mot · G30257 · 1979-10-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m. I propositionen 1979/80:6 om uppgifter och organisation föreslås vissa principiella förändringar av bl. a. beredskapsfunktioner. Med hänsyn till att beslutsunderlaget för de här föreslagna förändringarna är ofullständigt bör enligt vår mening frågan om styrelsens beredskapsfunktioner bli föremål för prövning i särskild ordning först efter det att säkrare underlag föreligger. För detta talar följande väsentliga faktorer. är ett nytt försvarsbeslut att vänta. försvarsbeslut omfattade även den civila hälso- och sjukvården i krig, vars betydelse markerades starkt, bl. a. genom en avsevärt ökad medelstilldelning. Föredragande statsråd uttalade i propositionen att de ökade arbetsuppgifterna för del krävde personella förstärkningar men att detta fick anstå i avvaktan på resultat av översynsutredning (ÖSOS). Medel för anlitande av expertis ställdes i stället till styrelsens förfogande. Med hänsyn till att stora frågor rörande hälso- och sjukvården i krig ännu väntar på sin lösning torde försvarsbeslut komma att behandla den civila hälso- och sjukvården i krig med härav föranledda arbetsuppgifter för . Utredningen om sjukvården i krig (USIK) USIK har remissbehandlats . Något regeringens ställningstagande i form av en proposition har ännu inte lämnats, innebärande att inte heller fått ta ställning i frågan. Trots detta bygger mycket av vad som sägs i föreliggande proposition på de uttalanden som USIK gjort främst i decentraliseringsfrågan. Osäkerheten härvidlag redovisas under punkt 3 nedan. I propositionen berörs däremot inte de ytterligare arbetsuppgifter som USIK föreslår skall läggas på . Vidare kan anföras att i remissvaren på USIK meningarna bryts på flera väsentliga punkter. Vidare bör framhållas att USIK fortsätter sitt arbete avseende sjukvårdens skydd samt att utredningen fått tilläggsuppdrag att utreda utbildningsfrågorna. Även dessa båda frågor hänger intimt samman med styrelsens framtida verksamhet. Decentralisering av arbetsuppgifter från till främst sjukvårdshuvudmännen intar en central plats i propositionen. Under avsnittet beredskapsfrågor förordas också en decentralisering, men på detta område är föredragande statsrådet uppenbarligen mindre säker på möjligheterna. Formuleringarna i propositionen speglar alldeles tydligt denna osäkerhet. Vidare uttalas att, till skillnad från övriga områden, ansvaret för arbetet med en decentralisering av uppgifterna bör läggas på en arbetsgrupp som regeringen tillsätter. Först på grundval av denna grupps resultat torde ställning kunna tas till arbetsuppgifter och organisation avseende dess beredsksapsfunktioner. I detta sammanhang bör erinras om att som ett resultat av USIK regeringen uppdragit åt statens förhandlingsnämnd att förhandla med landstingskommunerna och kommunerna utanför landsting om deras medverkan i hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap. Dessa förhandlingar har ännu icke påbörjats. Inom ramen för dessa förhandlingar måste kostnadernas fördelning mellan staten och sjukvårdshuvudmännen komma att inta en framträdande plats. Utan klarhet i denna övergripande fråga torde ställning icke kunna tas till decentraliseringsfrågan som sådan. Den s. k. ansvarsprincipen inom totalförsvaret sådan den är fastlagd av statsmakterna innebär att myndighet, som i fred har ansvar för verksamhet av betydelse för totalförsvaret, också skall - så långt detta är praktiskt möjligt - ha ansvaret att i fred förbereda och planlägga för samt i krig genomföra och leda samma verksamhet. Ansvarsprincipen anger sålunda ett myndighetsansvar. Den är inte någon allmän princip för myndighetens interna organisation. Att ta ansvarsprincipen som motiv för en splittring av de nu inom sammanhållna beredskapsresurserna tyder på misstolkning av vad begreppet har för innebörd i totalförsvarssammanhang. All erfarenhet även från andra civila verk talar entydigt för att beredskapsfunktionen bör vara sammanhållen. Med hänsyn till de många osäkra faktorer som f. n. finns när det gäller utvecklingen för hälso- och sjukvården i krig, förefaller det befogat att inte nu ta ställning till beredskapsfunktionerna och deras infogande i en ny organisation för . Ställningstagande till USlK:s förslag och möjligheterna att genomföra decentralisering av arbetsuppgifterna bör avvaktas. Beredskapsfunktionerna inom bör intill dess fl arbeta med i princip den organisation som f. n. gäller. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande beredskapsfunktioner.