mot · G2022484 · 1979-04-17 00:00:00 — 1978/79 24842486 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:168 om föräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäkringen m. m. Vi har alla genom samhället ett gemensamt ansvar för att garantera barnfamiljerna social och ekonomisk trygghet. Familjepolitiken skall formas utifrån en helhetssyn som med insatser på olika områden åstadkommer ett barnvänligt samhälle. Samhällsplaneringen skall åstadkomma goda boendemiljöer som skapar kontakt mellan generationerna, ger barnen naturliga upplevelser av arbetslivet och ger närhet till naturen. Arbetslivet måste anpassas till barnfamiljernas situation så att de kan förena förvärvsarbete med vården av barn. Barnomsorgen skall byggas ut till att täcka efterfrågan och barnfamiljerna skall kunna välja den omsorgsform som passar den egna situationen bäst. Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna skall vara rättvist, leda till ekonomisk utjämning och stödja föräldrar i alla situationer oavsett hur de väljer att fördela ansvaret för vården av barn. Att ha barn innebär både en stor glädje och ett stort ansvar för föräldrar. Som förälder ställs man inför situationer och problem som man ofta saknar erfarenhet av. Dagens familjer är till följd av befolkningsomflyttningen och tregenerationsfamiljens upplösning en sårbar enhet. Många har visserligen föräldrar eller annan släkt och vänner som kan hjälpa med råd och stöd, men i sista hand måste föräldrarna lita till sin egen förmåga. Råkar man ut för svåra problem t. ex. om barnet blir sjukt, ekonomin försämras eller samlevnaden upplöses, så kan man i olika grad räkna med någon form av stöd från samhällets sida. Många småbarnsföräldrar upplever emellertid också i vardagstillvaron bekymmer som de är dåligt förberedda för att lösa. En föräldrautbildning skulle vara en värdefull hjälp för många föräldrar. Den skulle öka deras kunskaper om barns behov och utveckling och ge dem en större trygghet och säkerhet i relationen till barnet. Mot den bakgrunden har vi från en lång rad av år drivit kravet på en allmän föräldrautbildning. Vi välkomnar därför det förslag till föräldrautbildning som regeringen nu lägger fram till . Det är viktigt att föräldrautbildningen organiseras så att den når ut till alla föräldrar. Därför behöver uppsökande insatser göras för att stimulera blivande föräldrar att genomgå föräldrautbildningen. Invandrarföräldrar ugör en utsatt grupp som har särskilda svårigheter 1 1978/79. 1978/79: 2484 i sin föräldraroll. Många invandrare kommer från länder med helt olika kulturer och värderingar varför omställningen till det svenska samhället ofta blir svår inte minst när det gäller uppfostran av barn. För dem kan en rätt upplagd föräldrautbildning utgöra ett starkt stöd. Därför är det betydelsefullt att invandrarorganisationerna, som bäst känner invandrarnas situation, kan medverka både vid utformningen och genomförandet av föräldrautbildningen. Här i landet har folkbildningsorganisationerna en omfattande verksamhet och breda kontaktytor gentemot medborgarna. De olika studieförbunden har en rikstäckande verksamhet och har med ett varierat utbud nått ut till många människor. En del studieförbund bedriver utbildning som väl anknyter till innehållet i en allmän föräldrautbildning. I den första fasen med föräldrautbildning kring barns födelse är det naturligt att förlägga utbildningen till barna- och mödravårdscentraler samt BB på det sätt som föreslås i propositionen. Enligt vår mening finns det skäl överväga att för kommande faser med föräldrautbildning i anslutning till förskole- och skolåldern samt en allmän föräldrautbildning åt alla utnyttja den resurs som studieförbunden utgör. Vi föreslår därför att barnomsorgsgruppen genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att klarlägga hur man kan ta till vara den resurs som studieförbunden utgör inför kommande faser med föräldrautbildning och hur samverkan mellan samhället och folkbildningsorganisationerna kan ske. Därvid måste samhällets neutralitet gentemot olika studieförbund beaktas särskilt. I propositionen föreslås att föräldrautbildningen skall kunna förläggas och att deltagarna skall ges ledighet från arbetet med föräldrapenning inom ramen för den särskilda föräldrapenningen. Denna föreslås därvid kunna utgå före barns