ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G30214 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:14 av och i med anledning av propositionen 1978/79:214 om ändring i förköpslagen (1967:868), m. m. I propositionen 1978/79:214 om ändring i förköpslagen (1967:868), m. m., föreslås även några ändringar i expropriationslagen. a. får genom förslagen en fastighetsägare möjlighet att i vissa fall tvinga den exproprierande att tillträda fastigheten . Förslaget har utformats så att domstolen, sedan den exproprierande väckt talan, på yrkande av fastighetsägaren får besluta att enkelt förhandstillträde skall ske om den exproprierande ej visar att tillträde skulle medföra avsevärd olägenhet för honom. Förslaget är ett steg i rätt riktning för att skydda fastighetsägarens berättigade intressen vid expropriation. Enligt vår mening bör emellertid fastighetsägaren ges möjlighet att agera redan när tillstånd till expropriation meddelats. Förpliktas den exproprierande att tillträda skall, som , förskott också kunna utgå på kommande ersättning. De invändningar som rests mot en sådan ordning har inte den tyngd att man bör avstå från reformen. bör därför nu godta motsvarande förslag i propositionen endast som en provisorisk ändring och begära ett förslag med den inriktning som vi ovan förordat. I anslutning till detta förslag bör även ytterligare övervägas om inte möjlighet bör öppnas att, när särskilda hinder inte möter, få till stånd kvalificerat förhandstillträde med de fördelar detta har. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör läggas fram om ändring i expropriationslagen som ger fastighetsägare möjlighet att påkalla förhandstillträde så snart expropriationstillstånd meddelats. (c) ()
mot · G3021411 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1411 av m. fl. En effektivisering av energianvändningen i kräver en råd skilda åtgärder. Viktigast är givetvis att erforderliga investeringar görs för att åstadkomma en bättre energiekonomi i industriprocesser, fastigheter m. m. Men det är också viktigt att olika vardagliga former av energislöseri undviks. Den andel av vår energianvändning som går åt för upplysning av skyltfönster, reklamskyltar, fasadbelysning och vägbelysning är i och för sig begränsad. Den totala el-åtgången för belysning av olika slag är ca . Omfattningen av just den här typen av belysning är betydligt större än vad som är motiverat av trafiksäkerhetsskäl, brottsförebyggande skäl, estetiska skäl eller rimliga kommersiella intressen. Det borde vara fullt möjligt att helt släcka reklamskyltar och fasadbelysningar, t. ex. , och begränsa belysningen av skyltfönster till vad som kan anses nödvändigt i brottsförebyggande syfte. Likaså borde det vara möjligt att begränsa belysningen på vissa vägsträckor under de timmar då trafiken är obetydlig. Sådana åtgärder skulle vara av värde inte bara genom den direkta inbesparingen av elström utan kanske främst genom sin psykologiska effekt. Det är ganska naturligt att det uppenbara slöseri som förekommer inverkar negativt på allmänhetens benägenhet att spara energi. Då denna fråga aktualiserades i hänvisade näringsutskottet till energisparkommitténs arbete. De informationsinsatser som har gjorts har dock fått begränsad effekt. Regeringen bör därför förelägga förslag till lagstiftning som bemyndigar regeringen att förordna om begränsningar av användningen av belysning i skyltfönster, lysande reklamskyltar, fasadbelysning och vägbelysning i den utsträckning inte trafiksäkerhetsskäl talar däremot. har regeringen genom förordning föreskrivit restriktivitet när det gäller användningen av fasadbelysning och reklambelysning inom statsförvaltningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om skyndsamt förslag om lagstiftning som bemyndigar regeringen att förord na om begränsning av användningen av belysning i skyltfönster, lysande reklamskyltar, fasadbelysning och vägbelysning. () ()
