mot · G202509 · 1979-01-18 00:00:00 — det finns en stark opinion för den socialdemokratiska uppläggningen av föräldraförsäkringen, inte minst hos löntagarorganisationerna. har också efter verkställd genomgång från tekniska och administrativa synpunkter av våra förslag funnit att de i allt väsentligt är väl genomförbara. 3.2 Socialdemokratins invändningar mot nuvarande ordning I tidigare motion har vi redovisat våra invändningar mot nuvarande utformning av föräldraförsäkringen. Dessa är sammanfattningsvis följande. med den av den borgerliga trepartiregeringen genomförda särskilda föräldrapenningen är ingenting annat än den nuvarande sjunde månaden i föräldraförsäkringen vid barnets födelse. , däremot, blev den enda faktiska utökningen av föräldraförsäkringen. Ersättningen under den nionde månaden kan inte anses vara någon reell förlängd föräldraförsäkring. Genom att ersättning under inte skall utgå i förhållande till inkomstbortfallet är det i praktiken ett beskattat vårdnadsbidrag under en månad. Folkpartiregeringen bekräftar nu i efterhand våra invändningar mot denna konstruktion genom att säga sig komma att föreslå att inkomstbo rtfallsprincipen skall tillämpas även för denna nionde månad. Inte heller medför nuvarande regler en lika fördelning mellan föräldrarna av tiden för den särskilda föräldrapenningen. De socialdemokratiska förslagen har haft som ett viktigt syfte att främja en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Betydelsefulla instrument härför i våra förslag var a) att den utökade tiden skulle delas lika mellan föräldrarna, b) att all ledighetstid skulle ersättas enligt inkomstbortfallsprincipen och c) att rätten till föräldrapenning överstigande garantinivån skulle knytas till individen. Det var på dessa punkter som den borgerliga regeringen gjorde de kraftigaste avvikelserna från våra förslag. Kombinationen av att man enbart genom en anmälan till kan avstå från rättigheten att vara ledig för samvaro med barnet, att under den nionde månaden, oavsett inkomstbortfall, en ersättning av endast . per dag utgår och att en förvärvsarbetande man med hemarbetande hustru inte kan utnyttja ledigheten med belopp motsvarande sjukpenning leder till att reformen från jämställdhetssynpunkt blir utan värde. Beloppet för garantinivån i föräldraförsäkringen (. per dag) är alltför lågt. Slutligen har vi riktat kritik mot att den nu gällande rätten till ledighet för vård av barn inte kombinerats med vidgad rätt till ersättning för inkomstbortfallet. 3.3 Förslag lill riktlinjer för ett beslut om föräldraförsäkringen Som vi redovisat finns det således allvarliga brister i utformningen av föräldraförsäkringen efter det beslut som genomförts på förslag av den borgerliga trepartiregeringen . Det är därför angeläget att tar principiell ställning för det förslag som vi redovisar i det följande. Först härigenom kan man åstadkomma en reform som medger utökad tid för samvaro mellan barn och föräldrar och som genom sin utformning också praktiskt bidrar till en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Vårt förslag har karaktär av ett ramförslag, som förutsätter att regeringen återkommer med en proposition till . Huvudpunkterna är följande: När föräldraförsäkringen infördes fastställdes försäkringens grundbelopp (garantinivån) till . per dag, som alltså är garantinivån i föräldraförsäkringen. Till den som har rätt till högre sjukpenning än denna garantinivå utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten. När föräldraförsäkringen på detta sätt ger ersättning för inkomstbortfallet i form av föräldrapenning . , följer den således liksom sjukpenningen automatiskt inkomstutvecklingen. Vid vårriksdagen 1977 beslöts en höjning av garantinivå fr. o. m. till . Detta innebär att garantinivån inte återfått sitt ursprungliga realvärde. I ett nytt förslag bör ingå en höjning av garantinivån. Den