mot · G2022427 · 1979-03-29 00:00:00 — Vi menar vidare att styrelserepresentanterna inför beslut som rör ett enskilt företag skall ha rätt att samråda med personer som i sin tur har tystnadsplikt enligt medbestämmandelagen. Det är viktigt att också de anställda i de mindre och medelstora företagen skaffar sig kunskaper om planerings- och företagsledningsfrågor. Det finns här möjlighet att kombinera en utbildning för företagets behov med en utbildning inriktad på att ge de anställda praktiska möjligheter till ett ökat inflytande. Det kan gälla områden som administration, ekonomi, arbetsmarknadens lagar och avtal etc. Vi menar att det bör vara en uppgift för de regionala utvecklingsfonderna att organisera en kursverksamhet i sådana frågor, där representanter för såväl företag 1978/79: 2427 som anställda skall ha möjlighet att delta. Verksamheten bör kunna bedrivas i samarbete med SIFU och vuxenutbildningen i kommuner eller folkbildningsorganisationer. Vi föreslår att regeringen startar en försöksverksamhet där olika former för en sådan utbildningsverksamhet kan prövas. I samband med ombildningen av de tidigare företagarföreningarna till regionala utvecklingsfonder vidgades målgruppen för verksamheten. Detta fick bl. a. till följd att de lånemedel som stod till fondernas förfogande blev otillräckliga. I propositionen 1978/79: 123 föreslås att de regionala utvecklingsfonderna tillförs ytterligare 300 milj. kr. Medelstillskotten skall enligt vår mening ses som en nödvändig lösning på akuta kapitalbehov i de regionala utvecklingsfondernas kreditverksamhet. Härutöver finns emellertid enligt vår uppfattning anledning att ytterligare höja utlåningskapaciteten hos de regionala utvecklingsfonderna. Detta bör kunna ske genom att de regionala utvecklingsfonderna beviljas en särskild statlig garanti för upplåning på kreditmarknaden vilken sedermera kan utnyttjas för utlåning till kunderna i de regionala utvecklingsfonderna. I första hand torde det vara lämpligt att de regionala utvecklingsfonderna vänder sig till Investeringsbanken. Men även reverslån i t. ex. AP-fonderna bör vara en möjlighet. Detta innebär att man härigenom får möjlighet att uppnå en regionalisering av utlåningsverksamheten från Investeringsbanken och AP-fonderna på ett sätt som annars inte är möjligt. Detta innebär också att de lånemedel som finns i dessa institutioner bör i väsentligt större utsträckning än annars komma de mindre företagen till del. Med hänsyn till risker etc. är det självfallet väsentligt att denna verksamhet i de regionala utvecklingsfonderna inte får alltför stor omfattning i förhållande till den normala låneverksamheten. Mot den bakgrunden bör den av oss föreslagna statsgarantin i en första omgång begränsas till 300 milj. kr. Vi framhåller i andra delar av denna motion att en kraftansträngning är nödvändig för en förnyelse av svensk industri. En sådan förnyelse, där också de mindre företagen måste ha en viktig roll, kommer att ställa anspråk på stora kapitaltillskott till industrin. har det kollektiva sparandet fått svara för en mycket betydande del av kapitalförsörjningen till de mindre och medelstora företagen, detsamma kommer att bli nödvändigt . Genom att bygga upp en sådan strukturfond, som föreslås i denna motion, skapas förutsättningar för en ytterligare förbättring av kapitaltillförseln till bl. a. de mindre företagen. Det kan vara naturligt att dessa tillkommande medel kanaliseras genom de regionala utvecklingsfonderna. 1978/79: 2427 Omedelbara insatser för att öka industriproduktionen Det är från industripolitiska utgångspunkter utomordentligt angeläget att den stora outnyttjade kapacitet som f. n. finns inom den svenska industrin så snabbt som möjligt kan komma att utnyttjas fullt. En viktig utgångspunkt för den ekonomiska politiken bör därför vara att åstadkomma ett ökat kapacitetsutnyttjande. Samhället bör därför utnyttja de medel som finns inom olika områden för att öka efterfrågan. Ett område där goda förutsättningar för detta finns som angelägna behov gör sig gällande är byggnadssektorn och framför allt bostadsbyggandet. Byggandet spelar en stor roll i den svenska ekonomin. Enligt en utredning från statens industriverk (Byggnadsindustri och byggnadsmaterialindustri, SIND 1977: 5 och 1978:5), som redovisar förhållandena , var drygt var sjätte yrkesverksam svensk sysselsatt inom näringar som direkt eller indirekt är beroende av byggnadsverksamheten. Byggnadsverksamheten är en, jämfört med andra näringsgrenar, synnerligen importsnål bransch. Enligt utgjordes av omsättningen i byggsektorn av import. Då hade import i samtliga led inkluderats, sålunda även t. ex. bränsle och drivmedel i materialproduktionsledet. förekommer en betydande och växande export av byggnadsmaterial och tjänster från byggsektorn i övrigt. , fram till bostadsbyggandets begynnande återhämtning , har praktiskt taget samtliga efterfrågesektorer utvecklats negativt. föll t. ex. bostadsproduktionen till sin lägsta nivå , 53 000 lägenheter påbörjades varav endast 13 000 i flerfamiljshus. föll industribyggandet och handels- och kontorshusinvesteringarna . Endast det offentliga byggandet ökade, bl. a. genom kommunernas daghemsutbyggnad. fortsatte minskningen av industrins och handelns bygginvesteringar i ännu snabbare takt (minus resp. minus ). Det offentliga byggandet och särskilt det kommunala uppvisade emellertid förhållandevis stora ökningar. Ett program för samverkande åtgärder för att öka bostadsproduktionen, särskilt av lägenheter i flerbostadshus, är därför mycket angeläget. En hörnsten i sådant program bör vara åtgärder för att komma till rätta med svårigheterna att få belåning av produktionskostnaderna. Från socialdemokratiskt håll har vi i motioner krävt att de akuta kostnadsproblemen skall åtgärdas genom att ett särskilt räntefritt och stående tilläggslån införs för nyproduktionen. 