mot · G2022216 · 1979-03-20 00:00:00 — Motion 1978/79:2216 av med anledning av propositionen 1978/79:123 om riktlinjer för industripolitiken, m. m. Motionen godtar propositionen men innehåller fyra tilläggsyrkanden. Ekologins krav kan främjas och landets försörjningsgrad ökas genom statlig styrning av strukturförändringar inom vår inhemska råvaruindustri. Den konkurrensutsatta skogens avkastning bör utnyttjas här hemma i högre grad för att begränsa importen av olja och koL Bättre basförutsättningar för vår produktion bör staten skapa genom allmänt verkande både lagstiftning och stora, styrande, ekonomiska insatser. Ett frivilligt, långsiktigt riskkapitalsparande bör medborgarna stimuleras till genom skattesubvention utformad så, att en per individ och år begränsad insats ger rättvis del i vinst, kapitaltillväxt och inflytande. De anställda i näringslivet bör få större del av beslutsansvaret inför de strukturförändringar som förestår och som i hög grad berör dem. Stora, styrande, statliga satsningar 2.1 Våra råvaror och landets själv försörjningsgrad I propositionen framhålles bl. a. att konkurrensen för våra råvarubaserade industrier har ökat väsentligt på den västeuropeiska marknaden genom exploatering av nya råvarutillgångar i andra världsdelar och genom sänkta transportkostnader som minskat fördelen av att ligga nära marknaderna. Eftersom hälften av utrikeshandel går till EG-marknaden är ovanstående av stor betydelse. De nya industriländerna har tillägnat sig samma produktionsteknik som vi, utnyttjar sina egna råvarutillgångar, håller lägre produktionskostnader och avståndet till deras köpländer betyder inte nu längre någon kostnadsfördyring. Propositionen uttrycker det så att även på områden där produktionen bygger på egna råvarutillgångar, exempelvis gruv- och skogsindustrin synes utvecklingen peka på ett snabbare genomslag i ländernas utnyttjande av sina komparativa fördelar. Vi måste således räkna med en ökande konkurrens från dessa länder när det gäller våra traditionella, på egna råvaror baserade produkter såsom skog, malm och stål. Härtill kommer att många bedömare anser att tillväxten inom OECD-ländema blir lägre än vad den tidigare varit, varigenom "relativpris 1 1978/79. förändringar till svensk förmån försvåras. I propositionen framhålls vidare att våra övriga exportindustrier, främst verkstadsindustrin, har ett betydande importinnehålP i sin produktion till skillnad från den på egna råvaror baserade industrin. Detta ställer stora krav på svensk industri om den skall kunna öka marknadsandelarna för den ickeråvarubaserade delen av exportindustrin. Av detta dras i propositionen den riktiga slutsatsen att kraftfulla åtgärder behövs för att förbättra denna, vår mest betydelsefulla exportsektors möjligheter att hävda sig. Industriministern föreslår också i detta sammanhang en serie åtgärder. I propositionen dras däremot inte en andra logisk slutsats, nämligen att eftersom vi inte kan räkna med god avsättning för våra egna råvarubaserade branscher , så kan vi heller inte ha råd att fortsätta stor import av råvaror, typ olja, kol och stål! Vi måste i stället försöka ersätta sådan råvaruimport med ett betydligt effektivare utnyttjande inom landet av våra egna råvaror, med andra ord öka vår självförsörjningsgrad. Svensk stålindustri måste t. ex. utvidga sitt sortiment så att svensk verkstadsindustri inte behöver importera speciella stålsorter såsom vår bilindustri f. n. gör. Samma tankegång måste gälla för våra skogsprodukter. Skogsindustrin, som är beroende av den höga exportandelen, är en av våra mest konjunkturkänsliga branscher. Relativpriset på pappersmassa hart. Som motsats härtill kan nämnas att oljekostnader steg med ca 8 miljarder, vilket då motsvarade drygt 11 96 av vår hela export. En sådan pristrend kommer säkert att fortsätta, nedåt för skogens exportprodukter och uppåt för oljeimporten. Kommer priset på vår malm, vårt stål och vår skog att över huvud taget kunna uppväga kostnaden för vår oljeimport en bit in med fortsatta prisstegringar för oljan? Det finns