrag. Som exempel på orättvisorna och slumpmässigheten i nuvarande skördeskadeskydd kan nämnas ett distrikt i nordvästra (Höganäsområdet) där utbetalades mer än . för icke skadade arealer. Skälen för att utan ytterligare dröjsmål förändra utformningen av nuvarande skördeskadeskydd är sålunda utomordentligt starka. Slumpmässighet och orättvisor torde kunna elimineras endast om man övergår till individuell prövning av uppkomna skador i likhet med vad som 1978/79: 652 är fallet vid utbetalning av t. ex. hagelskadeersättning. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att ersätta nuvarande skördeskadeskydd med ett system som bygger på individuell prövning av uppkomna skördeskador. () HANS ()
mot · G202653 · 1979-01-18 00:00:00 — Motion 1978/79: 653 av och om höjt anslag för miljövårdsinformation Natur- och miljöskyddsorganisationernas arbete har haft stor betydelse för det växande intresset för miljöfrågor i vårt land. Miljögruppernas och föreningarnas arbete bygger till allra största delen på ideella insatser. För att möta kritiken från miljörörelsen satsar både företag och myndigheter stora belopp på såväl information som politisk propaganda. I informationshänseende kommer därför miljögrupperna ofta till korta. I den pågående energipolitiska diskussionen lägger såväl privata som statliga företag ned mycket stora belopp på information och propaganda. De har råd med helsidesannonser, påkostade flerfärgstrycksaker, subventionerad utgivning av böcker och annat informationsmaterial. Företagen har också stora permanenta utställningar, som besöks av tusentals människor. De har hela staber av heltidsanställda informatörer och propagandamakare. I jämförelse med dessa jättelika resurser framstår det anslag som redovisas av under punkten H 4 som en droppe i havet. Vad mera är: De resurser som avsatts är till allra största delen bundna till verksamhet samt till några ytterligare väl etablerade organisationer. Alla andra hårt arbetande och i många fall stora miljöorganisationer skall enligt förslag få dela på , ett belopp som är oförändrat och därför i realiteten en minskning. Det har sagts att intresset för att ta ut dessa pengar har varit litet hos miljöorganisationer av ovannämnda slag. Det beror i så fall på att information och upplysning om att dessa pengar finns inte har varit tillräcklig, inte på att det saknas behov av och vilja att använda dem. Mot bakgrund av det anförda föreslås att beslutar att anslaget i budgetpropositionen bilaga 13 punkten H 4 ökas med , avsedda för övriga informationsinsatser. (vpk) (vpk)
mot · G202655 · 1979-01-19 00:00:00 — 1978/79 655661 Motion 1978/79: 655 av om Investeringsbankens framtida verksamhet Avsikten var att den i första hand skulle medverka vid finansieringen av stora och utvecklingsbetonade projekt inom näringslivet. Vissa kompletteringar har därefter skett av bankens verksamhet, t. ex. exportkreditgivning. Sedan Investeringsbankens tillkomst har utvecklingen på det näringspolitiska området gått snabbt. har tillkommit med liknande praktiska uppgifter och fått en betydande omfattning. STU har byggts ut i stor skala och fått ett eget nät av kontaktsekreterare ute i landet. Företagarföreningarna har ombildats till regionala utvecklingsfonder och startat sin verksamhet. Mot denna bakgrund kan Investeringsbankens nuvarande omfattning och verksamhet ifrågasättas. Banken sysselsätter ca 40 personer, varav 22 handläggare. Antalet diarieförda inkomna ärenden var ca 380. Detta svarar mot ca 1,4 ärenden och handläggare. Av antalet beviljade krediter, omkring 190 st., har hälften varit tillägg till utvecklingsfondernas krediter. Det huvudsakliga beredningsarbetet med dessa krediter har alltså skett hos utvecklingsfonderna. Antalet krediter per handläggare har sålunda varit mycket lågt. Trots detta har banken i annonser sökt fler medarbetare. Det är visserligen svårt att bedöma beredningskapaciteten hos banken utan att ta hänsyn till ärendenas karaktär, men det torde finnas anledning att ställa sig frågande till en personalutvidgning även om bankens utlåningskapacitet avses att ökas. I propositionen 1976/77: 100 anförde departementschefen att han avsåg att föreslå regeringen att göra en översyn av Investeringsbankens hittillsvarande verksamhet. Någon genomgripande och förutsättningslös utredning har emellertid ej kommit till stånd. Däremot presenterades 1978 en inom industridepartementet utarbetad promemoria (Ds I 1978: 4). Med tanke på att gått sedan banken startade sin verksamhet och med hänsyn bl. a. till de fakta som redovisats i denna motion finns det anledning att påkalla en grundlig genomgång av Investeringsbankens hittillsvarande verksamhet och dess framtid. En sådan utredning bör vara förutsättningslös. Den bör självfallet vara parlamentariskt sammansatt eller ha parlamentariskt inslag. Den bör redovisa sitt resultat innan statsmakterna tar ställning till ytterligare kapitaltillskott. På en punkt finns det emellertid anledning att redan nu ta ställning. 1 1978/79. 1978/79: 655 Investeringsbanken är inte underkastad bankinspektionens kontroll. Med tanke på såväl verksamhetens omfattning som inriktning förefaller det rimligt att så sker. Med hänvisning till vad som anförts i det föregående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att Investeringsbank AB:s framtida verksamhet och organisation bör göras till föremål för en förutsättningslös parlamentarisk utredning, 2. att bör omfattas av bankinspektionens tillsyn.