mot · G3021412 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1412 av m. fl. om ett program för användning av motoralkohol Transportsektorn svarar för (1978) av vår totala oljeförbrukning. Privatbilismen ensam svarar för eller ca olja. Avgasutsläppen från våra motorfordon hör till samhällets allvarligaste miljöproblem och hälsorisker. Ett av de farligaste ämnena i avgaserna är bly. Bilarnas blyutsläpp är . Undersökningar visar att blyutsläppen särskilt hårt drabbar barn som vistas mycket i närheten av hårt trafikerade gator. En betydande minskning av bensinens blyhalt pågår nu enligt riksdagsbeslut. Efter skall även högoktanig bensin ha högst bly per liter. Detta innebär avsevärda förbättringar, men innebär inte att blyproblemet är löst. Arbetsgruppen för blyfri bensin har inventerat olika möjligheter att åstadkomma en helt blyfri bensin. En särskilt intressant möjlighet är att tillsätta metanol eller etanol. Genom en inblandning av sådan alkohol kan man uppnå önskvärt oktantal helt utan bly. Motoralkoholerna leder inte till några skadliga avgaser. En tillsats av den här aktuella storleksordningen kräver inte heller några mera betydande förändringar i bilama. Motoralkoholer kan tillverkas ur spilloljor, kol eller inhemsk biomassa. En positiv effekt av en växande användning av motoralkoholer skulle bli ett minskat oljeberoende. Redan inblandning skulle leda till bensinbesparingar motsvarande olja (). öppnar motoralkoholerna möjligheter till en fullständig självförsörjning med drivmedel ur förnybara råvaror (energiskog, avfall m. m.). En övergång till drift med enbart metanol eller etanol kräver mera betydande förändringar i bilparken. Det måste dock vara angeläget att den utvecklingen påbörjas . Såväl miljöskäl som energipolitiska skäl talar för att successiv övergång till användning av motoralkoholer som drivmedel påbörjas . Första etappen att ersätta blyet med motoralkohol bör vara avklarad . bör en svensk metanolproduktion byggas upp med inriktning på inhemska råvaror. För att produktion och förbrukning skall balansera varandra bör regeringen utarbeta ett samlat program för introduktion av motoralkohol som drivmedel och uppbyggnaden av en svensk produktion. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om ett program för introduktion av motoralkoholer (metanol och etanol) samt uppbyggnad av en svensk produktion med inriktning på inhemska råvaror. () c) () ()
mot · G3021417 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1417 av m. fl. om anslutning av lokal energiproduktion till elnätet Den framtida energiförsörjningen måste i ökad utsträckning baseras på effektivare energihushållning och på förnyelsebara energikällor. De tekniska förutsättningarna för en sådan utveckling finns, och de ekonomiska förutsättningarna har också ökat för ett ökat utnyttjande av de alternativa energikällorna som t. ex. små vattenkraftverk, biogasanläggningar, ved och andra energislag. Det finns hos allmänheten ett stort intresse att bidra till vår energiförsörjning genom utnyttjande av egna produktionsanläggningar för såväl eget bruk som - vad beträffar elenergi - leveranser till det ordinarie elnätet. Tillvaratagandet av lokala förnyelsebara energikällor är därför en viktig del i ett effektivt energisystem. Möjligheterna att få leverera elström och att få skäligt betalt för denna är av avgörande betydelse för hur snabbt utbyggnaden sker. Vi anser att här skall införas en laglig rätt till anslutning av lokal energiproduktion till elnätet. En sådan rätt förekommer redan i . bör utarbeta ett normalkontrakt för lokalproducerad el till distributionsnätet. Ett sådant normalkontrakt bör också innebära en rekommendation om ett minimipris för levererad ström. Om det inte kommer att tillämpas på rimligt sätt bör ett lagstöd för minimipris kunna införas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om rätt till anslutning till elnätet för lokal produktion som angivits i motionen. () . () () ()
mot · G3021424 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1424 av m. fl. om ett branschregister över bilverkstäder råder i en omfattande näringsfrihet. Särskilt tillstånd till näringsutövning fordras normalt inte. Inskränkningar i denna rörelsefrihet uppfattas i allmänhet som olämpliga konkurrensbegränsningar, som lätt leder till utvecklingshämmande stelhet och tendenser till högre prisnivå och därigenom till nackdelar inte minst för konsumenterna. För den ekonomiska utvecklingen och för sysselsättningen är det väsentligt att näringslivet fortlöpande får ett tillskott av nya företag. Detta talar mot inskränkningar i den rådande etableringsfriheten. Företagsamheten är emellertid kringskuren så till vida att samhället ställer krav på företagen i deras näringsutövning. Förutom den allmänna skatte- och avgiftsskyldigheten kan erinras om krav på