anledning att i mycket högre grad än f. n. t. ex. utnyttja den svenska skogen såsom bas för vår energiproduktion särskilt inom uppvärmningssektorn. Härvid bör både vanlig skog och särskilt snabbväxande sådan liksom restprodukter såsom stubbar och toppar utnyttjas för flisproduktion. Stora, styrande, statliga satsningarbehövs för en sådan strukturomläggning inom vår med inhemska råvaror arbetande basindustri i den dubbla avsikten att både öka vårt inhemska utnyttjande av dess produkter, som ersättning för vikande exportchanser, och minska vår import av råvaror, som kan ersättas med svenska produkter. Därtill kommer att förbränningsavfallet från skogsprodukter innehåller mindre av skadliga beståndsdelar än avfall från olja och kol. Vidare är skogen som energikälla förnybar till skillnad från olja och kol. - Att anpassa vår produktion efter ekologins övergripande krav måste bli ett huvudmål! Som exempel på stora, styrande, statliga satsningar i detta sammanhang kan nämnas - högre stöd till storskalig odling av snabbväxande skog, - stöd per ton till produktion av flis, - stöd till produktutveckling av skördetröskor för flisproduktion och av maskiner för lastning och transporter m. m. av flis, - beställningsstöd till byggandet av flistankers, - transportstöd per ton till vattenvägstransporter av flis längs till östra tätorter och från till , - stöd till ombyggandet av såväl kommunala som andra fjärrvärmeanläggningar till automatisk eldning med flis samt - stimulans - med stationering t. ex. i - till en ny diversifierad kemisk-teknisk industri baserad påträ (och torv) såsom ersättning förstora delar av den nuvarande oljebaserade industrin. Med en allmänt verkande utformning av det statliga stödet kommer såväl skogs- som maskinindustrin, såväl som varven och transportsektorn att stimuleras till medverkan i en ny inhemsk energiproduktionsstruktur. Målet borde kunna bli att genom minskad export av skogsprodukter och ökad energiproduktion med denna inhemska, förnybara energikälla minska oljeimporten inom uppvärmningssektorn med ca 1/3 till 1990! 2.2 Basförutsättningarna för svensk industri Stora, styrande, statliga satsningar behövs även rent allmänt för att förbättra basförutsättningarna för svensk industri . Det var t. ex. inte utan betydelse när staten beslöt bygga ett stambanenät för järnvägen. Inte heller de senare etablerade järnvägsfärjorna till och har varit betydelselösa för svensk industris konkurrenskraft. Andra senare insatser är det statliga byggandet av flygfält m. m. Det finns fortfarande en mängd åtgärder av liknande typ som måste tillkomma genom statligt initiativ och med statliga investeringsmedel. Om för framtiden skall kunna hävda sig på exportmarknaden måste staten kontinuerligt förbättra basförutsättningarna för landets produktion. Sådana insatser bör i den vidare värld vi nu verkar mera samordnas med nordiska och västeuropeiska insatser. Här följer exempel på sådana åtgärder inom transportsektorn: - byggandet av järnvägstunnel och lösandet av bangårdsfråga, - initiativ till en nordisk rangerbangård på södra för att få gemensamma nordiska godståg direkt till EG-marknadens industricentra, - eventuellt införandet av järnvägsfärjeförbindelseGöteborg-Fredrikshamn för att öka överföringskapaciteten för svenska och norska godsvagnar innan kan bli färdig, - byggandet av ny järnväg för att halvera transporttiden , - byggandet av ny järnväg Norrköping-Kalmar-Karlskrona-Kristianstad för att förbättra etableringsmöjligheter för industri i det transporttekniskt eftersatta sydöstra , - påskynda införandet av snabbtåg mellan betydelsefulla trafikcentra på samma sätt som t. ex. och gör, - bygga nya särskilda järnvägsvagnar avsedda för långväga transport av långtradare eller släp till sådana för att förbilliga de långväga godstransporterna men ha kvar möjligheten till snabba biltransporter på avsändnings- och mottagningsorterna samt - ta initiativ till vägbank- och brobygge mellan och för att knyta finskt näringsliv samman med övriga , utnyttja arrangemanget för energiproduktion