födelse. Barnomsorgsgruppen har beräknat att av föräldrautbildningen förläggs till . För att föräldrautbildningen skall få ordentlig genomslagskraft och verkligen förbereda män och kvinnor för det ansvar det innebär att ha barn, är det angeläget att så många som möjligt förmås deltaga i utbildningen. Även om vi har förståelse för de synpunkter som varit vägledande för barnomsorgsgruppens överväganden och regeringsförslaget, är vi inte beredda att tillstyrka att föräldrautbildningen förläggs till arbetstid med ekonomisk ersättning från föräldraförsäkringen. Enligt vår mening utgör föräldrautbildningen ett naturligt inslag i föräldrarollen. Vi tilltror blivande föräldrar viljan att på sin fritid genomgå föräldrautbildning och att de ser den som en förmån och inte som en uppoffring. Den studiecirkelverksamhet som studieförbunden anordnar i frågor som rör förhållandet föräldrar-barn har mötts med stort intresse, vilket bekäftar vår uppfattning. Att koppla den särskilda föräldrapenningen till deltagande i föräldrautbildning torde också ytter 1978/79: 2484 ligare komplicera den redan invecklade föräldraförsäkringen. Vi vill även framhålla att det ansträngda ekonomiska läget kräver att vi visar mycket stor återhållsamhet med kostnadskrävande reformer. Varken utredningen eller regeringen har redovisat de samhällsekonomiska konsekvenserna av en föräldrautbildning som till stor del förläggs . I den av bifallna propositionen 1976/77: 117 föreslog trepartiregeringen en utbyggnad av föräldraförsäkringen med ytterligare till totalt . Förslaget innebar att av den sammanlagda ersättningstiden kan tas ut i form av särskild föräldrapenning fram till och med barnets första skolår. Den särskilda föräldrapenningen utgår enligt inkomstbortfallsprincipen för den sjunde och åttonde månaden. För den nionde månaden utgår däremot den särskilda föräldrapenningen med garantinivån lika för alla. Den enhetliga ersättningsnivån för den nionde månaden utgjorde ett första steg mot en för alla barnfamiljer lika stor vårdnadsersättning. förbereddes i enlighet med regeringsförklaring ett förslag till slutlig lösning av frågan om utbyggd föräldraförsäkring och vårdnadsbidrag. Genom att nu avvisar tanken på en vårdnadsersättning och föreslår att inkomstbortfallsprincipen skall gälla även för den nionde månaden med särskild föräldrapenning, river de upp trepartiregeringens överenskommelse. Vi beklagar att så sker. Enligt vår mening är det viktigt att föräldrar och barn ges mer tid för samvaro som är utvecklande för både barn och vuxna. Det är också ett viktigt rättvisekrav att de småbarnsföräldrar som är hemma och vårdar barn, och inte får del av den kommunala barnomsorgen, ges ett förbättrat stöd från framhällets sida. Vidare anser vi att det familjepolitiska stödet i större utsträckning än måste leda till ekonomisk utjämning. Under allmänna motionstid föreslog i en partimotion (mot. 1978/79: 1259) att en vårdnadsersättning skall införas från . I en första etapp skall vårdnadsersättningen utgå efter det att ersättningen från föräldraförsäkringen upphör. Vårdnadsersättningen skall kunna tas ut fram till dess ett barn uppnår arton månaders ålder. I en kommande etapp bör vårdnadsersättningen byggas ut att utgå till dess ett barn uppnår ålder. Vårdnadsersättningen skall baseras på garantinivån inom föräldraförsäkringen. Nivån skall knytas till basbeloppet och höjas kontinuerligt. För att stärka ATP-skyddet för dem som är hemma och vårdar barn, föreslås att den arbetsinsats som utförs skall ge rätt till poängår inom ATP. 1978/79: 2484 Valfrihetstanken är grundläggande för vårdnadsersättningen. Barnfamiljerna skall därför ha frihet att välja om de vill använda vårdnadsersättningen för att vara hemma och vårda barn på hel- eller deltid eller om de vill använda den som ett stöd för sina barnomsorgskostnader. Vårdnadsersättningen ger full kompensation för det inkomstbortfall som uppstår när någon förälder med en inkomst . med stöd av ledighetslagen minskar sin arbetstid . Därigenom ges ensamstående föräldrar och låginkomsttagare bättre förutsättningar att utnyttja ledighetslagen. Vårdnadsersättningen kostar ca 950 milj. kr. Enligt vår mening bör den finansieras inom den ram av som regeringen aviserat för skatteomläggningar. I en särskild skattemotion har vi anvisat förslag för att täcka kostnaden