mot · G202551 · 1979-01-19 00:00:00 — 1978/79 551-557 av m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i Problemen för stål-, gruv- och skogsnäringarna har liksom den allmänna konjunkturnedgången fått allvarliga följder för sysselsättningen och befolkningsutvecklingen i och då främst i Västerbergslagen och . ökade industrisysselsättningen i . 1977-1978 beräknas däremot en betydande minskning ha skett av arbetstillfällena i industribranscherna. Minskningen har i huvudsak skett inom den tunga basindustrin, där vart tredje arbetstillfälle återfinns. 1 kommun har uppemot 2 000 arbetstillfällen försvunnit. Minskningen väntas fortsätta, om inte kraftfulla åtgärder vidtas dels för att rädda sysselsättningen i gruvbranschen, dels för att förbättra betingelserna för verkstadsindustrin. Befolkningen har i , och kommuner minskat med tillsammans drygt 1 000 personer, också det en utveckling som redan nu fått allvarliga följder för berörda kommuner och för . Följande tabell visar utvecklingen av arbetslösheten i länet under tiaen efter 1975. Av siffrorna framgår dels de kvarstående arbetslösa, dels fördelningen av de beredskapsarbetande på resp. huvudgrupp. Antalet kvarstående sökande och beredskapsarbetande i *= ungefärlig beräkning Trots att vissa prognoser utvisar ett förbättrat konjunkturläge , kommer troligen problemen på arbetsmarknaden i att förvärras, då omfattande förändringar är att vänta i gruv- och stålnäringen.Målet för näringspolitiken måste vara att skapa arbete åt alla och rätt till trygghet och utveckling för folk likaväl som för landets befolkning i övrigt. Trots de stora påfrestningar som finns måste stora insatser göras för att 1 1978/79. skapa ett allsidigt och effektivt näringsliv i vårt län. Den tunga industrin med järnhanteringen och skogsindustrin måste även vara kärnan i vårt näringsliv. Det är naturligt inte minst på grund av den egna tillgången på råvaror och på den på basindustrierna helt uppbyggda och inriktade omfattande verkstadsindustrin. För framtiden måste den industriella basen utvidgas och förnyas. Mer måste satsas på forskning och teknisk utveckling i länets företag. Ofrånkomliga förändringar måste mötas med insatser för nya verksamheter, som höjer den teknologiska nivån och utnyttjar länets resurser. För att klara dessa målsättningar krävs speciella insatser för att: 1. förstärka näringslivets utvecklingsmöjligheter i länet, 2. trygga arbetstillfällen i speciellt utsatta regioner i länet, 3. stödja och utveckla de dominerande industrisektorerna, nämligen gruv-, stål-, byggnads-, skogs- och tekobranscherna. Det är som vi ser det - i den svåra situation som länets näringsliv befinner sig i - naturligt att stora insatser görs för att stimulera de produktiva investeringarna i näringslivet. Detta ter sig än mer angeläget sedan en utredning från visat att, som av landets industrikapital är , av industrikapitalet i är . För att stimulera de produktiva investeringarna i länet bör staten satsa dels på ett utökat aktivt stöd till industriforskningen, dels i övrigt stödja den tekniska utvecklingen och marknadsföringen i företagen. Detta kan ske såväl genom direkt riktade anslag till ökad forskning som genom att verksamheten vid de yrkestekniska högskolelinjerna får större resurser för forskning inom sina olika verksamhetsområden. Vid de yrkestekniska högskolorna kan forskning och vidareutveckling ske i direkt samarbete med företag och verksamheter i regionen. I detta sammanhang är det också viktigt att understryka att de regionala utvecklingsfonderna tillförs sådana resurser att de aktivt kan stödja både innovation, utveckling och marknadsföring i de mindre och medelstora företagen. I den föregående arbetsmarknadsstatistiken visades att ungdomen och kvinnorna drabbats extra hårt av den rådande arbetsmarknadssituationen i . Denna utveckling