mot · G202708 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om egenföretagares rätt till sjukpenning Det svenska välfärdssystemet omfattar i princip alla medborgare. I praktiken blir det dock så att vissa grupper inte får full tillgång till välfärdsanordningarna. Orsakerna kan vara flera men en vanlig orsak är osmidiga bestämmelser. En grupp som ofta drabbas av detta är egenföretagarna, vilket vanligtvis hänger samman med att inkomsterna kan skifta starkt från till ett annat och att årsinkomsten är sammansatt av såväl arbetsinkomst som kapitalinkomst. Vi vill här särskilt peka på ett par områden där egenföretagarnas situation på grund av relaterade omständigheter inte är fullgod. Enligt 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring (AFL) är sjukpenninggrundande inkomst den inkomst i pengar eller naturaförmåner som den försäkrade kan antas tills vidare åtnjuta av eget arbete antingen som arbetstagare (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Till inkomst av annat förvärvsarbete räknas varje form av arbetsinkomst som inte är anställningsinkomst. Hit räknas sålunda inkomst av arbete i en av den försäkrade bedriven rörelse och en av honom ägd eller brukad jordbruksfastighet eller annan fastighet. Inkomsten av arbete för egen räkning får dock inte beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Enligt () riktlinjer för inkomstberäkningen för egenföretagare skall den inkomst som skall beaktas vid bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst ej röna inverkan av rörelsekapital, tillfälliga vinster eller förluster och dylikt. Hänsyn skall således inte tas till hyror, arrenden, skogsavverkningar m. m. i den mån de kommer från i fastigheten nedlagt kapital; endast den inkomst som motvarar arbetsinsatsen räknas. För person som driver eget jordbruk bör inkomsten inte beräknas till högre belopp än som svarar mot vad vederbörande fått utge, om skötseln anförtrotts annan person. En egenföretagare kan enligt detta få en lägre sjukpenninggrundande inkomst än den deklarerade. Detta är i princip också riktigt. Men egenföretagaren kan däremot inte automatiskt påräkna en högre sjukpenninggrundande inkomst än den deklarerade, även om den deklarerade inkomsten understiger vad en anställd person i motsvarande ställning skulle ha haft. Om särskilda skäl finnes kan dock RFV beräkna inkomsten till högre belopp än som motsvarar den deklarerade inkomsten. 1 1978/79. Vi vill också peka på ett annat problem: Enligt 3 kap. 6 § AFL är försäkrad skyldig att , dock senast , till anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpennings storlek. Ändring av sjukpenningen görs dock inte förrän efter det att fått kännedom om inkomständringen (3 kap. 5 § AFL). I vissa fall föreligger skyldighet att återbetala redan utkvitterad ersättning från den allmänna försäkringen. Om egenföretagares deklarerade inkomst däremot visar sig vara högre än den till uppgivna åligger det i första hand egenföretagaren själv att anmäla de ändrade inkomstförhållandena till kassan, som då har att bedöma om inkomständringen även bör medföra ändring i sjukpenningen. Någon skyldighet för kassan att utbetala retroaktiva belopp föreligger ej. Sammanfattningsvis kan alltså sägas att egenföretagarnas situation inom sjukförsäkringssystemet är otrygg. Bestämmelserna är komplicerade och svårtolkade. Förden grupp egenföretagare som har tid och fallenhet att sätta sig in i bestämmelserna är problemet inte så stort. De kan också lätt få rättelse i högre instans. Men för den stora massan gäller att man på grund av bristande kunskap och bristande tid lätt hamnar i det läget att man antingen får lägre sjukpenning än man är berättigad till eller också att man gör fel i god tro och blir återbetalningsskyldig med det obehag som detta medför. För hela egenföretagargruppen gäller dock att rättelser sker med stor tidsfördröjning. Rättsläget är dessutom oklart vad gäller retroaktivitet och uppdelningen av inkomst i fall av hög kapitalintensitet och lågt deklarationsutfall. Enligt vår mening bör bestämmelserna kunna göras mera smidiga och lättolkade. Syftet måste vara att egenföretagargruppen blir mera jämställd med löntagargruppen i sjukförsäkringssystemet. Vid regeringssammanträde tillsattes på dåvarande departementschefen förslag en utredning i syfte att göra en översyn av sjukpenningsystemet. Direktiven omfattar även möjligheter till överväganden vad gäller egenföretagarnas situation i systemet. Enligt vår mening bör motionen överlämnas till utredningen för beaktande. Här gäller förhållanden och regler där egenföretagarna och löntagarna är mera jämställda. Det statliga bostadsbidraget är således beroende av den taxerade inkomsten och vidare skall viss hänsyn tas till förmögenhetsförhållandena och ev. underskott i förvärvskälla. Ökas eller minskas inkomsten i väsentlig grad, jämfört med taxeringen före bidragsåret, kan en justering göras om förändringen är bestående och över- eller understiger vissa gränser. 1 övrigt gäller också på detta område anmälningsskyldighet och återbetalningsplikt vid felaktigt utbetalat bostadstillägg. har aktualiserats frågan om ett förenklat ansökningsförfarande för bostadsbidrag i syfte att undvika årliga ansökningar om bostadsbidrag. Frågan har varit föremål för utredning inom . Vidare övervägs nu möjligheterna att förenkla rutinerna för beräkning av bostadsbidrag på så sätt att tillhandahåller uppgifter om sjukpenninggrundande inkomst i vissa fall. Datainspektionen har redan tillstyrkt förfarandet i princip. En viss samordning av beräkningsunderlaget för sjukpenning och bostadsbidrag är således på gång. Vi har självfallet ingen erinran mot enklare rutiner och begränsning av ansökningsförfarandet vad gäller bostadsbidrag. Vi vill dock fasta uppmärksamheten på att egen företagarna inte därigenom får slussas in i samma besvärliga handläggningsgång som gäller sjukpenningen. Regeringen bör antingen genom tilläggsdirektiv till någon pågående närbesläktad utredning eller genom särskild utredning skyndsamt undersöka egenföretagarnas situation innan ett definitivt förslag framläggs om nya regler och rutiner för underlag och utbetalning av bostadsbidrag. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utredning av egen företagarnas ställning i sjukpenningsystemet. . () () 1* 1978/79.