för vårdnadsersättningen. Föräldraförsäkringen leder till stora ekonomiska skillnader mellan högsta och lägsta ersättningsnivå. Vi kan därför inte acceptera folkpartiregeringens förslag om att låta inkomstbortfallsprincipen gälla den nionde månaden i föräldraförsäkringen och yrkar avslag på propositionen i denna del. Detta innebär en inbesparing på sjukförsäkringsfonden och statsbudgeten med totalt 180 milj. kr. För /80 innebär det en minskad belastning på fonden med 68 milj. kr. och en förstärkning av budgeten med 12 milj. kr. Föräldrapenning för tillfällig vård av barn har utrett frågan om förstärkta rättigheter inom föräldraförsäkringens ram för vård av barn som är sjuka ofta eller långvarigt. Utredningen har stannat vid att föreslå att en familj som förbrukat ordinarie antal dagar bör ges en särskild rätt till ersättningsdagar om och familj. Rätten föreslås begränsad så till vida att barnet vid varje ersättningstillfälle skall ha varit sjukt i (karensdagar) innan ersättning utgår. Från den åttonde sjukdagen skall också läkarintyg erfordras, som styrker behovet av vård. Utredningen hade uppe till bedömning en alternativ lösning som innebar att helt ta bort de nuvarande dagantalsgränsema. Mot bakgrund av främst de finansiella konsekvenserna valde dock utredningen att avvisa ett sådant förslag. I propositionen föreslås en i praktiken obegränsad rätt till ledighet för tillfällig vård av sjukt barn. En viss inskränkning görs genom att läkarintyg skall krävas från den åttonde dagen. Denna utvidgning av den nuvarande rätten beräknas i propositionen kosta 16 milj. kr. Vi ställer oss starkt tvivlande till att denna uppskattning av reformkostnaden är riktig eftersom redan den nuvarande föräldrapenningen för tillfällig vård av sjukt barn beräknas kosta ca 310 milj. kr. Med hänsyn främst till de osäkra finansiella konsekvenserna av propositionens förslag samt att det inte är remissbehandlat kan vi inte till 1978/79: 2484 Vi vill även uttala farhågor för att en obegränsad rätt till ledighet för vård av sjukt barn skapar osäkerhet hos kommunerna om behovet av att bygga ut barnvårdarverksamheten. Eftersom många föräldrar av olika skäl saknar möjlighet att vara frånvarande från sitt arbete för att vårda sjukt barn, är det viktigt att utbyggnaden av barnvårdarverksamheten fortsätter. Vi är heller inte förberedda att förorda familjestödsutredningens förslag, med hänsyn till den omfattande kritik som riktats mot förslaget från bl. a. sida. I stället förordar vi en lösning baserad på det alternativ 2 som övervägts i familjestödsutredningen, men som denna avvisat. Förslaget är klarare än övriga alternativ inriktat på att stödja gruppen långvarigt och ofta sjuka barn, vilket vi anser vara mest angeläget. Detta alternativ som familjestödsutredningen övervägt är inriktat på ett begränsat antal svårare sjukdomar. De sjukdomar som avses är sådana som kräver regelbunden medicinsk kontroll med läkarbesök, provtagningar på laboratorium, urininsamlingar i hemmet, röntgenundersökningar och andra specialundersökningar liksom kontakt med olika specialister på respektive sjukdom (sjukgymnast, rörelseterapist, ortopist, dietist, kurator, psykolog osv.). Det är i regel önskvärt att föräldrarna är med . Enbart för dessa medicinska kontroll- och behandlingstillfällen är nu tillgängliga dagar för tillfällig vård av barn sannolikt otillräckliga. Dessutom måste föräldrarna under olika faser av sjukdomens förlopp under kortare eller längre tider vara hemma för att ta särskild vård om barnet, vilket kan leda till svåra ekonomiska påfrestningar. I enlighet med utredningens alternativ 2 förordar vi att ytterligare dagar för vård av sjukt barn i särskilda fall skall medges efter medicinsk bedömning. För att särskilda skäl skall anses föreligga skall barnets sjukdom vara så allvarlig att den beräknas pågå eller alternativt att barnet har ofta återkommande kortvariga sjukdomsperioder. För samtliga sjukdomar skail liksom f. n. krävas att behov föreligger för en förälder att avstå från förvärvsarbete. Även andra sociala omständigheter kan stärka vårdbehovet t. ex. för ensamstående förälder eller för familjer i övergående sociala svårigheter i samband med barns sjukdom. Vi föreslår att fattar principbeslut om rätt till förlängning av föräldrapenningen för tillfällig vård av barn vid