mot · G202658 · 1979-01-22 00:00:00 — Motion 1978/79: 658 om åtgärder för att utveckla metallurgin och säkra fortsatt gruv* drift i Bergslagen har mer än 10 000 arbetstillfällen försvunnit i Bergslagen, och hot om nya nedläggningar och nedtrappad produktion är ständigt återkommande. Denna utveckling har slagit hårt mot bergslagslänen, där gruvdrift och järnbearbetning svarar för en betydande del av produktion och arbetstillfällen. Belysande för situationen är att var antalet kvarstående arbetssökande i 8 315 och i 8 260. Detta visar vilka effekter den pågående krisen haft i detta industrialiserade område, och enligt uttalade planer från företagsledningar kommer ytterligare åtgärder att vidtas för att minska antalet arbetstillfällen. Om stålproduktionen helt skall upphöra vid Domnarvet i innebär detta att minst 500 arbetstillfällen går förlorade för denna ort. får detta en ödesdiger följdverkan för gruvhanteringen i Bergslagen som mister 2 000 av sina nuvarande arbetstillfällen. Orsaken är att om metallurgin avvecklas i Domnarvet behövs inte längre malmen från Bergslagen. Det är därför nödvändigt att stoppa sådana planer och i stället utveckla den malmbaserade metallurgin med sikte på vidareförädling och framställning av nya stålprodukter. Härigenom säkras fortsatt malmbrytning och utveckling av gruvdriften i Bergslagen. En utveckling i sådan riktning måste få sitt stöd i åtgärder från statsmakten. Att låta det fortsätta på den väg som för Bergslagen inneburit stagnation och tillbakagång vore att svika gruvornas och järnbrukens arbetare. De anställda och deras fackliga organisationer har därför ställt krav om att ingen nedläggning får ske av gruvdriften och att den malmbaserade metallurgin vidareutvecklas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att produktionsbefrämjande åtgärder sätts in i Bergslagen med sikte på att bibehålla och vidareutveckla metallurgin samt att säkra en fortsatt och utökad gruvdrift i Bergslagen. (apk) (apk)
mot · G202659 · 1979-01-19 00:00:00 — Motion 1978/79: 659 av och om avskaffande av och Mors och är dagar som blivit allmänt accepterade i . firas tredje söndagen och andra söndagen . Många barn upplever detta firande som ett tvång. I skolan har man slutat med att rita gratulationsbilder till mor och far vilket är ett steg i rätt riktning. I dagens samhälle med olika familjebildningar, där barn har föräldrar som bor åtskilda eller kanske långt ifrån varandra, innebär uppvaktningen med presenter en ökad press för barnen. Också för vuxna barn med föräldrar som inte bor på samma ort kan samma problem uppstå. Den grupp i samhället som har starka intressen för Mors och är köpmännen. Det är inte rätt att en grupp i samhället skall styra relationerna mellan barn och föräldrar. Kan man inte utan kommersiella medel bevara familjegemenskapen, är den naturliga kontakten mellan barn och föräldrar i fara. I vårt samhälle har Mors och ingen uppgift att fylla. För att uppnå ett jämlikt samhälle är det nödvändigt att gemenskapen mellan generationerna sker på ett naturligare och spontanare sätt. tillsammans med köpmännens intresseorganisationer vöre lämpliga organ att genomföra en översyn av nämnda dagar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för avskaffande av och . () ()