mot · G202730 · 1979-01-23 00:00:00 — Motion 1978/79:730 av m. fl. om inrättande av en professur för forskning rörande kooperation Inom svenskt ekonomiskt liv finns det tre olika basformer. Det är den enskilda och vinstinriktade formen, den offentliga och den kooperativa. Den kooperativa basformen representeras dels av producentkooperationen, dels av konsumentkooperationen. Den kooperativa sektorn utgör en betydande del av svenskt ekonomiskt liv. Inom svenskt universitets- och högskoleväsende förekommerde två forsta basformerna, den enskilda och den offentliga, i stor utsträckning i både utbildning och forskning, men man kan konstatera att de mer grundläggande kunskaperna på universitetsnivå om det tredje alternativet, kooperationen, är alarmerande bristfälliga. Kooperationen existerar knappt på universitets- och högskoleforskarnas karta i . Bortsett från några avhandlingar, som dock mest gäller beskrivningar av historiska skeenden, finns inga bidrag som kan hjälpa till att belysa och utveckla det kooperativa alternativet. Däremot finns en del forskning om kooperation i övriga . har inrättat en professur i kooperation. Även i övriga världen är kooperation ett etablerat forskningsområde, framfor allt vid tyska, franska, kanadensiska och amerikanska universitet och högskolor. Som exempel kan nämnas att bara inom den tyskspråkiga delen av världen finns ett fyrtiotal professurer med inriktning på kooperation. Detta är en allvarlig brist i forskningen och utbildningen vid universitet och högskolor i , särskilt som den kooperativa basformen passar mycket bra i den samhällsutveckling vi har framfor oss. a. borde det vara möjligt att åstadkomma förutsättningar för insyn, inflytande och deltagande genom den kooperativa basformen, som inte andra kan ge. Detta är också en av orsakerna till att kooperationen fått ett offentligt erkännande genom kooperationsutredningen. Det finns nu klara tendenser till ett ökat intresse för kooperativa frågeställningar: Indirekt i den meningen att forskning ökar på sådana områden och med sådana infallsvinklar som torde ligga inom ramen för kooperationens allmänna inriktning för forskningsfrämjande insatser. Direkt i den meningen att allt fler yngre forskare söker ämnen som uttalat behandlar kooperationen. Det har t. o. m. hållits särskilda kurser i koooperation vid ett par universitet. Det är en glädjande utveckling. Universitetsforskning om kooperation och kooperativa lösningar har blivit ett legitimt område att arbeta med. Man bör mot den bakgrunden inte dröja med att markera ämnets vikt även i , så att vi riskerar att den personliga kompetensen som f. n. byggs upp - den som det tar så att åstadkomma - inte längre finns kvar. Och har vi återigen framför oss, innan en grundläggande kooperationsforskning kan komma i gång. Risken är alltså uppenbar att forskningen om kooperation förlorar ett stort antal år om inte frågan aktualiseras redan innan kooperationsutredningen lägger sitt förslag . Därför bör man inom rimlig tid uppnå en stadga på området, så att inte intresset svalnar. Det visar alla erfarenheter från andra områden. Det finns flera sätt att ge den kooperativa forskningen den stadga som är nödvändig i den känsliga period som kooperationsforskningen nu befinner sig i. Ett sätt är att inrätta en professur i kooperation vid något universitet i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att vid omprövning av olika professurer beaktar inriktningen på den kooperativa basformen inom svenskt ekonomiskt liv. () () () ()