långvariga och ofta återkommande sjukdomar i enlighet med de ovan angivna riktlinjerna. bör hos regeringen anhålla om ett förslag till nästa i så god tid att ikraftträdandet av reformen kan ske från . I propositionen föreslås att en fader skall tilldelas en särskild rätt om 1978/79: 2484 10 dagars ledighet med föräldrapenning för tillfällig vård av barn i samband med barns födelse. Visserligen finns denna möjlighet inom ramen för föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Väljer en fader att stanna hemma vid barns födelse med stöd av nuvarande regler, innebär det emellertid att han måste förbruka av de dagar som föräldrarna kan behöva för att vara hemma för att vårda ett barn som blir sjukt. Därigenom begränsas möjligheterna för en fader att vara hemma vid ett barns födelse. Utan tvekan ligger det ett stort värde i att en fader med modern kan vara ledig för att vårda ett nyfött barn. Det gemensamma ansvarstagande som grundläggs kring barnets födelse kommer sannolikt att leda till ett delat ansvar för vården av barn även framöver. Vi ställer oss därför positiva till förslaget om en särskild rätt till 10 dagars föräldraledighet vid ett barns födelse. Även förslagen om höjd åldersgräns från 10 till för tillfällig vård av barn samt de förbättrade villkoren för adoptivföräldrar inom föräldraförsäkringen tillstyrker vi. Vårdbidrag för handikappade barn I propositionen aviseras, mot bakgrund av synpunkter från familjestödsutredningen och olika remissinstanser, att en utredning skall tillsättas för att se över reglerna för vårdbidrag. Vi delar uppfattningen om behovet av en översyn men anser att skall uttala att denna bör ske skyndsamt. Vårdbidraget har det dubbla syftet att dels täcka vårdkostnader, dels täcka de särskilda merkostnader som följer av barns handikapp. I familjestödsutredningen framförs synpunkten att man bör särskilja omkostnader och vårdkostnader och därvid överväga någon form av anknytning till tidigare inkomstnivå. Även tar i sitt remissvar över utredningen upp frågan om att låta vårdbidraget anknyta till tidigare inkomstnivå. Enligt vår mening skulle det vara principiellt felaktigt att förändra vårdbidraget så att ersättningen för vårdkostnader anknyts till vårdarens tidigare inkomstnivå. I enlighet med den princip vi framfört rörande vårdnadsersättningen lika ersättning för lika arbete bör vårdbidrag för handikappat barn utgå med lika belopp i den mån det avser att ersätta arbetsinsatser. Vi föreslår därför att som en riktlinje uttalar sig för att principen om lika ersättning för lika arbete skall vara vägledande för den i propositionen aviserade utredningens arbete. Familjer med handikappade barn får ofta vidkännas betydande ekonomiska påfrestningar. I en del fall kan vårdbidraget inte tillnärmelsevis anses motsvara de merkostnader som följer av ett barns handikapp. En översyn bör därför särskilt inriktas på att undersöka i vad mån nuvarande regler ger en tillfredsställande täckning av merkostnaderna för 1978/79: 2484 vård av ett handikappat barn. En riktlinje skall vara att stödet fullt ut skall täcka de merkostnader som dessa familjer får vidkännas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. hos regeringen anhåller att barnomsorgsgruppen genom tillläggsdirektiv får i uppdrag att utreda frågan om hur folkbildningsorganisationerna kan tillvaratas i den fortsatta utbyggnaden av föräldrautbildningen, 2. avslår förslaget om att särskild föräldrapenning skall kunna utgå före barns födelse vid deltagande i föräldrautbildning och därvid ge rätt till förkortad arbetstid enligt lagen (1978: 419) om rätt till ledighet för vård av barn, 3. ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förläggning av föräldrautbildningen på deltagarnas fritid, 4. avslår förslaget till förändring av den ekonomiska ersättningen under den nionde månaden i föräldraförsäkringen, 5. avslår förslaget om utvidgad rätt till ledighet för tillfällig vård av sjukt barn, 6. anhåller om nytt förslag till utvidgad rätt för tillfällig vård av långvarigt och ofta sjukt barn i enlighet med motionens riktlinjer, 7. hos regeringen anhåller att den i propositionen aviserade översynen av vårdbidrag för handikappat barn skall ske skyndsamt och att de i motionen angivna riktlinjerna därvid skall beaktas. () () () MAJ () () . ÅSLING (c) () () () () H. ()