mot · G2021452 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en nationalpark i har i samarbete mellan länsstyrelserna i och län, kommuner och markägare pågått ett utredningsarbete rörande naturvårds-och friluftsfrågor i . Förarbetet har tillsatts en kommitté, . Det första steget i kommitténs arbete innefattade bl. a. naturvårdsinventeringar inom och på öarna i norra . Kommittén presenterade i en slutrapport de avvägningar man gjort beträffande områdets framtida utveckling. I arbetet med den fysiska riksplaneringen har upptagits som ett riksintresse förden vetenskapliga och kulturella naturvården. I syfte bl. a. att följa upp arbetet i bildade de tre kommunerna en samrådsgrupp för planering i . Samrådsgruppen antog namnet Tivedsgruppen. Resultatet av gruppens arbete presenterades i form av ett förslag till generalplan. Centrala utgör, som också beskrevs i motionen 1977/78:1266, en starkt kuperad urbergsplatå, söndersplittrad av talrika sprickdalssystem. Detta landskap sträcker sig ut i , där det gett upphov till starkt brutna stränder med mindre skärgårdspartier. Undens och Björklångens östra stränder karaktäriseras av en markant förkastningsbrant,som även kan följas österut mot Böletområdet. Berggrunden består huvudsakligen av gnejs och granit. Grönsten finns bl. a. i Undens närhet, och vid Bölet förekommer lättvittrande grönstensskiffer med stort inslag av karbonatmineral. Kalt berg har här för inlandet ovanligt stor utbredning men morän, delvis rik på block, dominerar. I den västra delen bildar moränen markanta höjdryggar, s. k. drumliner. Isälvsavlagringar finns framförallt omkring samt söderom Björklången. Talrika sjöar och mindre myrmarker finns i området. Barrskogen har här stor utbredning. Denna är till stor del starkt påverkad av skogsbruk, men rester av naturlig skog finns. Bebyggelsen är gles, huvudsakligen koncentrerad till mindre byar i närheten av de större sjöarna. I anslutning till bebyggelsen finns rester av gammalt odlingslandskap med åkrar, hagar och lövskogar. Dessa uppvisar särskilt i Bölets närhet samt i grönstensområdena en artrik och vegetation. Området har ett växtgeografiskt intresse, då det bildar övergångszon mellan den norra och den södra barrskogsregionen. Det högre djurlivet är relativt fattigt men ändå av intresse bl. a. genom förekomsten av vissa vildmarksarter, t. ex. lodjur. Det parti av centrala som är mest värt att skydda utgörs av ett större område mellan St. Trehörningen i län och Tivedsdalen. 1* 1978/79. finns tre mycket frekventerade områden, nämligen domänreservaten Stenkälla, Trollkyrka och Tärnekullen, samtliga i län, och dessutom det orörda Storesjöområdet i . Berggrunden utgörs av ögongranit och området är genomskuret av smala djupa sprickdalar, ofta med långsträckta myrmarker i botten. En av de största sprickdalarna i , Lönndalen, bildar i stort sett Storesjöområdets västgräns. Stora arealer täcks av gles hällmarkstallskog med renlavar i bottenskiktet. På de lägre markerna växer en mossrik blåbärsgranskog. Vresiga tallar med en ålder av upp till , förekommer på några platser. Området är vetenskapligt mycket värdefullt, då det är opåverkat av skogsbruk. Detta starkt sönderbrutna område utgör en av de få bevarade urskogsresterna i . Urskogskaraktären framträder tydligast i den djupa sprickdalen söderom L. , där de mäktiga tallarna bär spår från de stora skogsbränder, som härjade . Området har mycket stora botaniska, zoologiska, sociala och landskapsmässiga naturvärden. Den orörda terrängen med sprickdalar, myr-, blockoch hällmarker bevuxna med bitvis åldrig tallskog har mycket stort vetenskapligt värde och området bör bevaras orört. Hällmarkerna är extremt känsliga för markslitage, då lavarna växer mycket långsamt och därför kvarstår skador på markvegetationen . En mycket stark kanalisering av besökande till området måste därför ske, om vildmarkskaraktären skall kvarstå. har i en skrivelse till regeringen hemställt att regeringen föreslår att fatta principbeslut om bildandet av . har i sin framställning gjort beräkningar av kostnaderna för att avsätta viss del av , den s. k. Görtiven, som nationalpark. Med den avgränsning länsstyrelserna föreslagit omfattar, enligt verket, den av ägda delen 320,5 ha produktiv skogsmark med ett virkesförråd om sk. Inte av den produktiva skogsarealen uppges vara bevuxen med skogar tillhörande de tre äldsta åldersklasserna. Inom det av domänverket förvaltade området finns ca 615 ha produktiv skogsmark med ett virkesförråd om sk. Av detta ligger ca sk inom domänreservat. i har i yttrande till tillstyrkt förslag till nationalpark i Görtiven. I remissvaret sägs bl. a. att De krav som ställs och framför allt kommer att ställas på att en bred allmänhet ges tillfälle att uppleva områdets naturvärden innebär risk för konflikter med det mer vetenskapliga skyddsintresset, i synnerhet som området med sin dominans av hällmarkstallskog är mycket ömtåligt för slitage. Möjligheten att lösa dessa konflikter ligger i första hand i att området får en sådan storlek att besöksintresset väl kan tillgodoses, som vissa delar kan lämnas opåverkade av besökare. De betydande vetenskapliga naturvärdena kan vidare bibehållas endast under förutsättning att ges en så stor omfattning att ett i huvudsak naturligt ekologiskt system i balans erhålls. Detta utgör i sin tur en förutsättning för att områdets värde för friluftsliv - bl. a. vildmarkskaraktären - skall kunna bevaras . Mot denna bakgrund är det enligt mening nödvändigt att en nationalpark i området ges föreslagen omfattning. Någon möjlighet att genomföra de i generalplanen föreslagna åtgärderna föreligger dock knappast förrän frågan om en nationalpark har fått sin lösning. I enlighet med vad som framhållits i motionen föreslår vi att förhandlingar inleds så att Görtiven kan bilda en nationalpark samt att generalplanearbetet kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att fattar ett principbeslut om att bilda en nationalpark i i enlighet med förslag, 2. att hos regeringen begär att den mark inom den föreslagna som förvaltas av domänverket överförs från domänfonden till naturvårdsfonden samt 3. att hos regeringen begär att får i uppdrag att inleda förhandlingar med om statligt förvärv av bolagets mark inom den föreslagna . () i Kumla () ()