mot · G2021418 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om Linjeflygs driftunderskott på vissa linjer I propositionen 1978/79:100, bil. 9, anförs beträffande samhällets trafikpolitiska målsättning bl. a. följande: Trafikpolitiken skall utifrån ett samhällsekonomiskt synsätt medverka till att uppnå mål inom andra samhällsområden. Det gäller bl. a. de närings- och regionalpolitiska målen. En god trafikförsörjning kan medverka till att öka tillgängligheten till arbetsmarknaden, till det samhälleliga och kommersiella serviceutbudet m. m. samt medverka till att skapa förutsättningar för ett fungerande näringsliv. Målet för den statliga trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande transportförsörjning med utgångspunkt från sociala och samhällsekonomiska bedömningar. En god persontrafikförsörjning måste garanteras av samhället. Vi kan för vår del instämma i dessa allmänna uttalanden. Vi vill emellertid understryka att målsättningen också måste fullföljas i praktisk politik och då även gälla inrikes flygtrafik. Samhällsutvecklingen ställer efter hand nya krav på personaltransportsystemet. Kraven på persontrafiken mellan befolkningskoncentrationerna förändras bl. a. till följd av näringslivets och den offentliga sektorns lokaliserings- och kontaktmönster. Kraven på tillgänglighet, snabbhet och säkerhet växer i takt med den allmänna standardutvecklingen också för privattransporter. Flygets betydelse i det totala transportsystemet har successivt ökat. Flyget har därvid haft en väsentlig roll för infriandet av centrala samhälleliga målsättningar som t. ex. regional balans, tryggad sysselsättning och tillgänglighet till serviceutbud i olika delar av landet. Det totala antalet passagerare på de svenska statliga flygplatserna ökade med 4 96 till drygt 6,6 milj. kr. beräknar att antalet passagerare kommer att öka med i genomsnitt 7 96 fram . Den ökande resefrekvensen är inte enbart ett uttryck för näringslivets och den offentliga sektorns expanderande transportbehov. Den väsentligaste strukturförändring som kan förväntas är det ökande inslaget av privattransporter. För allt fler framstår flyget som ett överlägset alternativ framför allt vid längre resor. Genom de av flygföretagen införda lågpriserna skapas tillgång till ett snabbt och säkert persontransportmedel för alla. Lågpriserna är ett viktigt medel för utvecklingen mot ett folkflyg. Flyget får därmed vid sidan av betydelsen för näringsliv och myndigheter en ny samhällelig och social roll. En sådan utveckling skapar för breda folkgrupper förutsättningar för en bättre tillgång till social, kulturell och kommersiell service och en meningsfull fritid. Konkurrensen gentemot privatbilismen leder också till ökad trafiksäkerhet och en renare miljö. Den ökade och delvis nya roll för flyget som vi beskrivit är en väsentlig angelägenhet för samhället. Det är enligt vår uppfattning en viktig uppgift för statsmakterna att tillse att goda betingelser skapas för en fortsatt positiv utveckling i riktning mot förverkligandet av folkflygidén. har uppvisat betydande rörelseunderskott. En av orsakerna till detta är olönsamhet på den s. k. sekundärtrafiken som således utgör en ekonomisk belastning för men som av samhälleliga skäl bör vidmakthållas. Gemensamt för de s. k. sekundärlinjerna är att de har relativt litet trafikunderlag och korta distanser. I de flesta fall är trafiken av matarkaraktär, dvs. resandeunderlaget domineras av passagerare som ansluter till andra flyglinjer. Sekundärtrafiken ses som en integrerad del av det inrikes linjesystemet. innehar koncessioner på sekundärlinjerna men hyr av kostnadsskäl in annan operatör vars verksamhet är bättre anpassad till sekundärlinjetrafiken (). Linjerna opereras f. n. med Twin flygplan. Sekundärtrafiken medför avsevärda förluster för , som i följande