mot · G2022295 · 1979-03-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:135 om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. Ersättningsbeloppen i den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen Formerna för det ekonomiska stödet vid arbetslöshet reformerades genomgripande fr. o. m. . a. höjdes ersättningsbeloppen väsentligt genom att nya dagpenningklasser infördes . Löneutvecklingen gjorde att inte ens den nya högsta ersättningsklassen gav den kompensation för inkomstbortfall vid arbetslöshet för stora grupper av arbetstagare som åsyftades när reform beslutades. Detta hade klart dokumenterats genom en jämförelse med utvecklingen av ersättningen inom sjukförsäkringen och av basbeloppet. Mot denna bakgrund föreslog den socialdemokratiska regeringen i enlighet med en framställning från arbetslöshetskassornas samorganisation och en i princip enig remissopinion att tre nya ersättningsklasser om 140,150 och . skulle inrättas inom arbetslöshetsförsäkringen. Efter godkännande trädde de nya bestämmelserna i kraft fr. o. m. . På grund av den kraftiga inflationen hemställde arbetslöshetskassornas samorganisation i skrivelse till regeringen om införande av nya högsta dagpenningklasser. av de försäkrade hade sålunda kommit att tillhöra klassen . Organisationen konstaterade dels att utvecklingen , efter det att organisationen förra gången hemställde om nya högsta dagpenningklasser, blev sådan att en klass om . varit motiverad redan fr. o. m. , dels att ett återställande av de ursprungliga relationerna mellan kontantstödet och ersättningen från sjukförsäkringen fr. o. m. motiverade en höjning av den maximala dagpenningen till . Efter förslag från regeringen beslöt dock borgerliga majoritet att begränsa höjningen till en ny högsta klass på . En socialdemokratisk motion med förslag om en högsta klass på . Med skrivelse till regeringen har arbetslöshetskassornas samorganisation nu ånyo hemställt om nya högsta dagpenningklasser fr. o. m. : 190, 200 och . Framställningen har remissbehandlats. , i , och Centralorganisationen /SR har tillstyrkt framställningen. anser det i och för sig skäligt att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen höjs. Till grund för den socialdemokratiska regeringens förslag och beslut att höja högsta utgående dagpenning, helt i enlighet med arbetslöshetskassornas då framförda önskemål, låg bedömningen att basbeloppets utveckling och höjningarna av ersättningen inom sjukförsäkringen borde följas upp. Det förslag som regeringen nu förelägger bör granskas med utgångspunkt i samma bedömning. De nya dagpenningklasserna föreslås tillämpade fr. o. m. . Till följd av den snabba penningvärdeförsämringen har basbeloppet höjts kraftigt. Gällande basbelopp är . Denna utveckling till trots och mot tillstyrkanden från en i princip enig remissopinion har regeringen funnit anledning att begränsa anpassningen av utgående kontantersättning. Som ny högsta dagpenningklass fr. o. m. föreslås . Regeringens förslag innebären påtaglig urholkning av utgående kontantstöd vid arbetslöshet i förhållande till ersättningen från sjukförsäkringen, jämfört med motsvarande relation 1974. Socialdemokraterna kan inte acceptera denna urholkning. Vi föreslår därför atttrenyadagpenningklasserom 190,200och . införs fr. o. m.den ljuli 1979. Bidrag till elever i arbetsmarknadsutbildning Bidragen till elever i arbetsmarknadsutbildning är knutna till utgående ersättning vid arbetslöshet. Förändras dessa senare ersättningar har regeringen av bemyndigats att anpassa utbildningsbidragen i anslutning härtill. I propositionen redovisar arbetsmarknadsministern hur regeringen avser att, med förbehåll för godkännande av de föreslagna ändringarna i det kontanta stödet vid arbetslöshet, även ändra utgående bidrag vid arbetsmarknadsutbildning fr. o. m. . Vi har tidigare föreslagit införande av dagpenningklasser utöver vad som förordats av regeringen. Detta får konsekvenser vid fastställande av nya utbildningsbidrag. Det ankommer på regeringen att, med tillämpning av gällande grunder för fastställande av bidragen, genomföra de anpassningar härvidlag som kan föranledas av beslut med anledning av våra förslag rörande dagpenning i försäkringen. Bidraget vid arbetsmarknadsutbildning består av dagpenning, som vanligen motsvarar vad elever har rätt till som ersättning vid arbetslöshet, samt ett särskilt stimulansbidrag. Detta bidrag höjdes till . per dag fr. o. m. . höjdes vissa andra arbetsmarknadspolitisk! I motsats till vad regeringen anförde om särskild tidsbegränsning för vissa bidragshöjningar angav föredragande statsrådet i propositionen 1977/78:32 ingen sådan tidsgräns för höjningen av stimulansbidraget. I den proposition om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkringen som regeringen föreläde föreslogs att stimulansbidraget åter skulle sänkas till . Med anledning härav anförde vi i vår motion 1977/78:1820 dels att den ryckighet i bidragsvillkoren som härigenom skapades försvagar stimulanseffekten, dels att den utveckling penningvärdet undergått sedan bidraget ursprungligen fastställdes till . motiverade en permanent höjning. Vi föreslog därför att stimulansbidraget skulle utgå med . per dag även efter . borgerliga majoritet avslog vårt förslag. De motiv för ett högre stimulansbidrag som anfördes i vår motion är