och för färskvattenexport i stor skala via plastledningar på till det färskvattensaknande osv. En så omfattande strukturomställning som den som förestår drar med sig betydande påfrestningar för näringslivet. Anspråken kommer att bli stora både på behovet av investeringskapital och på anpassning och ökat ansvar för de anställda. Minst två statliga initiativ till reformer måste tas för att möta kommande krav. Det framtida ökade behovet av riskkapital inom näringslivet måste tillgodoses bl. a. genom att medborgarna avstår från viss konsumtion. Om detta torde enighet råda. Ett tryggt och förmånligt sparandesystem med egna andelar, direkt eget inflytande, egen avkastning osv. skulle kunna skapa ett betydande intresse för företagssparande bland medborgarna. För att göra det möjligt för medborgarna att få del i företagens vinst och kapitaltillväxt och få inflytande över dessa båda, bör ett frivilligt individuellt begränsat riskkapitalsparande införas. Detta bör bl. a. utformas så - att ett årligt maximerat sparbelopp på t. ex. ett basbelopp ger rätt till skttereduktion lika för alla inkomstnivåer, - att sparandet sker i form av medborgaraktier på förslagsvis . så att en medborgaraktie endast kostar netto , - att medborgaraktien utfärdas efter statlig auktorisation av aktiebolag direkt eller av särskilda "medborgarfonder knutna till banker, försäkringsbolag, investmentbolag, industriföretag eller organisationer såsom LO, TCO, SHIO, KF osv., - att medborgaraktier ger en röst vid resp. årsstämma oavsett förvärvssum mans storlek, rätt till skattefri avkastning efter förvärvets summa osv. - att medborgaraktien binds varefter den inlöses med "vanliga aktier med iakttagande av dessas värdeförändring från medborgaraktiens förvärvstillfälle osv. (Skattesubvention till frivilligt sparande motsvarar samma subventioneringsstorlek som vid obligatoriskt löneavdrag till löntagarfond, då ju samhällets bidrag i detta senare fall skulle bestå i att inkomstskatt till stat och kommun med inte skulle utgå!) har vi lagen om rätt för de anställda till styrelserepresentation. Lagen förbättrades efter tre försöksår så att har de anställda i företag med minst 25 anställda rätt att utse två ledamöter i företagets styrelse och en suppleant för varje sådan styrelseledamot. De förestående strukturrationaliseringarna inom näringslivet under ett långt och betydelsefullt omläggningsskede gör det rimligt att denna minoritetsrepresentation för de anställda ökas. Dessa bör fl större inflytande i frågor om investeringar, produktutveckling, produktionsinriktning, marknadsföring m. m. i anslutning till att kraven på de anställda ökar i fråga om anpassning till nya arbetsuppgifter, arbetsmetoder och verksam hetsorter. Ett jämnare fördelat beslutsansvar mellan aktieägare och anställda har länge varit ett önskemål och en översyn av aktiebolagslagen i detta syfte har begärts i , bl. a. i motionen 1975:2168. 1 avvaktan på en sådan omläggning av aktiebolagslagen att beslutsansvaret kan jämnt fördelas mellan ägare och anställda via någon form av förvaltningsråd e. d. bör de särskilda lagarna (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar och (1976:355) om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag ändras så att de anställda får rätt att utse t. ex. av antalet ledamöter i resp. styrelse dock minst nu gällande antal två. Med hänvisning till ovanstående hemställs att utöver de förslag som propositionen innehåller hos regeringen begär 1. att utredning och förslag syftande till att nuvarande, på svenska råvaror baserade branscher bl. a. inriktas på ökad självförsörjningsgrad för landet t. ex. när det gäller energiproduktion, 2. att förslag till stora, styrande, statliga satsningar föreläggs för att allmänt förbättra basförutsättningarna för svensk industri, 3. att ett system för frivilligt, långsiktigt riskkapitalsparande bland medborgarna utarbetas och föreläggs samt 4. att förslag om ökad representation för de anställda enligt lagarna om anställdas rätt att utse styrelserepresentation i företagen föreläggs .