mot · G2022641 · 1979-04-23 00:00:00 — Den innebär att den arbetande under vissa villkor inte vill ställa sin egen arbetskraft till arbetsgivarens förfogande. Även de ekonomiska konsekvenserna av fackliga stridsåtgärder drabbar olika. Oavsett om konflikten betecknas som lockout eller strejk drabbar den så länge den pågår hårdast de anställda. En lockout kan i vissa lägen t. o. m. vara lönsam för företagen. Inom den s. k. offentliga sektorn är dessutom arbetsgivaren ekonomiskt oåtkomlig. En internationell jämförelse visar att den svenska regeringsformen är extremt lockoutvänlig. 1 länder som och har lockouten en med strejken icke jämställd ställning i lagstiftningen. I och är den som konsekvens av tillämpningen av den konstitutionellt garanterade strejkrätten i många fall förbjuden. Lockout rätten bör ej ges grundlagsskydd i den svenska regeringsformen. Däremot bör strejkrätten skyddas utan inskränkning. Strejken är de arbetandes enda effektiva stridsmedel. Det gäller deras rätt att förfoga över 1978/79: 2641 sin egen arbetskraft. Förhållanden sorn gällt vid ingången av ett arbetsavtal kan förändras genom arbetsgivarens aktivitet eller genom det kapitalistiska samhällets utveckling. I sådana fall måste arbetare och tjänstemän ha tillgång till sitt stridsmedel, strejken, för att försvara sina intressen. Regeringsformen bör med hänvisning till vad som sagts i detta avsnitt ge skydd åt rättigheter för de arbetande på arbetsplatserna, som lockouträtten ej ges något stöd. Detta kan ske genom att 2 kap. 17 § får följande lydelse: De arbetande har gentemot privata och offentliga företag och myndigheter följande rättigheter: rätt att organisera sig fackligt och politiskt, rätt att på sina arbetsplatser bedriva agitation, propaganda och mötesverksamhet, rätt att genom sina fackliga organisationer förhandla i alla frågor rörande arbets- och anställningsvillkor, arbetstid, arbetsledning och arbetsfördelning, lön och löneformer, anställning, avskedanden och permitteringar, rätt att tillgripa strejk. Avtal eller föreskrifter som inskränker dessa rättigheter förbjuds i lag." Regeringen föreslår en permanent lag om folkomröstningsförfarandet. I och för sig kan det praktiska värdet härav ifrågasättas, enär det ändå vid varje folkomröstning måste lagstadgas vilka frågor som skall ställas till folket. Principiellt ligger det dock en del i tanken att ha någorlunda fasta regler för folkomröstningars genomförande. Det kan ju t. ex. inte vara riktigt att deltagandet i folkomröstning skall bestämmas från fråga till fråga. Emellertid har regeringsförslaget en inskränkning som inte kan accepteras. Genom att stadga att bara de som har rösträtt i riksdagsval skall ha rösträtt i folkomröstning utesluter regeringsförslaget invandrare som är bofasta i riket från rätten att delta i folkomröstningar. kommunisterna är för att invandrare skall ha rösträtt i riksdagsval. Människor skall ha rösträtt där de bor och arbetar. Då rösträtten i riksdagsval inte kan aktualiseras i detta sammanhang föreslår vi i stället att 5 § i förslaget till folkomröstningslag första meningen ändras till: Rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är röstberättigad vid kommunala val. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att med avslag på regeringens förslag till ny lydelse av regeringsformens 2 kap. 12 § och därav föranledda följdändringar hos regeringen hemställer om särskild utredning för bestämning av området för demokratiska fri- och rättigheter och grundlags skydd för dessa, i den mån de icke ingår i yttrandefrihetsutredningens arbete, 1978/79: 2641 2. att avslår propositionens förslag till ändrad lydelse av regeringsformens 8 kap. 15 § om grundlagsstiftningsförfarande och därav föranledda följdändringar (t. ex. i 8 kap. 4 § RF), 3. att avslår propositionens förslag till ändrad lydelse av regeringsformens 8 kap. 18 § om lagrådet och därav föranledda följdändringar, 4. att avslår propositionens förslag till ändrad lydelse av regeringsformens 2 kap. 10 § om hinder mot retroaktiv beskattning och därav föranledda följdändringar, 5. att antar följande Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen dels att nuvarande 2 kap. 17 § skall ha nedan angiven såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse, dels att nuvarande 2 kap. 18 § utgår ur regeringsformen och att nuvarande 2 kap. 1920 §§ skall betecknas 2 kap. 1819 §§, dels att i regeringsformen skall införas en ny paragraf 11 kap. 14 § av nedan angiven såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse, Nuvarande lydelse Motionärernas förslag De arbetande har gentemot privata och offentliga företag och myndigheter följande rättigheter: rätt att organisera sig fackligt och politiskt; rätt att på sina arbetsplatser bedriva agitation, propaganda och mötesverksamhet; rätt att genom sina fackliga organisationer förhandla i alla frågor rörande arbets- och anställningsvillkor, arbetstid, arbetsledning och arbetsfördelning, lön och löneformer, anställning, avskedanden och permitteringar; rätt att tillgripa strejk. Avtal eller föreskrifter som inskränker dessa rättigheter förbjuds i lag. Regeringens förslag Motionärernas förslag Finner domstol eller annat of- som åtalas skall ha rätt fentligt organ att en föreskrift står att få prövat om den lag sorn åbe Förening av arbetstagare samt arbetsgivare och förening av ar betsgivare äger rätt att vidtaga fackliga stridsåtgärder, om annat ej följer av lag eller avtal. 1978/79: 2641 i strid med bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning eller att stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid dess tillkomst, får föreskriften icke tillämpas. Har eller regeringen beslutat föreskriften, skall tillämpning dock underlåtas endast om felet är uppenbart. ropas mot honom eller henne är förenlig med grundlag. Domstol är skyldig att verkställa sådan prövning. Finner domstolen därvid att lag står i strid mot grundlag, skall frågan prövas av konstitutionsutskott, som antingen medger lagens åsidosättande eller genom redovisad lagtolkning upphäver motstridigheten. Ändringarna i regeringsformen träder i kraft . 6. att godkänner de i propositionen föreslagna förändringarna av regeringsformen och i riksdagsordningen som inte berörs av punkterna 15 ovan, 7. att antar regeringens förslag till folkomröstningslag med den ändringen att 5 § erhåller följande såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse: Rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är röstberättigad vid val till . Frågan huruvida 4 kap. 20 § vallagen. Rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är röstberättigad vid kommunala val. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)