mot · G2022476 · 1979-04-17 00:00:00 — Motion 1978/79:2476 med anledning av propositionen 1978/79:136 om trädgårdsnäringen framlade trädgårdsnäringsutredning betänkandet Svensk trädgårdsnäring Produktion, Rationalisering, Internationella förhållanden (SOU 1978: 51) samt delbetänkandet Rådgivning (Ds Jo 1978: 13). Utredningens uppgift har varit att göra en samlad översyn av trädgårdsnäringens förhållanden mot bakgrund av de förändringar som skett inom näringen och i dess internationella relationer. Som utgångspunkter för utredningens förslag framhölls att vi skall eftersträva att inom landet ha en effektiv och konkurrenskraftig trädgårdsnäring samt att konsumenterna skall tillförsäkras produkter av god kvalitet till rimliga priser. Utredningen hade vidare att pröva om stödet till trädgårdsnäringens rationalisering har den för näringen lämpligaste utformningen. I enlighet med sina direktiv har utredningen gjort en med hänsyn till tillgängligt statistiskt material ingående granskning av den svenska trädgårdsodlingens situation och utvecklingsmöjligheter. Man framhåller därvid bl a. att svensk trädgårdsodling nu nått en betydande omfattning. Det årliga produktionsvärdet överstiger och förädlingsvärdet 600 milj. kr. Vidare framhålls att det i stora delar av finns goda förutsättningar att bedriva en rationell produktion av trädgårdsprodukter. Utredningen anför också att ca 30 000 personer sysselsätts, helt eller delvis, inom odlingen och att härtill kommer ett inte obetydligt antal personer i industri, handel och organisationer anknutna till näringen. I anslutning till dessa siffror anser vi att det finns skäl att särskilt framhålla det förhållandet att odling av trädgårdsprodukter i stor utsträckning sker i sådana delar av vårt Iand som har ett sämre industriellt sysselsättningsläge. Sådana områden är bl. a. östra , delar av , öland, västra samt . I dessa områden får absolut inte trädgårdsnäringens betydelse som regionalt sysselsättningsskapande förbises. Utredningen framhåller emellertid också att näringen utsatts för förhållanden som skapat osäkerhet inom hela branschen, väsentligt höjt produktionskostnadsnivån samt även slagit ut delar av snittblomsterodlingen. De faktorer som främst har inverkat är den kraftigt stegrade importen, energikrisen samt de genom inflationen urholkade vikttullarna. 1 1978/79. 1978/79: 2476 som näringen utsatts för dessa störande förhållanden uppvisar konsumtionen av trädgårdsprodukter en markant ökning. Svårigheterna för den svenska odlingen är således ej föranledda av en minskad efterfrågan utan av en av ovannämnda faktorer kraftigt försämrad internationell konkurrenskraft. Utredningen föreslår att ett flertal åtgärder vidtas för att stärka den svenska odlingens konkurrenskraft och för att skapa en ökad trygghet för näringen. Företagen skall ges möjlighet att på ett tillfredsställande sätt kunna anpassa sig till uppkomna strukturella förändringar i dess miljö. Regeringens proposition 1978/79:136 Regeringens proposition om trädgårdsnäringen behandlar det betänkande som utredningen framlagt. På flera väsentliga punkter frångår man emellertid utredningens enhälligt framlagda förslag. föreläggs därigenom ett förslag till åtgärdspaket för trädgårdsnäringen som inte helt klarar av att ge de förutsättningar för anpassning och trygghet samt bättre konkurrensvillkor som utredningen, men också jordbruksministern, framhåller som betydelsefulla. Vi ser de av utredningen framlagda förslagen som väl avvägda och till varandra väl anpassade minimiåtgärder, vilka endast i kombination med varandra kan ge näringen den trygghet som tillerkänns den. Utredningen föreslår bl. a. inrättandet av en fond för marknadsfrämjande åtgärder. Den är ett nödvändigt komplement till det tulljusteringsförslag som utredningen framlägger. Liksom de många remissinstanserna biträder vi helt utredningens förslag om nödvändigheten av denna fond. Inom trädgårdsnäringen finns inget system med vars hjälp stabila och balanserade marknadsförhållanden kan uppnås i händelse av överutbud, prisdumping m. m. Beträffande lagring av trädgårdsprodukter som en åtgärd att skapa balanserade avsättningsförhållanden vill vi framhålla att situationen varit sådan att lagringskostnader inte alls eller endast i ringa grad kompenserats genom priserna senare på säsongen. Marknadsföringen av lagerhållna produkter har ofta tvingats ske i konkurrens med subventionerade eller på annat sätt prispressade importprodukter. Den liberala handelslinje vårt land hållit har inte kunnat hindra en sådan lågprisimport. Det är också uppenbart att tullskyddet, även om vissa justeringar nu görs, inte heller kan eliminera sådan konkurrens. Samhället stöder uppförandet av kyllager och utbyggnaden av goda lagringsbetingelser, bl. a. genom det statliga rationaliseringsstödet, genom stödet till sambruksföreningar, forskning, försök m. m. De eftersträvansvärda satsningar som här gjorts från näringens egen sida för att möta marknadens utbuds- och efterfrågesvängningar samt för att främja en kvalitetsbevarande hantering av produkterna får inte göras olönsamma 1978/79: 2476 för företagen genom att landets handelspolitik inte kan