1978/79: 2427 Andra viktiga punkter i ett program för ökat bostadsbyggande är: Kreditsvårigheter måste undanröjas för nyproduktionen av bostäder. Regeringen måste med kraft hävda bostadsbyggandets kreditbehov i förhandlingarna med bankerna. Regeringen har genom den kreditpolitiska lagstiftningen fått medel att tillgripa om de frivilliga överenskommelserna inte följs. Planfrågorna i samband med bostadsbyggandet måste handläggas på ett sådant sätt att tvära kast i tillämpningen undviks. Risken för att outhyrda lägenheter skall uppkomma är en mycket betydelsefull hämsko på byggviljan . Kommuner och byggherrar känner osäkerhet inför den kortsiktiga efterfrågan, som är strikt beroende av konjunkturutvecklingen i olika branscher och av den pågående strukturomvandlingen. Många kommuner föredrar att avvakta utvecklingen. I syfte att främja en jämn bostadsproduktion bör därför övervägas införandet av en hyresgaranti för outhyrda lägenheter. Staten skulle sålunda lämna ekonomiskt stöd för outhyrda lägenheter i flerbostadshus hos allmännyttiga och rikskooperativa bostadsföretag fram till dess att lägenheterna blir uthyrda. Förslag om insatser på dessa områden har lagts fram i vår motion om bostadspolitiken, och ett genomförande av dessa har stor betydelse för den näringspolitiska utvecklingen inom detta viktiga område av vår ekonomi. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. med avslag på regeringens förslag till riktlinjer för den framtida industripolitiken godkänna de riktlinjer för den framtida närings- och industripolitiken som förordas i motionen, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om resursbehovet vid statens industriverk och vid för den näringspolitiska planeringen, 3. som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen uttalas angående övergripande studier av industripolitikens förutsättningar bl. a. med hänsyn till den internationella utvecklingen, 4. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs om en verksamhet vid statens industriverk för löpande insamling och sammanställning av information om ekonomiska förhållanden i andra länder, 5. att till Bidrag till statens industriverk för insamling av internationell information (industridepartementet) för /80 anvisa ett reservationsanslag av , 1978/79: 2427 6. att nu gällande lag om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser förlängs med , 7. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om angelägenheten av att lagstiftningen i fråga om samhällsrepresentation utnyttjas, 8. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande löntagarkonsulter, 9. att hos regeringen anhålla att regeringen upprättar fem särskilda utvecklingsbolag i enlighet med vad som anförs i motionen, 10. att till Grundkapital för samhällsägda utvecklingsbolag (industridepartementet) för /80 anvisa ett investeringsanslag om , 11. att begära att regeringen tillsätter en särskild delegation för stora tekniska utvecklingsprojekt av nationell betydelse i enlighet med vad som anförs i motionen, 12. att till Delegationen för tekniska utvecklingsprojekt av nationellt intresse (industridepartementet) för /80 anvisa ett reservationsanslag om , 13. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om behovet av att organisera en försöksverksamhet med export genom statligt handelshus, 14. att till Försöksverksamhet med statligt handelshus () för /80 anvisa ett reservationsanslag om , 15. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att stimulera ökad export av skyddsutrustning och produktionsutrustning för arbetsmiljö, 16. att till Medelstillskott till (industridepartementet) för /80 anvisa ett investeringsanslag om , 17. att ändra reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning i enlighet med vad som anförs i motionen, 18. att sorn sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjerna för allmänna pensionsfondens verksamhet, 19. att inrätta en särskild struktur- och industriutvecklingsfond i enlighet med vad som anförs i motionen, 20. att till Struktur- och industriutvecklingsfonden (industridepartementet) för /80 anvisa ett investeringsanslag om 2 , 21. att ge fullmäktige i i uppdrag att utfärda en statlig garanti om 2 . till struktur- och industriutvecklingsfonden, 1978/79: 2427 22. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående verksamheten vid de regionala utvecklingsfonderna i fråga om produktutveckling, marknadsföring, uppsökande verksamhet etc., 23. att till Särskild projektverksamhet vid de regionala utvecklingsfonderna (industridepartementet) för /80 anvisa ett reservationsanslag om , 24. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att förbättra underleverantörernas situation, 25. att begära att regeringen tar initiativ beträffande factoringverksamhet vid utvecklingsfonderna i enlighet med vad som anförs i motionen, 26. att ge fullmäktige i i uppdrag att utfärda en statlig garanti om . till de regionala utvecklingsfonderna, 27. avslå regeringens förslag om att anvisa . till Stöd till industriellt utvecklingsarbete. () () () () () () HANS () () () () () () () () NORSTEOTS TRYCKERI 1979 79004J