mot · G202807 · 1979-01-17 00:00:00 — av i m. fl. om besprutning från luften med kemiska preparat Som vi framhöll i motion 1977/78:789, så kritiseras starkt i miljödebatten användningen av fenoxisyror vid lövslybekämpningen i det moderna skogsbruket. Främst gäller detta då bekämpningen utföresfrån luften. Denna metod användes främst av storskogsbruket och motiveras med att flygbesprutning med kemiska medel är den ekonomiskt mest fördelaktiga. Enligt vår mening är skogsbruket en alltför långsiktig näringsgren för att man skall räkna så kortsiktigt. Skogsindustrin måste också ständigt utveckla nya metoder för att tillvarata och förädla den råvara som skogsbruket på bästa sätt från miljö- och ekologisynpunkt kan producera. Vi harju t. ex. från dem som försvarar den kemiska bekämpningen alltid fått höra att lövskogen är mindre värdefull därför att den producerar korta fibrer och därför är mindre värdefull som råvara till pappersmassaindustrin. lär man i några länder ha löst detta problem. I dessa länder ligger man alltså före i utvecklingen inom detta område. Varför har man inte lyckats lösa detta problem i vårt land? Har vi i konkurrenshänseende haft för stark övertro på vår barrskog med de långa fibrerna? importerade vi olja från långt avlägsna länder för . För en stor del av den oljan producerade vi pappersmassa. Större delen av denna exporterade vi med en förlust av per ton. Eftersom vi vet att varken olja eller uran kan lösa våra energibehov måste vi möjligt i stor skala satsa på alternativa energikällor. Så som vi bedömer det är skogen en sådan. Vi kan i olika former använda den för uppvärmning. Den metoden skulle passa bäst i mindre samhällen på landsbygden med centrala värmeanordningar. Satsar vi i tillräcklig grad på ett decentraliserat boende, får vi på så sätt mycket nära till energi råvaran. Enligt sakkunniga från bilindustrin kan man för den modernare hälften av alla bensindrivna bilar i , utan att vidta några nämnvärda tekniska förändringar, inblanda metanol i bensinen. Metanol kan framställas ur vilket trädslag som helst. Blyutsläppen och en hel del andra giftutsläpp skulle därigenom minskas. Med det sagda hävdar vi, att vi i skogen har en viktig energikälla, som rätt utnyttjad bidrar till ekologisk balans. Om vi i första hand använde oss av den för detta ändamål, skulle vi vinna bl. a. följande fördelar: miljömässiga, ekologiska, dämpad oro för medicinska effekter, ekonomiska, sysselsättningsskapande och dessutom en viss trygghet vid eventuella avspärrningar. 1 1978/79. Miljömässiga och ekologiska därför att vi kunde komma bort från den kemiska användningen i skogsbruket. Dessutom har barrskogen en försurande effekt i motsats till lövskogen. Eftersom vi vet hur svårt det är att rätta till problemet med svavelnedfallet just på grund av för stor användning av fossila bränslen runt om i världen, kan vi kanske i någon mån bidra med att återställa denna balans genom att låta lövskogen växa och producera energi, som vi använder oss utav i stället för att bespruta den kemiskt från luften och därigenom i blindo döda den och i stället försöka påtvinga vår skogsmark barrskog i monokulturer. Det vore säkert ett betydligt värdefullare medel att låta lövskogen växa än att köpa kalk för 10 milj. kr. som vi gör nu och tillför vissa vattendrag i samma syfte. Eftersom lövskogen också har en gödslande, markförbättrande och sanerandeeffekt, skulle vi också därigenom få ett mindre behov av att sprida handelsgödsel i skogen. Medicinska därför att människornas oro för fenoxisyrornas medicinska effekter kunde dämpas. Vi hänvisar till den av Umeåläkaren offentliggjorda undersökningen om det påtagliga sambandet mellan en speciell typ av tumörer och exponering för fenoxisyror. Ekonomiska därför att vi i stor utsträckning skulle komma ifrån de dyra och besvärliga återplanteingsåtgärder vi nu har. Dessutom skulle kostnaderna för handelsgödsel bli mindre. Vi skulle få en jämn efterfrågan på skogsprodukter. Detta skapar i sin tur jämn sysselsättning, ger möjlighet till röjning i stället för kemiskt dödande med negativa effekter även på bär och svamp. Glädjen av allemansrätten ifrågasätts av allt flera så länge de nuvarande besprutningsmetoderna används. Globalt sett skulle vi också genom ändrad skogsbruksproduktion i enlighet med vad vi ovan föreslagit, verka för en jämlikare värld. I vissa använder man skogen som energikälla i så stor utsträckning att, som en huvudsaklig följd härav, jordens ökenareal utökas med ca . Om det skulle visa sig att skogsproducerad energi till en början blir dyrare än importerad olja, måste det vara en mycket god affär att staten självklart subventionerar merkostnaderna för energikonsumenten. Av det sagda framgår, att med nuvarande system att ta tillvara vad skogen kan producera, vi både i vårt Iand och i vissa motverkar ekologisk balans, varför vi hemställer1 att hos regeringen anhåller om förslag innebärande att 1 Se även motionen 1978/79:808. besprutning från luften med kemiska preparat avsedda att döda viss vegetation kan upphöra. () SVEN-E. () () () 1 Se även motionen 1978/79:808.