hindra att extrem lågprisimport konkurrerar med den svenska produktionen. I denna situation framstår fonden för marknadsfrämjande åtgärder, vilken utredningen angett ramarna för, för oss som en utomordentlig möjlighet till det stöd och det skydd näringen behöver. Vi delar också utredningens uppfattning om värdet av fonden som en möjlighet att minska de lönsamhetsvariationer som uppstår mellan olika år och som kan skyllas på strukturella förhållanden, prisfluktuationer, skördevariationer o. d., förebygga krissituationer samt allmänt främja avsättningen av trädgårdsprodukter. Vi anser att jordbruksministern i propositionen inte ägnar berättigad uppmärksamhet åt näringens hithörande problem och utredningens förslag i denna del. Även om utredningen varit mycket knapphändig i sin beskrivning av fondens uppbyggnad, anser vi att jordbruksministern klarare skulle ha markerat värdet av en sådan fond. Vi hemställer därför att uttalar sitt stöd för det ramförslag till fond för marknadsfrämjande åtgärder som trädgårdsnäringsutredningen presenterat samt begär att regeringen ger trädgårdsnäringsutredningen i uppdrag att med stor skyndsamhet överarbeta förslaget med avsikt att mer ingående presentera åtgärdsområde, arbetssätt och administration, bl. a. i de avseenden vi ovan exemplifierat. I fråga om rationaliseringsverksamheten följer jordbruksministern i huvudsak trädgårdsnäringsutredningens förslag. hade dock föreslagit att garantiramarna för rationaliseringslån skulle höjas med 16 milj. kr., men regeringen stannar vid 10 milj. kr. Detta är otillräckligt med tanke på att anvisade medel för innevarande budgetår redan är förbrukade. Lantbruksstyrelsen har beräknat att ytterligare 5 milj. kr. behövs för att täcka det behov som föreligger under innevarande budgetår. För detta behöver alltså garantiramarna vara 24 milj. kr. Då 5 milj. kr. kommer att gå åt för att under nästa budgetår täcka ett uppdämt lånebehov innebär de 29 milj. kr. som sammanlagt föreslås för /80 ingen reell ökning, om man tar hänsyn till det nuvarande lånebehovet. I propositionen framhåller jordbruksministern angelägenheten av att rationaliseringen inte kommer att hämmas av bristande möjligheter att lämna kreditgarantier. Detta kommer dock att bli fallet, eftersom man med de föreslagna garantiramarna utökat de verksamhetsområden för vilka man kan erhålla rationaliseringslån. Det förslag som regeringen framlagt kommer också att innebära stimulans till omställning av produktionen. Det innebär stora investeringar i trädgårdsföretagen, som kommer att ställa krav på ökade kreditgarantier. Allt detta talar för att , i enlighet med trädgårdsnäringsutredningens förslag, bör höja ramen för kreditgarantier till trädgårdsnäringens rationalisering med 16 milj. kr. så att den för /80 fastställs till 35 milj. kr. Den statliga rådgivningsverksamheten är ett viktigt instrument i den tl 1978/79. 1978/79: 2476 statliga rationaliseringspolitiken för att skapa en effektiv och konkurrenskraftig trädgårdsproduktion. Såväl utredningen som jordbruksministern uttalar sig också otvevtydigt för behovet av en förstärkning och en effektivisering av rådgivningen. För vår del vill vi instämma i detta men också i sammanhanget tillägga att trädgårdsnäringen, till följd av sin struktur och mångformighet i fråga om såväl branscher, kulturslag som produktionsteknik, ställer ett förhållandevis mycket större krav på rådgivningsresurser än övriga areella näringar. Rådgivningen inom trädgårdsnäringen ställer också större krav på specialisering hos rådgivarna. framhåller i sitt remissyttrande behovet av en ökad specialisering av rådgivningen. som behovet på detta sätt accentuerats och vuxit sig starkare har emellertid lantbruksstyrelsen kraftigt inskränkt på resurserna för rådgivning till näringen. Inte mindre än sex tjänster har vakanthållits. Mot bakgrund av jordbruksministerns uttalade uppfattning om behovet av en förstärkt och effektiviserad rådgivning och av de här gjorda påpekandena om vakanthållningen av tjänster framstår jordbruksministerns enkla konstaterande i propositionen att de vakanta tjänsterna bör tillsättas i den utsträckning som tillgängliga medel medger detta som synnerligen oengagerat. Å andra sidan föreslås att ett antal nya tjänster som rådgivare vid lantbruksnämnderna inrättas . Då vi finner att behovet av dessa nya tjänster har beräknats med utgångspunkt i att alla tidigare tjänster skulle vara besatta, anser vi att man genom en kombination av omfördelning och överskridande av anslaget Lantbruksnämnderna skall återbesätta de vakanta tjänsterna. Vi hemställer således i denna fråga att uttalar sådana direktiv till lantbruksstyrelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen 1. uppdrar åt trädgårdsnäringsutredningen att med stor skyndsamhet överarbeta förslaget till en fond för marknadsfrämjande åtgärder med avsikt att mer ingående presentera åtgärdsområde, arbetssätt och administration, 2. höjer ramen för kreditgarantier till trädgårdsnäringens rationalisering för /80 i enlighet med trädgårdsnäringsutredningens förslag med 16 milj. kr. 3. återbesätter de vid lantbruksnämnderna vakanta trädgårdsrådgivningstjänsterna. () BO ()