arbetar-, miljö- och konsumentskydd. De genomförda reformerna på dessa områden har lett till kostnadsökningar hos företagen med åtföljande behov av prishöjningar på varor och tjänster. - En motion med krav på förbättrat miljöskydd har väckts i . Det stora flertalet företag i samhället fogar sig i allmänhet lojalt till de antydda kraven. En mindre men dock växande grupp oseriösa näringsidkare orsakar emellertid betydande missförhållanden genom att inte erlägga föreskrivna skatter och avgifter, genom att inte ge de anställda ett tillräckligt skydd och genom att skada konsumenternas intressen. Det är uppenbart att sådana näringsidkare konkurrerar med osunda villkor. Problemet med oseriös verksamhet synes öka i takt med ökade pålagor på företagsamheten. Från samhällssynpunkt är det angeläget att i möjligaste mån söka undanröja och förebygga sådana missförhållanden. Ökade kontrollresurser har också tillkommit . Trots detta har utvecklingen visat att det föreligger svårigheter för de övervakande myndigheterna att finna sådana näringsidkare som undandrar sig offentlighetens ljus. Till detta bidrar att den offentliga registreringen av näringsutövare inte kan anses tillfredsställande. Någon kontroll av att företag registrerar sig i befintliga register torde inte förekomma. Ett sätt att komma till rätta med angivna problem är att införa ett konkurrensneutralt registreringssystem i likhet med vad i sin rapport (1977:5) Konsumentskydd vid bilreparationer föreslagit men utan regler om näringsförbud. Ett annat, men förmodligen mindre effektivt, sätt är att sträva efter ett vidgat utnyttjande av länsstyrelsernas mervärdeskatteregister. låta däri registrerade näringsidkare uppdelas i skilda branscher kan även andra myndigheter än få ett bättre grepp över företagsamheten i länet än vad som f. n. torde vara fallet. Under åberopande av ovanstående bör möjligt försök göras med inrättande av ett branschregister. Frågan om ett branschregister för bilverkstäder har utretts i ovannämnda rapport. Ett dylikt register inom denna bransch torde bli förhållandevis komplett på grund av branschorganisationens storlek. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att anhåller att regeringen föranstaltar om införande av ett branschregister för bilverkstäder. PER () ()
mot · G3021428 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1428 av och om svensk tillverkning av motorbränsle De senaste årens våldsamma prisstegringar på olja har skapat underskott i många länders betalningsbalans. Risken för störningar i leveranserna har också blivit uppenbar. Oron inom bl. a. lantbruket för en kommande brist på drivmedel till traktorer och motordrivna maskiner är också påtaglig. Vid senaste kriget blev gengasen delvis räddningen för livsmedelsproduktionen i vårt land. riktas blickarna mot motorsprit. I några länder är f. ö. motorsprit från lantbruksprodukter en realitet. I t. ex. arbetar man nu efter målsättningen att produktionen av motorsprit 1985 skall motsvara en femtedel av landets behov av motorbränsle. I majsbälte är produktionen av motorsprit från majs under snabb utveckling, och administrationen har anslagit till stöd för ökad användning av motorbränsle från skogs- och jordbruksprodukter. I både EG och har en serie utvecklingsprogram kommit i gång beträffande produktion från lantbrukets rest- eller avfallsprodukter. Det har emellertid också rests tveksamhet mot att man i skulle använda lantbruksprodukter för drivmedeltillverkning, detta mot bakgrunden av den världssvält som råder på många håll. De råvaror som skulle kunna vara användbara för en svensk tillverkning av motorsprit torde vara sockerbetor till etanoltillverkning och skogsprodukter till metanol. Dessutom har framgångsrika experiment gjorts med olja utvunnen från raps och vitsenap, och dessa har i blandning med dieselolja visat sig kunna bli fullgoda ersättningsmedel för petroleumprodukter. Dessa utvecklingsprogram för drivmedelframställning måste intensifieras och påskyndas. Om den dagen kommer då drivmedelbrist uppstår måste ett färdigt åtgärdsprogram föreligga. En neddragning av jordbrukets behov av drivmedel skulle kunna få förödande effekter på landets livsmedelsförsörjning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en skyndsam översyn och redovisning kommer till stånd över möjligheterna att sätta i gång en svensk tillverkning av motordrivmedel.