särskilda föräldrapenningen har som främsta syfte att möjliggöra en ökad samvaro mellan barnet och båda föräldrarna. Det är viktigt att tiden för den kan tas ut på det sätt som bäst passar varje familj: genom hel ledighet, sex timmars arbetsdag eller halvtidsledighet. Tiden bör successivt förlängas så att den sammanlagda föräldraledigheten vid hel ledighet kommer att öka från och kunna tas ut, inom vissa ramar, efter föräldrarnas behov och önskemål. En viktig del i det socialdemokratiska förslaget är att föräldraförsäkringen fullt ut skall byggas upp enligt inkomstbortfallsprincipen. För den nionde månaden utgår föräldrapenningen enligt riksdagsbeslutet bara med belopp motsvarande garantinivån,. I praktiken fråntar man härigenom förvärvsarbetande föräldrar möjligheten att utnyttja en del av föräldraförsäkringen, eftersom en ersättning för inkomstbortfallet för dem är en förutsättning för att kunna ta ut föräldraledigheten. Detta gäller inte minst den stora gruppen ensamstående föräldrar. Vi tar mycket bestämt avstånd från sådana försök att urholka föräldraförsäkringen. Det är enligt vår mening självklart att den särskilda föräldrapenningens belopp i sin helhet skall beräknas enligt inkomstbortfallsprincipen. Från bör därför den nionde månadens ersättning utgå enligt inkomstbortfallsprincipen. 1 det socialdemokratiska utbyggnadsprogrammet för föräldraförsäkringen knyts rätten till den nya särskilda föräldrapenningen till varje barn - detta i motsats till borgerliga planer på ett beskattat vårdnadsbidrag som har tänkts utgå per familj med samma belopp, oberoende av barnantalet. I vårt förslag medför varje nytt barn i familjen en rätt till en angiven föräldraledighet med föräldrapenning. I konsekvens med detta borvid flerbarnsfödsel räknas med den angivna tiden för vart och ett av barnen. Socialdemokratin ser det som en av sina stora uppgifter att med kraft föra vidare arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi vill att alla vuxna skall kunna leva ekonomiskt oberoende av varandra, att kvinnor och män skall ha samma möjligheter till ett meningsfullt liv och att rätten till förvärvsarbete skall omfatta även kvinnor. Vi vill understryka att jämställdhet mellan kvinnor och män inte är en fråga om att bara skapa formellt lika möjligheter, utan att det måste göras till en realitet inte minst för de grupper som lever under de svåraste sociala, ekonomiska och kulturella förhållandena. Mot den bakgrunden är en lika fördelning av ersättningstiden mellan föräldrarna en grundläggande regel i det förslag om föräldraförsäkringens utbyggnad som lagts fram av socialdemokratin i tidigare motionsförslag. Enligt förslaget i denna motion skall bara få göra undantag från den lika fördelningen då särskilda skäl föreligger. finns en verkningslös regel om att ersättningstiden fördelas lika mellan föräldrarna, men efter anmälan till kan föräldrarna utan att ange några skäl automatiskt upphäva denna regel. Om man menar allvar med kravet på jämställdhet, så räcker det enligt vår uppfattning inte med en regel som utan vidare kan upphävas. Det skulle enligt vår mening var till stor skada för jämställdhetssträvandena om man inte genomför en strikt lika fördelning av ersättningstiden mellan föräldrarna vid föräldraförsäkringens utbyggnad till en förmån som sträcker sig upp till barnets skolålder. Vi föreslår således att ersättningstiden för den särskilda föräldrapenningen skall delas lika mellan föräldrarna och att undantag från denna regel får ske endast när det föreligger särskilda skäl. Vi vill i detta sammanhang också erinra om familjestödsutredningens undersökning, som visar det starka samband som finns mellan moderns inkomst och yrke och utnyttjandet av föräldraledigheten. Ju mer kvalificerat yrke och ju högre inkomst modern har, desto större andel av faderna använder föräldraledigheten. Det finns