mot · G2021493 · 1979-01-24 00:00:00 — av Per m. fl. om gummiindustrin, m. m. Antalet anställda i gummiindustrin i minskade med 2 500 personer till 12 800. Därefter har nedgången fortsatt, och beräknas antalet sysselsatta till 11 500. Branschen domineras av ett (åtal företag. Åtta av dessa med mer än 500 anställda svarade för av produktionen och av sysselsättningen. Verksamheten är dessutom koncentrerad till ett fåtal regioner. I fanns 1975 av sysselsättningen inom den svenska gummiindustrin. En sådan förändring kan inte genomföras utan att det får effekter också på nivå, eftersom företagen i några fall är mycket dominerande. ex. gummiindustrin under reducerats med mer än en fjärdedel. Ett bortfall av mer än 1 100 sysselsättningstillfällen på en lokal arbetsmarknad är svårt. Dess stora påverkan kan anas då 1 100 svarar mot av totala antalet anställda i inom näringsgrenen tillverkningsindustri 1970. I har ca 700 arbetstillfällen inom gummiindustrin försvunnit. Det industripolitiska problemet är att ställa om och utveckla tillverkningen med delvis förändrade eller nya produkter mot expansiva marknader. Det är därför glädjande att det nybildade plast- och gummitekniska institutet har kunnat få påbörja sin verksamhet. Institutets främsta uppgift är att bidra till att höja kunskapsnivån i de industrigrenar som sysslar med plaster och gummi. Bland uppgifterna märks service, uppdragsverksamhet, information och utbildning. Institutet administreras tills vidare från i . Detta kan inte anses som tillfredsställande . Verksamheten är i hög grad beroende av närheten till såväl högskoleinstitutioner som industrier. Därför är en lokalisering till naturlig. En annan industripolitisk fråga är vad och vem som skall leda och initiera den fortsatta utvecklingen av svensk gummiindustri. Ägarstrukturen är för de större, med få undantag, sådan att ingår inte företagen i en multinationell koncern så domineras de av stiftelser. Det senare förhållandet kan bli ett problem när det gäller att utöka det egna kapitalet, då stiftelser i allmänhet saknar likvida medel att delta i nyemissioner med. En annan utgångspunkt för bedömningen är att av beredskaps- och försörjningsskäl måste såväl råvarutillgångar som den industriella kapaciteten säkras. Företagen själva bedömer framtiden som positiv. Enligt angavs den årliga procentuella förändringen 1977-1982 för gummiindustrin till 5,1 av saluvärdet. Antalet anställda bedömdes öka med 0,5 96 . För hela industrin angavs 4,3 resp. 0,3. Noteras bör att endast tre industrigrenar anger ökning i antalet anställda. Utöver gummiindustrin är det kemisk industri (0,3) och skyddad livsmedelsindustri (0,2). diskuterar också gummiindustrin. För ingen industrigren spår LU större årlig positiv förändring under 1977-1983 än gummiindustrin när det gäller antalet arbetstimmar, och man anger tillväxten till 3,0 96. Gummivaruindustrins nuläge är känt genom en lägesrapport, utredning från statens industriverk 1978:2. Rapporten skall utgöra underlag för industriverkets fortsatta genomgång av branschen. Vi finner det naturligt att samhällets engagemang ökas inom gummiindustrin. I det fortsatta utredningsarbetet måste därför politikens mål få ett annat och direkt genomslag i utredningsarbetet. Enligt vår mening kan detta enklast ske genom att den inom industriverket pågående utredningen fortsätter men ombildas till att vara underställd en parlamentarisk utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs därför 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokaliseringen av det plast- och gummitekniska institutet, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om det fortsatta utredningsarbetet beträffande gummiindustrin i . P.O. () () () () () HANS () i