fortfarande giltiga. Vi föreslår därför att bidraget fr. o. m. utgår med . De förändringar i regeringens förslag som vi förordat, införandet av ytterligare högsta dagpenningklasser, påverkar statens kostnader för progressivbidrag till arbetslöshetsförsäkringen samt arbetslöshetsfondens utgifter för samma ändamål. Genom gällande regler om anpassning av bidragen inom arbetsmarknadsutbildningen påverkas också statens kostnader för utbildningsbidrag. Dessa kostnader påverkas slutligen även av vårt förslag om förhöjt stimulansbidrag vid arbetsmarknadsutbildning. Osäkerheten om den framtida arbetslösheten och den kommande faktiska genomsnittliga ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen gör det omöjligt att annat än överslagsmässigt beräkna de kostnader som våra förslag leder till. Med detta förbehåll och med ett antagande om en genomsnittlig kassaersättning på . per dag kan merkostnaderna inom arbetslöshetsförsäkringen till följd av våra förslag beräknas till i storleksordningen 25 milj. kr. Merkostnaderna för utbildningsbidrag kan, med motsvarande förbehåll, uppskattas till omkring 220 milj. kr. Våra förslag skulle alltså föranleda en total reformkostnad på ca 245 milj. kr. /80 utöver vad som följer av propositionen. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras endast till en begränsad del genom egenavgifter från de frivilligt försäkrade. I huvudsak täcks medelsbehovet med bidrag från statsbudgeten samt en särskild arbetsgivaravgift. Statsbudgetmedlen tillförs kassorna som statsbidrag. Den avgift som erläggs av arbetsgivarna tillförs den s. k. arbetslöshetsfonden. Från fonden utbetalas två tredjedelar av såväl det s. k. grundbidraget till försäkringen som det kontanta arbetsmarknadsstödet. Avgiften till arbetslöshetsförsäkringen infördes fr. o. m. . Med de antaganden som låg till grund för kostnadsberäkningarna av reform av arbetslöshetsförsäkringen befanns inkomsterna från avgiften komma att svara mot två tredjedelar av arbetslöshetsfondens utgifter för grundbidrag och kontant arbetsmarknadsstöd. Under de år som gått sedan reformens ikraftträdande har emellertid produktionens bidrag till försäkringens finansiering visat sig kunna förslå väsentligt längre. Efter slutreglering av verksamheten t. o. m. redovisades , enligt uppgift från , en behållning på fonden överstigande 1 000 milj. kr. Med nu kända uppgifter om lönesummans och arbetslöshetens utveckling som grund finns det anledning utgå ifrån att ackumulationen av medel avsedda att bidra till arbetslöshetsförsäkringens finansiering kommer att fortgå. gäller att fonden också fortsättningsvis kan komma att redovisa ett växande överskott, även i ett läge där lönesumman i den svenska ekonomin utvecklas svagt som arbetslösheten tenderar att stiga. Som vi framhöll i motionen 1977/78:1820 finns mot denna bakgrund starka skäl som talar för att gällande regler för finansiering av arbetslöshetsförsäkringen med avgiftsmedel omprövas. De avgiftsmedel som avsatts för att finansiera arbetslöshetsförsäkringen bör i ökad utsträckning gottgöras nuvarande försäkringssystem. Vi föreslår därför att gällande regler för täckning av medelsbehovet för grundbidraget till arbetslöshetsförsäkringen ändras så att bidraget till fullo finansieras med medel från arbetsgivaravgiften. Med denna ändring följer en ökad avgiftsfinansiering i försäkringssystemet med uppskattningsvis 275 milj. kr. och en motsvarande avlastning av statsbudgeten. Det på detta sätt minskade statliga anslagsbehovet svarar i stort mot de ökade statliga utgiftsåtaganden som följer med våra tidigare förslag. Därmed kan dessa väl genomföras inom ramen för samma totala statsutgifter som följer av regeringens förslag. Som konsekvens av våra förslag bör till Kontant stöd vid arbetslöshet för /80 anvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 250 milj. kr. bör till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för nästa budgetår anvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 220 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att antar följande Lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring skall ha nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Dagpenning för utges i dagpen- Dagpenning får utges i dagpenningklasser om 70, 80, 90, 100, 110, ningklasser om 80,90,100,110,120, 120, 130, 140, 150, 160, 170 och 180 130,140,150,160,170,180,190, 200 Erkänd arbetslöshetskassa och . beslutar om försäkrads placering i hetskassa beslutar om försäkrads Arbetsmarknads- placering i dagpenningklass. styrelsen kan föreskriva att gällande marknadsstyrelsen kan föreskriva lägsta dagpenningklass ej längre att gällande lägsta dagpenningklass ej längre skall tillämpas. Denna lag träder i kraft . 2. att godkänner vad som i motionen anförts om särskilt stimulansbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, 3. att godkänner vad som i motionen anförts om ändrade regler för finansiering av grundbidraget till den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen, a. till Kontant stöd vid arbetslöshet för /80 under tolfte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 250 milj. kr. b. till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för /80 under tolfte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 220 milj. kr. 'Senaste lydelse 1978:228 () () () () () ()