mot · G3021698 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1698 av i m. fl. I den av beslutade Läroplan för framhålls att miljövården skall få en större plats i kursplanen. Den naturvetenskapliga och tekniska inriktningen i skolan förstärks. Starkare än tidigare betonas att eleverna skall lära sig se sin situation i samhället både i ett historiskt perspektiv och i ett framtidsperspektiv. Många områden uppmärksammas i kursplanen. Det är frågor som rör arbetsliv, ekonomi, familj, invandrare, könsroller, miljövård, trafik, alkohol och tobak, internationella frågor, konsumentfrågor, sexual- och samlevnadsfrågor. Detta är allt steg i rätt riktning. Skolans ansvar för dagens elever har vidgats från att ge baskunskaper till att även omfatta inskolningen i samhället och arbetslivet. Skolan måste syfta till att skapa medvetna, kritiska människor, som kan arbeta för ett samhälle i ekologisk balans och där solidaritet med tredje världens folk är en självklarhet. Ekologi måste utgöra ett naturligt inslag i skolundervisningen. Ekologi får dock inte ses som något som hör bara biologi och naturkunskap till. De ekologiska sammanhangen måste märkas i skolans alla ämnen. Ekologi är en grundsyn, som har fått allt större prioritet i och med att människan med hjälp av tekniska och kemiska hjälpmedel allvarligt kan störa naturens balans. Vi har inte heller den naturliga och dagliga kontakten med naturen så att vi med egna ögon ser vad som händer. Det är viktigt att ha respekt för och förstå varför naturen reagerar på olika ingrepp. Vi har ett ansvar i att ge barn och ungdomar denna insikt. Därför måste de ekologiska frågorna få en större plats i skolan. De ekologiska frågorna måste finnas med i skolans alla ämnen - för att helheten skall nås. Särskilt viktigt är det att samhällsvetare, ekonomer, planerare och tekniker blir medvetna om att naturen har rätt att sätta stopp för deras planer. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ämnet ekologi bör införas i kursplanen under blocket orienteringsämnen på alla stadier, 2. att som sin mening uttalar att skolan bör sträva efter att ge eleverna en ekologisk grundsyn i samtliga ämnen. () ()
mot · G3021730 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1730 av m. fl. om hastighetsbegränsningen i vissa av farleder, m. m. Regeringen beslutade att fartbegränsningar skall gälla i farlederna och . Maximihastigheten sattes och på vissa särskilt trånga avsnitt . Vissa fartyg har dock fått dispens från dessa hastighetsbegränsningar. Det gäller Waxholmsbolagets båtar och Finlandstrafiken. För den senare gäller en högsta tillåtna fart på . Denna högre hastighet för vissa fartyg har visat sig medföra betydande nackdelar. Svallvågorna åstadkommer stora problem i form av erosion på stränderna och sönderslagna bryggor. redovisar i ett yttrande exempel på raserade kajer, skadade bryggor, en hel småbåtshamn (Skeppsdal) som håller på att brytas ned, bortsvallad jord och ikullvräkta träd. Till dessa nackdelar kommer de sjösäkerhetsrisker som uppstår på grund av olika hastigheter. Särskilt i trånga delar av farlederna uppstår lätt farliga situationer i samband med att de stora passagerarfartygen slår sönder mindre fartyg. Enligt uppgift lär de problem för Finlandstrafikens tidtabeller som motiverade dispensen för dess del ha minskat i betydelse genom förbättringar vid terminalen i . De tidsvinster som man kan uppnå genom att gå upp från 12 kan inte vara av så stor betydelse att de försvarar de stora olägenheter för miljö och sjösäkerhet som dispenserna skapar. Därför bör de gällande fartgränserna på 12, och i vissa fall , göras undantagslösa. Vidare är det nödvändigt att återställande av skadade strandpartier skyndsamt påbörjas och att frågan om ersättning till drabbade ägare av bryggor m. m. regleras. Det måste vara naturligt att de berörda rederierna tar ett ansvar härvidlag. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att hastighetsbegränsningarna i farlederna och bör gälla utan dispenser, 2. att hos regeringen hemställer om initiativ så att skadade strandpartier längs dessa leder återställs och drabbade ägare av bryggor m. m. får en rimlig ersättning. () ()