betydande hinder för många anställda att utnyttja föräldraledigheten. Och eftersom det också finns ett samband mellan föräldrarnas yrken/inkomster, betyder detta också att utökad föräldraledighet- utan regler om lika fördelning - riskerar att främst utnyttjas av de välbetalda och inte blir den möjlighet till ökad samvaro mellan barn och föräldrar i alla familjer som avsetts i det socialdemokratiska förslaget. Vi kräver i samband härmed också en sådan ändring i föräldraförsäkringens nuvarande regler att rätten både till föräldrapenning och till den nya särskilda föräldrapenningen överstigande garantinivån knyts till individen. Därigenom ges en förvärvsarbetande make rätt att utnyttja föräldraförsäkringen med föräldrapenning över garantinivån, även i det fall den andre föräldern är hemarbetande och inte uppbär föräldraförsäkringens garantibelopp. En förutsättning skall givetvis vara att föräldern faktiskt har hand om barnet . 3.4 Vissa övriga frågor Ett fullt ut genomarbetat förslag måste också innehålla de förslag till övergångsregler som erfordras vid ett successivt genomförande. Vi vill i detta avseende hänvisa till våra tidigare framlagda förslag. Lagstiftningen om föräldraförsäkringen har byggts ut successivt. Den har därigenom kommit att bli komplicerad. Ett nytt regeringsförslag bör därför även innefatta den överarbetning från rent lagtekniska synpunkter som krävs för att lagstiftningen skall vara en sammangjuten och mindre komplicerad produkt. Enligt vår mening bör nu dels fatta principbeslut om föräldraförsäkringen enligt de grunder vi angivit, dels besluta om en omedelbar utbyggnad av försäkringen så att föräldrapenning under den nionde månaden utgår enligt inkomstbortfallsprincipen. m. m. 4.1 Föräldraförsäkringen har successivt byggts ut till att omfatta allt fler förmåner. I betänkandet (SOU 1977:39) Föräldraförsäkring har famljestödsutredningen lagt fram förslag om ytterligare utveckling av dem. Det viktigaste av dessa förslag tar sikte på den grupp kvinnor som under havandeskapets slutskede inte kan fortsätta att utföra sitt arbete på grund av arbetets art. Men även förslagen om utökad föräldrapenning till långtidssjuka barn och om höjning av vissa åldersgränser har sin stora betydelse i en fortsatt reformering av familjepolitiken. I budgetpropositionen tar regeringen inte slutlig ställning till utredningens förslag. Man anmäler emellertid att dessa senare kommer att redovisas för . Vi vill redan i detta sammanhang anföra vissa allmänna synpunkter på de framlagda betänkandena. Vi noterar därvid att förslagen stämmer överens med vad den socialdemokratiska partikongressen uttalat. Under den socialdemokratiska regeringen fick, på förslag av delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor, familjestödsutredningen i uppdrag att behandlade problem som kan uppstå för förvärvsarbetande kvinnor under graviditeten. Utredningen konstaterar att det är främst kvinnor med tungt arbete som systematiskt missgynnas av nuvarande regler. Man föreslår därför att i de fall problemen inte kan med omplacering - vilket bör vara det normala - skall en särskild havandeskapspenning kunna utgå i och längst till den tionde dagen före den beräknade tidpunkten för förlossningen. Ett genomförande av tankarna bakom utredningens förslag skulle otvivelaktigt innebära att en betydande orättvisa undanröjs. måste man konstatera att förslaget rent tekniskt komplicerar försäkringen ytterligare, vilket flera remissinstanser påpekat, t. ex. , statskontoret och . Vi har i vår motion 1977/78:327 liksom i det tidigare framhållit vikten av att försäkringen vid en överarbetning blir en sammangjuten och mindre komplicerad produkt. Det är viktigt att man kommer till rätta med de problem som finns för havande kvinnor i tungt arbete. Vi anser därför att utredningsförslagets principer bör förverkligas. En annan viktig