mot · G202416 · 1979-01-17 00:00:00 — om kontroll av verksamheten vid vissa juridiska byråer I samband med en interpellation , angående försäkringskonsumenters rättigheter gentemot försäkringsbolagen, avslöjades också hur s. k. juristbyråer i sådana sammanhang ges tillfälle utnyttja skadeoffers svåra belägenhet. En av våra tidningar har bl. a. relaterat hur en kvinna efter en bilolycka 1969ännu inte fått skadan reglerad. Däremot haren s. k. juristbyrå tagit ut . av henne utan att fördetta åstadkomma något resultat. Hon eller andra som anlitar en dylik byrå har knappast några möjligheter att återfå sådana arvoden. Juridiska byråer kan vara av skilda slag. Vanligen är det fråga om allmän advokatverksamhet som ombesörjs av personer vilka avlagt juris kandidatexamen. De kan vara yngre jurister som öppnat egen byrå men som ännu ej har de erforderliga lärlingsåren för att kunna ansöka om medlemskap i . Även juridiskt oskolade sakförare kan öppna juridiska byråer. Många av dessa ägnar sig åt inkassoverksamhet. Enligt : Rättegång 1,5:e upplagan 1977 är antalet juridiskt oskolade sakförare numera litet (uttalandet synes dock bygga på ganska gamla statistiska uppgifter). Till skillnad från advokatverksamheten är dylika juridiska byråers verksamhet inte föremål för offentlig kontroll i egentlig mening. För advokater och biträdande jurister gäller att de står under tillsyn av , vars stadgar fastställs av regeringen. En sådan tillsyn saknas beträffande de juridiska byråerna. Vid utövande av vissa speciella typer av verksamheter föreligger dock en offentligrättslig kontroll. Sålunda får t. ex. yrkesmässig inkassoverksamhet enligt inkassolagen (1974:182) endast bedrivas efter tillstånd av datainspektionen. Inspektionen utövar också tillsyn över efterlevnaden av lagen. Beträffande personer som uppträder inför rätta utövas en viss kontroll av domstolen. Så sker exempelvis enligt 12 kap. 2§ en lämplighetsprövning av rättegångsombud. En lämplighetsprövning görs vidare av rättshjälpsnämnd vid förordnande av biträde enligt rättshjälpslagen (21 §). I detta sammanhang kan tilläggas att endast advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå har rätt att bevilja rättshjälp utan beslut av rättshjälpsnämnden (16 §). När det gäller uppdrag som offentlig försvarare har en uppmjukning ägt rum på så sätt att även icke advokater numera kan förordnas till offentliga försvarare. Huvudregeln är visserligen fortfarande att domstolen normalt skall förordna advokat till offentlig försvarare, men i 21 kap. 5 § stadgas också att om särskilda skäl föreligga må till sådan försvarare utses annan lämplig person, som avlagt för behörighet till domarämbetet föreskrivna kunskapsprov (dvs. juris kandidatexamen). Det här angivna förhållandet har både en etisk och en ekonomisk sida. Det måste anses i högsta grad stötande att människor kan driva juristbyrå utan den speciella kompetens som vanligtvis kopplas till en sådan. Konsumenterna saknar helt möjlighet att få hjälp, när sådana byråer begår felaktigheter. Dessutom synes ingen möjlighet föreligga att få tillbaka erlagda arvoden, när resultat uteblir. Konsumenter på andra områden har följaktligen en mycket tryggare ställning när det gäller klagomöjligheter än inom detta speciella område. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär åtgärder för att komma till rätta med rådande missförhållanden gällande vissa juridiska byråer.