mot · G3021755 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1755 av och om utbildning i skogsenergifrågor Skogen är en av våra största naturtillgångar. Till de traditionella användningsområdena massaproduktion och sågvirke håller ett nytt stort användningsområde - energiproduktion - på att växa fram. Användningen av skogsenergi är i första hand aktuell genom omhändertagande av skogsavfall, klenvirke och lövvedsöverskott. På litet kan odlad energiskog få en mycket stor betydelse för vår energiförsörjning. Nära förbunden med skogsenergi är också torven, dels genom sin geografiska lokalisering, dels genom sitt likartade användningsområde. Ett effektivt tillvaratagande av energipotentialen i våra skogar är av största betydelse både för skogsbrukets ekonomi och för samhällsekonomin. Denna nya viktiga roll för vårt skogsbruk har dock ännu inte slagit igenom i någon högre grad inom den skogliga utbildningen. Någon egentlig utbildning i skogens användning för energiändamål finns inte. Grundläggande kunskaper om hur man bäst tar till vara skogens energipotential, med minsta möjliga intrång på andra råvarubehov, borde ingå i all skogsutbildning. Dessutom borde möjligheter till specialistutbildning på skogsenergiområdet öppnas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att ge skogsenergifrågor ett tillräckligt utrymme inom den skogliga utbildningen.
mot · G3021920 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1920 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:86 om taxering av industribyggnader I propositionen 1979/80:86 föreslås nya regler för taxering av industribyggnader. Förslagen innebär att värmekraftsanläggningar liksom skall värderas enligt en produktionskostnadsmetod och vattenkraften enligt avkastningsmetoden. I propositionen konstateras att en värdering av vattenkraften enligt en avkastningsmetod och av värmekraften enligt en produktionskostnadsmetod skulle leda till en för hög värdering av de samlade elkrafttillgångarna. Man föreslår därför en särskild jämkningsregel som innebär att det sammanlagda värdet av landets vattenkraft och värmekraft motsvarar det värde som erhålls om en avkastningsmetod tillämpas på landets samlade krafttillgångar. Förslaget om en särskild jämkningsregel leder till att den billiga vattenkraften i ena landsändan får kompensera den dyra värmekraften i den andra, i många fall med andra ägare. Detta är enligt vår mening helt oacceptabelt. Jämkningsregeln drabbar i första hand kommuner med vikande skatteunderlag i den norra landsändan. Den innbär en överföring av beskattningsrätten från sämre lottade kommuner till kommuner med bättre skatteunderlag, tvärtemot gällande regionalpolitiska principer. En sådan metod strider också mot varje vid fastighetstaxering gällande princip. Metoden att först bedöma varje kraftenhet för sig - vattenkraft resp. värmekraftverk - och att sedan övergå till principen att den samlade intäkten från de olika kraftslagen skall täcka de samlade driftkostnaderna och dessutom förränta nedlagt kapital anser vi oacceptabel. Regeringens förslag om en jämkningsregel mellan vattenkrafts- och värmekraftsanläggningar bör därför avslås och de fastställda principerna för resp. taxeringsenhet gälla. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå den i proposition 1979/80:86 föreslagna jämkningsregeln mellan vattenkraftverk och övriga kraftverk samt att i övrigt tillstyrker motionen. KARL-ER1K HÄLL (s) () () () () 1* 1979/80.