fråga som utredningen haft att pröva gäller en utökning av antalet dagar med föräldrapenning för långtidssjuka barn. Av utredningens material framgår bl. a. att familjerna i genomsnitt tar ut för vård av sjukt barn. För ensamstående förälder med barn under skolåldern gäller dock att utnyttjar samtliga ledighetsdagar (vid undersökningstillfället ). konstaterar att det bland den begränsade grupp som utnyttjar maximiantalet dagar torde finnas många som på grund av barnets sjukdom råkar i en besvärlig situation. Utredningen har därför diskuterat olika förslag för att komma till rätta med detta problem. Det slutliga förslaget innebär en rätt till förlängd ledighet efter tre dagars karenstid. Man kan konstatera att utredningen redovisat starka skäl för att förbättra de nuvarande reglerna för långtidssjuka barn men står det klart att förslaget med en karenstid innebär problem både för föräldrar och även rent administrativt. Vid den fortsatta prövningen bör man därför söka sig fram till en lösning som tillgodoser syftet med utredningens förslag utan att medföra de problem förslaget om karensdagar kan väntas leda till. 1 olika sammanhang har bl. a. frågan om åldersgränsen för föräldrapenning för tillfällig vård av barn diskuterats och önskemål därvid förts fram om en höjning av gränsen . Den socialdemokratiska partikongressen har uttalat sitt stöd förden höjning till som familjestödsutredningen föreslagit. 1 vissa remissyttranden anser man att utredningens förslag bör behandlas inom ramen för den nytillsatta sjukpennningutredningens arbete. Vi delar inte denna uppfattning utan anser det viktigt med en justering av nuvarande åldersgränser. 4.2 Som ett betydelsefullt led i arbetet att skapa goda uppväxtvillkor för barnen ingår även en väl fungerande föräldrautbildning. Barnomsorgsgruppen har på den socialdemokratiska regeringens uppdrag närmare utrett frågorna om föräldrautbildning och i ett betänkande (SOU 1978:5) lagt fram förslag vad avser föräldrautbildning kring barnets födelse. Det är den första fasen av de fyra som gruppen anser föräldrautbildningen bör omfatta. Gruppen har i betänkandet lagt fram preciserade förslag om hur föräldrautbildningen skall gå till, i första hand vid mödravårds- och barnavårdscentraler. Eftersom regeringen anmäler sin avsikt att senare återkomma med förslag i anledning av barnomsorgsgruppens förslag, vill vi i detta sammanhang endast understryka vikten av att det sker en utbyggnad av denna verksamhet. Vi avser senare att noga granska de förslag regeringen kommer att lägga fram. Socialdemokraterna motsatte sig den borgerliga trepartiregeringens förslag att avveckla statsbidraget till allmän fritidsverksamhet, som var ett betydelsefullt inslag i den socialdemokratiska regeringens proposition om skolans inre arbete. Beslutet att dra in bidraget har medfört att föreningslivets möjligheter att anordna aktiviteter för barn och ungdom i anslutning till skoldagen kraftigt har begränsats. Den dåvarande regeringens besparingsiver kom att gå ut över de barn och ungdomar som har störst behov av omsorg och stimulerande aktiviteter. Det är förvånande att folkpartiregeringen i budgetpropositionen inte har utnyttjat möjligheten att återinföra bidraget för att därmed stödja denna del av SI A-reformen. Socialdemokraterna lägger därför i en särskild motion fram förslag om att 30 milj. kr. skall anvisas för allmän fritidsverksamhet under nästa budgetår. avgav betänkandet (SOU 1975:94) Barns sommar, i vilket utredningen föreslog åtgärder för omsorg och fritidsverksamhet för barn och andra lov. Betänkandet har remissbehandlats. Ett flertal organisationer har också uppvaktat folkpartiregeringen och begärt att förslag grundat på betänkandet skall föreläggas . Vi anser att det finns starka skäl att uppmärksamma behovet av sådan verksamhet för barn även . Visserligen har arvs fondsmedel ställts