mot · G2021664 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för utveckling av näringslivet i tillhör de län som drabbats mycket hårt av konjunkturnedgång och strukturomvandling på grund av näringslivets stora beroende av export och världsmarknad. Detta har medfört en kraftig ökning av arbetslösheten. var över 5 000 personer registrerade utan arbete medan endast ca 600 lediga platser var anmälda. Varsel om driftinskränkningar var anmälda från 40 företag och berörde ca 700 arbetstagare. Sökande med arbetshandikapp var över 1 100. Dessa siffror är för länets del mycket höga och närmar sig dem vi hade under lågkonjunkturåren 1972 och 1973. Ca 6 500 personer var föremål för beredskapsarbete och annat arbetsmarknadsstöd. Det kan vidare nämnas som en belysning av det otillräckliga näringslivet i länet att ca 5 000 personer, främst kvinnor, saknar egentligt förvärvsarbete men finns utanför arbetsmarknadsstatistiken på grund av ensidigt näringsliv där de bor. Dessutom noteras över 11 000 förtidspensionerade trots att de befinner sig i aktiv ålder. En jämförelse med övriga län i landet visar att kommer på fjärde plats nerifrån vid en jämförelse mellan antalet människor utan arbete och befolkningstalet liksom i förhållandet mellan platssökande och antalet lediga platser. Länet har låg andel förvärvsarbetande i förhållande till folkmängden. Ålderssammansättningen är ogynnsam, vilket kräver extra åtgärder för att hålla en balans i befolkningsutvecklingen. Detta bekräftas av att länet föregående år minskade sin folkmängd och hade ett födelseunderskott på 543 individer. Denna korta sammanfattning av länets situation visar att det erfordras en kraftig ökning av sysselsättningen. Det finns skäl tillfoga att denna inte kan ske enbart genom ökat antal anställda i statliga befattningar, landsting och kommuner. Det är i det produktiva näringslivet som ökningen är angelägen. Genom att sälja varor och tjänster kan vi skapa den ekonomi och de skatteinkomster som ger underlag för fler anställda i näringslivet och möjlighet för stat, kommun och landsting att anställa fler människor. Vi vill ytterligare framhålla att en utbyggnad av de mindre och medelstora företagen är nödvändig som ett väsentligt alternativ till den betydande och viktiga men också konjunkturkänsliga exportindustrin i länet. Det bör klart sägas ut, att det är genom företagens egen inneboende kraft och vilja till förnyelse och expansion som den främsta drivkraften finns för utveckling av näringslivet i länet. Därför är det viktigt att det näringspolitiska klimatet förbättras, den s. k. infrastrukturen utvecklas och att företagen medges en lönsamhet som möjliggör avsättning till investering och utveckling. Samhällets åtgärder får ses som komplement och insatser för att ge goda allmänna förutsättningar för företagandet, för att ge en god miljö eller infrastruktur att arbeta i och för att allmän service och rådgivning skall bli den bästa möjliga. Från det allmännas sida kan också kreditförsörjningen påverkas liksom flera andra områden. Utvecklingsfonderna, ett resultat av förre industriministern . Åslings tid i regeringen, har möjligheter att medverka till att skapa dessa förbättrade betingelser för de mindre och medelstora företagen. Men förutsättningen för att de skall lyckas är att ökade resurser ställs till deras förfogande; de är ännu alltför begränsade. Ett par tiotal personer arbetar nu med företagsutvecklande och sysselsättningsskapande uppgifter. Det är bara en liten del av de resurser och det antal personer som arbetar med att ta hand om människorna som redan är utslagna. Enligt vår mening måste man satsa mer på förebyggande åtgärder för att småningom kunna minska de arbetslösas antal och de kostnader som härigenom åvilar det allmänna. För att snabbt komma i gång med åtgärder för att förbättra näringslivets situation i länet vill vi föreslå en extra satsning på utvecklingsfonden. Det kan ses som en försöksverksamhet för verksamheten i stort bland övriga utvecklingsfonder i landet. Utvecklingsfonden i har goda förutsättningar för en snabb utveckling, har en god ledning och är intresserad av att pröva nya vägar för att effektivt uppnå bästa resultat för gjorda insatser. Flera projekt är på gång som bör säkras genom tillräcklig resurstilldelning, bl. a. utredning om regionala handelshus, särskilda åtgärder för marknadsföring samt exportförsäljning även från de mindre företagen. För att finna lämpligaste former för resurstilldelning förutsätter vi kontakter med utvecklingsfonden i frågan. I sammanhanget vill vi erinra om att i samband med beslut rörande varvsnäringen anslagit 30 milj. kr. till verksamheten i utvecklingsfonder inom ett par storstadsområden som ju har en i flera avseenden gynnsammare struktur än . I syfte att särskilt pröva möjligheterna att skapa nya företag och utveckla idéer inom befintlig verksamhet vill vi vidare föreslå en försöksverksamhet med "investmentbolag i länet. Statssekreterare statsföretagsutredning (1978:85) har föreslagit att det statliga företaget skall utöka sin uppgift att verka för nyetablering och utveckling av mindre företag. Efter hand skall sju investmentbolag bildas för att täcka landet i dess helhet. Dessa bolag skall ha till uppgift att medverka i projektering av nya företag och gå in som minoritetsdelägare om så är lämpligt för att ge tillräckligt eget riskkapital för att kunna utnyttja lånemarknaden. När ett företag är bildat och i drift kan avyttring av engagemanget ske till majoritetsägaren eller annan 1* 1978/79. 3 sam!. Denna verksamhet är ännu tämligen oprövad, och olika meningar finns om lämpligaste arbetsprinciper. Det är angeläget att försöksverksamhet bedrivs innan bolag byggs ut för hela landet. Vi anser att kan vara ett bra försöksområde. En sådan verksamhet kan också ligga till grund för prövning av de förslag som enligt pressuppgifter sysselsättningsutredningen avser att lämna . I den översyn över länsplaneringen 1978 som inlämnat till regeringen i mitten av året har upprättats ett program för sysselsättningen i länet. De olika näringsgrenarna behandlas var för sig, och en mängd anvisningar om möjligheter att skapa sysselsättning lämnas i översikten. I kommentarer till genomförandemöjligheterna kommer man fram till att resurstilldelningen till länet är otillräcklig om de goda förslagen skall kunna realiseras och komma till avsedd sysselsättningsökning. Enligt vår mening måste statsmakterna pröva möjligheterna att öka resurserna till den del av arbete som sammanhänger med att utveckla näringslivet och skapa fler arbetstillfällen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs1 att - i syfte att skapa ökade arbetsmöjligheter i - hos regeringen anhåller 1. att genom ökad resurstilldelning till länets utvecklingsfond insatserna för utveckling av främst de mindre och medelstora företagen intensifieras, 2. att försöksverksamhet med investmentbolag i länet under medverkan av påbörjas. () () 'Se även motionen 1978/79:1665.