mot · G3021930 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1930 med anledning av proposition 1979/80:104 om vissa högskoleadministrativa frågor Behovet av regionstyrelser inom högskoleorganisationen har debatterats sedan högskolereformen började ta form. I rapporten decentraliserad högskola diskuteras också detta spörsmål. Flera betydande remissinstanser, däribland universitetsstyrelserna i och , anser att regionstyrelserna bör avvecklas, då de finner att skälen för bibehållande inte är tillräckligt starka, en uppfattning som måste anses få särskild tyngd med hänsyn till att regionstyrelserna haft på sig att motivera sin verksamhet och existens. Det är med största svårighet som man kan finna några sakliga skäl för att denna nya beslutsinstans skall bibehållas. Det enda nya argument som har anförts utifrån de erfarenheter som har vunnits är att regionstyrelserna med sina starka inslag av politiker skulle ha bidragit till att förbättra förhållandet mellan politikerna och universitetsvärlden. Måhända kan det ligga en viss tyngd i detta argument, men det är svårt att inse att detta motiverade inrättandet av sex nya myndigheter med nyanställning av 55 kvalificerade tjänstemän, särskilt som högskolestyrelserna erbjuder denna möjlighet till kontakt mellan politiker och högskola. I årets budgetproposition föreslås regionstyrelserna få 10,2 milj. kr., pengar som borde kunna användas för betydligt mera angelägna ändamål inom högskolan. Det statsfinansiella utrymmet torde även fortsättningsvis vara begränsat. Det är därför stor risk att regionstyrelserna kan få karaktären av gökungar i en allt kärvare ekonomi. Föredragande statsråd framhåller i propositionen att tiden ännu inte är mogen att göra en mer slutgiltig bedömning av den nuvarande beslutshierarkin inom högskoleorganisationen. En sådan avvaktan får emellertid inte hindra att nödvändiga åtgärder vidtas för att begränsa högskolebyråkratin. kommer de samlade resurserna till regionstyrelserna att uppgå till betydande belopp. Forskare, lärare och studenter har anledning att känna stor besvikelse över statsmakternas ekonomiska prioriteringar i detta hänseende. har inte råd att bekosta beslutsorgan som inte behövs. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att regionstyrelserna skall avvecklas. den 25 mars 19§0 () ()
mot · G302246 · 1979-01-15 00:00:00 — om åtgärder mot plågsamma djurförsök Djur känner smärta, visar känslor och kan kommunicera med oss. Vår djurskyddslagstiftning gör det brottsligt att plåga djur. Den har ett starkt stöd i rättskänslan. Men man har gjort undantag i lagen för forskningen, där djur utsätts för plågsamma försök. har beslutat om ökad kontroll av försöksdjuren och att etiska nämnder skall inrättas som förbjuder plågsamma djurförsök där inte värdet av försöket anses så stort för att rädda människoliv att undantag är motiverade. Enligt min uppfattning bör målet vara att alla plågsamma djurförsök skall upphöra så fort som möjligt. Forskarna bör motiveras att finna andra metoder, t. ex. prov på vävnader. Ansvaret för att djur utsätts för plågor måste blir personligt. Ett sätt vore att de etiska nämnderna ålades att publicera namn på de forskare som ansvarar för experimenten och besked om varför försöken är nödvändiga. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen ålägger de etiska nämnderna för djurförsök att regelbundet publicera namnen på de forskare som ansvarar för plågsamma djurförsök och uppgifter om varför försöken bedömts som nödvändiga.