till förfogande för olika försök som kommuner och ungdomsorganisationer bedrivit, verksamheter som gett erfarenheter kring aktiviteter av detta slag. Det är emellertid enligt vår mening nödvändigt och angeläget att frågan nu förs vidare på ett mer aktivt sätt. Det är anmärkningsvärt att man under det borgerliga regeringsinnehavet inte har tagit initiativ i denna riktning. Även om det vuxit fram en annan syn i vad gäller olika former av specialdestinerade statsbidrag får detta inte hindra en utveckling inom det aktuella området. bör därför begära att regeringen redovisar förslag i anledning av utredningens betänkande och den bedrivna försöksverksamheten. 1 samband därmed bör man särskilt pröva möjligheten att låta organisationslivet få vidgade uppgifter i vad gäller sommaraktiviteter för barn och ungdom. I vår partimotion om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i skolan a. behovet av att ordna en tillfredsställande omsorg av eleverna under lovdagar. Det bör eftersträvas att i ökad utsträckning anställa personal som arbetar både under skol- och lovdagar. Detta är en fråga för kommunerna. Barnfamiljerna har drabbats hårt av den borgerliga åtstramningspolitiken. Beräkningar visar på en kraftig minskning av de disponibla inkomsterna för dem. Socialdemokratin har i flera motioner, senast , lagt fram förslag i syfte att förstärka barnfamiljernas köpkraft. De borgerliga partierna har varit ovilliga att medverka till att genomfora våra förslag. Den nu framlagda budgetpropositionen innebär därvidlag ingen förändring. Ett exempel på detta är behandlingen av bostadsbidragen till barnfamiljer. Man framställer där förslagen om höjt statligt bostadsbidrag med . , höjd övre hyresgräns och höjd över inkomstgräns som väsentliga förbättringar. Men för stora grupper blir det i stället fråga om försämringar. Genom att den nedre hyresgränsen höjs med . kommer familjer med en hyra under nuvarande hyresgräns att få . mindre i bostadsbidrag. Eftersom inkomstgränsen för oreducerat bidrag hålls oförändrad kommer bidraget att vid en inkomsthöjning minskas även av denna anledning. 1 många barnfamiljer kan det bli en minskning av bidragen . , en minskning som inte ens neutraliseras av det höjda statliga bidraget med . Den fördelningspolitiska effekten av regeringens förslag blir således negativ mot många barnfamiljer med måttliga inkomster. Vi kan inte heller underlåta att konstatera att lägger fram förslag som dess företrädare i för sedan röstat emot. voterades civilutskottets förslag om höjt statligt bostadsbidrag och höjd övre hyresgräns ned av den borgerliga riksdagsmajoriteten. återfinns dessa förslag som reformförslag i folkpartibudgeten. 1 vår partimotion om bostadspolitiken kommer vi att lägga fram förslag som upphäver de försämringar regeringsförslaget innebär. Vi föreslår en oförändrad nedre hyresgräns. Vårt förslag innebär vidare att den övre hyresgränsen höjs utöver propositionen och fastställs med olika belopp för familjer med 1, 2, 3, 4 resp. 5 och fler barn. Inkomstgränsen för oreducerat bidrag bör höjas till . i enlighet med förslag, och slutligen bör familjer såsom barn även få räkna icke-studerande barn . I motionen föreslås även en mer omfattande översyn av bostadsbidragssystemet. Dessa förslag skulle innebära ett verkningsfullt stöd ål barnfamiljerna. Hemställan rörande barnomsorg, fritidsverksamhet och sommaraktiviteter för barn samt ökad förskollärarutbildning görs i särskilda motioner. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. beslutar att från skall ersättning enligt inkomstbortfallsprincipen utgå under föräldraförsäkringens nionde månad, 2. fattar principbeslut om etappvis utbyggnad av föräldraförsäkringen med det innehåll som angetts i motionen, 3. hos regeringen anhåller om förslag vid nästa om föräldraförsäkringens utbyggnad enligt vad som anges i motionen. () () ()