tabell sammanställt beräknade driftskostnader, intäkter och resultat för /80 på de fyra linjer som hänförs till den s. k. sekundärtrafiken. Sekundärtrafikens beräknade ekonomiska resultat 1979/80, milj. kr. har för sin del konstaterat att sekundärtrafiken inte har förutsättningar att åtminstone på kort sikt bli lönsam. Lönsamheten är även på i hög grad osäker. För att linjerna skall kunna täcka sina egna kostnader krävs en kraftig ökning av resandevolymen. Linjeflyg bedömer att linjerna inte är företagsekonomiskt motiverade. Bolaget som redovisat betydande rörelseunderskott och därigenom fått en starkt försämrad ekonomi kommer att få uppenbara svårigheter att uppehålla sekundärtrafiken. En avsevärd risk föreligger därför för att bolaget tvingas lägga ner denna trafik. Samhällsstöd för den olönsamma sekundärtrafiken som sekundärtrafiken uppges utgöra en ekonomisk belastning för och inte kan ses som företagsekonomiskt motiverad är det enligt vår mening samhällsekonomiskt utomordentligt angeläget att sekundärlinjerna kan upprätthållas. En avveckling av linjerna eller en minskad service i form av t. ex. minskad turtäthet är oacceptabel ur samhällelig synpunkt. Sekundärlinjerna trafikerar i samtliga fall orter och regioner som är starkt beroende av flygtrafiken. De berörda regionernas näringsliv, arbetsmarknad och servicestruktur skulle lida allvarlig skada om flyglinjerna inte bibehålls. Flygtrafiken har i många fall varit en nödvändig förutsättning för lokalisering av industrier och andra arbetsplatser till de berörda orterna och deras upptagningsområden. Det rör sig genomgående om regionalpolitisk! och arbetsmarknadsmässigt mycket känsliga orter och regioner där flygtrafiken är en viktig del av infrastrukturen och ett klart villkor för förbättringar i fråga om näringsliv, arbetsmarknad, regional balans och service. Enligt vår bestämda uppfattning skulle en avveckling av flygtrafiken på dessa orter innebära en djup social orättvisa mot de berörda människorna. F. n. uppbär ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafik på . För /80 beräknar regeringen att ersättningen skall uppgå till ett belopp av 12,5 milj. kr. I syfte att garantera ett bibehållande av den s. k. sekundärtrafiken anser vi att ersättningen temporärt borde utvidgas till att avse även täckande av underskott på de s. k. sekundärlinjerna. Ersättningen bör täcka skillnaden mellan linjernas direkta driftskostnader och deras egna intäkter. Underskottstäckningen bör förutsätta att trafiken upprätthålls minst enligt nuvarande omfattning. Ersättningen bör utgå i efterhand enligt bokförda kostnader och intäkter. Det tänkta stödet till företagsekonomiskt olönsamma flyglinjer bör stå i överensstämmelse med de samhälleliga målsättningar för trafikpolitiken som vi inledningsvis återgav. Stödet kan ses som en direkt motsvarighet till ersättningen till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer. Ersättningen för det trafiksvaga tågnätet /80 beräknas av regeringen till 720 milj. kr. Vidare bör nämnas att ett statligt stöd av det slag som vi här avser utgår i . Inom Linjeflyg pågår f. n. ett omfattande arbete på att förbättra bolagets ekonomi. De insatser som det här är fråga om avser en differentierad prissättning i avsikt att fånga in nya grupper av flygresenärer. Vidare pågår ett intensivt arbete för att rationalisera företagets drift och därigenom nedbringa kostnaderna. En återuppbyggnad av företagets ekonomi kommer emellertid att ta att genomfora. Under dessa år behöver bolaget ett temporärt ekonomiskt stöd för att man inte skall behöva avveckla sekundärtrafiken. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om behovet och konstruktionen av ett stöd, grundat på i motionen angivna skäl, för att täcka Linjeflyg AB:s driftunderskott på de s. k. sekundärt i njerna. () () ()