måste brytas, om tillgången på arbetskraft skall kunna tillgodoses . Förutom i allmänt sysselsättningsskapande syfte måste särskilda åtgärder vidtas för att bekämpa den växande ungdomsarbetslösheten. Förslag om sådana åtgärder läggs i en särskild motion. Enligt vår mening måste alla arbetsgivare bidraga med att tillhandahålla särskilda praktikarbetsplatser så att ungdomarna kan få den arbetslivserfarenhet de så ofta saknar. Såsom visats i motionens inledning har och Västerbergslagen drabbats särskilt hårt av rationaliseringar, bristande företagsplanering och nedläggningar inom gruv- och verkstadsnäringarna samt serviceföretagen till dessa. Bristen på en genomtänkt energipolitik har också medverkat till att ASEA-Ludvikaverken fött betydande problem. Då är en av de kommuner i landet som tappat flest arbetstillfällen i förhållande till befolkningsantalet, måste Västerbergslagen erhålla särskilt lokaliseringsstöd för nyetablering och vidareutveckling av företag. Att omstruktureringar i vissa fall måste genomföras inom industrin står helt klart. Dessa omstruktureringar för emellertid inte ske på bekostnad av sysselsättningen inom berörda regioner. Därför framstår skapandet av en strukturfond som angeläget, så att eventuella omställningar kan ske med bevarad sysselsättning och under socialt acceptabla former. Järnbruken och gruvorna har stått i centrum för länets näringsliv. Tekniskt avancerade och kvalitativt högstående produkter har varit deras kännemärke. Bruks- och gruvarbetarna i har en lång yrkestradition och ett gediget kunnande, som måste tillvaratas väl även i fortsättningen. Den tekniska vidareutvecklingen i Domnarvets jernverk måste säkras, bl. a. för att därigenom skapa förutsättningar för en fortsatt tillverkning av kvalitativt högstående, s. k. platta produkter. Den omstrukturering och produktuppdelning som sker inom måste göras så att även resurserna vid de mindre handelsstålverken av typen valsverk tillvaratas. Också de mindre stålverken måste få stöd till forskning, produktutveckling och marknadsföring. har länets vattenkraftstillgångar byggts ut med motiveringen att de skulle försörja den energislukande stålindustrin med elektrisk energi. Det vore därför naturligt att till eller till samhället - kommunerna - överlåta den kraftproduktion som behövs nu för ståltillverkningen. Specialstålindustrin, som sysselsätter ett betydande antal personer i , har också strukturella problem. Det finns anledning att vidhålla att specialstålindustrins problem bör lösas i en samordnad plan under samhällets ledning för att trygga sysselsättningen. En viss konjunkturuppgång får inte hindra för framtiden angelägna reformer. Vid förhandlingarom långtgående förändringar av företagsproduktion och sysselsättning har ofta kommuner och löntagare kommit på mellanhand. Detta förhållande är djupt otillfredsställande. Löntagarna och kommunerna måste tillförsäkras ett betydande inflytande över kommande förändringar. Byggnadsindustrin är traditionellt en betydande sektor i närings har byggandet i länet sjunkit. Detta har skett som elva av länets kommuner fått bostadsbrist. bedömer utsikterna för framtiden som mörka. Det är nödvändigt att bibehålla både bostads- och det offentliga byggandet på en hög och jämn nivå. Detta byggande medför, förutom att arbetslösheten nedbringas, också stöd till den stora byggämnesindustrin. För att långsiktigt lösa de arbetsmarknadsproblem som finns, inte bara i utan också i hela landet, krävs en planmässig hushållning av landets resurser samt att samhället och löntagarna får det avgörande inflytandet över kapitalbildningen. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att frågan om särskilda åtgärder för näringslivet och sysselsättningen i upptas till skyndsam prövning i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen. () () () ()