mot · G2022450 · 1979-04-06 00:00:00 — 1978/79: 2450 av m. il. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Målet för regionalpolitiken skall vara att ge människor i alla delar av landet tillgång till arbete, service och god miljö. För att uppnå denna målsättning behövs ett betydligt ökat statligt engagemang för län. Flera av länets kommuner har genomgått negativa förändringar på arbetsmarknaden fullt jämförbara med förhållandena i skogslänen. Följande exempel kan redovisas: har haft befolkningsminskning. har kommunen förlorat av befolkningen, från 9 1960 till 7 1978, en minskning med 2 686 personer. Födelseoch flyttningsnettona har med få undantag varit negativa . Därigenom har kommunen fått en ogynnsam åldersfördelning, där närmare 1 100 personer är eller äldre, dvs. Länsgenomsnittet ligger på . har drabbats av en rad företagsnedläggningar och driftinskränkningar inom industrin. Bland de senaste driftsnedläggningarna kan nämnas gruvorna i Ställberg och Basttjärn, som tillsammans sysselsatte ca 90 personer. Företagsnedläggningarna har medfört svårigheter för de friställda att finna nya arbetstillfällen i kommunen. De har därför varit tvungna att flytta från orten eller pendla långa avstånd för att nå närmaste attraktiva arbetsmarknad. Tillverkningsindustrin i sysselsatte av de förvärvsarbetande 1975 (länet ). Sysselsättningen har blivit alltmer beroende av utvecklingen vid SKF:s anläggning Bångbro verken, den största industrin i kommunen. Läggs den eller någon annan av de större industrierna i kommunen ned äventyras kommunens existens, och de samhällsekonomiska konsekvenserna blir utomordentligt svåra. Såväl samhällelig som kommersiell service skulle minska drastiskt och underlaget i många fall bli så litet att servicen kan upprätthållas utan betydande statligt stöd. Vid fortsatt minskande sysselsättning blir förutsättningarna för kommunen att upprätthålla servicen mycket begränsade. 1978/79: 2450 har den kvinnliga sysselsättningen i länet ökat från till . Denna allmänna utveckling inrymmer emellertid betydande regionala skillnader i fråga om både sysselsättningsnivå och höjda förvärvsfrekvenser. hade den lägsta kvinnliga sysselsättningen i länet 1975 (30,). Även om sysselsättningsutvecklingen för kvinnor i gått snabbare än länsgenomsnittet kvarstår ändå betydande regionala skillnader. Särskilt kvinnor och ungdom har haft svårt att få anställning. har i länsplaneringen framhållit vikten av en differentiering och komplettering av näringslivet i med hänsyn till befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. För att skall vidareutvecklas och kunna erbjuda en attraktiv arbetsmarknad och för att nuvarande tillfredställande service skall kunna bibehållas, är det nödvändigt att minst nuvarande sysselsättnings- och befolkningsnivå upprätthålls. har fastställt befolkningsramvärdena för 1985 till 7 0007 400.1 översyn av länsplaneringen ger prognosen fortsatt befolknings- och sysselsättningsminskning. väntas befolkningen sålunda understiga det nedre befolkningsramvärdet. Med hänsyn härtill är det mycket angeläget att insatser från statliga myndigheters sida vidtas så att utvecklingen i inriktas mot den målsättning fastställt. Folkmängden har minskat i alltsedan 1965. Totalt har antalet invånare i kommunen minskat med ca 1 450 . Om den ogynnsamma folkmängdsutvecklingen ytterligare förstärks av utflyttning som en följd av stålkrisen uppstår påtaglig risk för överkapacitet inom samhällelig och privat service i kommunen. En sådan utveckling kan då också få allvarliga konsekvenser för servicefunktionerna i , som är regionalt centrum för bl. a. kommun. Näringslivet domineras av SKF-Steel, som 1975 sysselsatte av antalet förvärvsarbetande. ledande ställning i gör kommunen starkt beroende av företagets verksamhet och fortsatta utveckling. är i sin tur beroende av goda transportmöjligheter. Vid kommunens näst största företag, (), kommer ca 70 anställda att permitteras om de genomgripande rationaliseringar som planeras utförs. Kommer inga investeringar till stånd är en nedläggning av sågverksdriften att vänta. Ytterligare ca 100 arbetstillfällen totalt försvinner i så fall . Arbetskraftspendlingen är främst riktad mot kommun (Gytt 1978/79: 2450 Dessa pendlare är framför allt kvinnor sysselsatta i den kemiska industrin. isolerade läge i Bergslagen och den dåliga vägstandarden medför särskilt långa pendlingsavstånd för invånare som tvingas söka förvärvsarbete utanför den egna kommunen. Möjligheterna att få arbete i är begränsade. Den minskande sysselsättning som uppstått genom friställningarna inom industrin leder till arbetslöshet eller utflyttning från kommunen. Det uppkomna arbetsmarknadsläget har främst drabbat ungdomen samt kvinnorna, som haft svårt att få arbete i industriorten . har fastställt befolkningsramvärdena för 1985 till 10 20011 000. Med den rådande utvecklingen föreligger stor risk att folkmängden kommer att understiga det nedre ramvärdet. Därmed kommer, såsom tidigare framhållits, en rad servicefunktioner att mista nödvändigt befolkningsunderlag, och risken för nedläggningar också inom servicen blir överhängande. Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder för att styra utvecklingen mot den målsättning som fastställt. För detta ändamål behövs bättre stödförmåner i , än de som står till buds nu genom att ingår i gränsområdet till allmänna stödområdet (s. k. grå zonen). I den norra delen av är näringslivet ensidigt och domineras av gruv- och tung tillverkningsindustri. Strukturproblemen inom dessa näringsgrenar har medfört mycket allvarliga sysselsättningsproblem för denna kommundel och för angränsande . De dominerande företagen är Stråssagruvan () och Guldsmedshytte bruk (Sandvikkoncernen). Ett av företagen avser att lösa de aktuella sysselsättningsproblemen genom att inte ersätta personal som avgår med pension eller slutar. Detta leder till särskilda svårigheter för ungdomarna att få arbete efter avslutad skolgång. För kvinnorna har det varit ytterst svårt att få arbete inom denna kommundel. Pendlingsavstånden från norra till alternativa arbetsmarknader är inte oöverkomliga. Under rådande näringslivsförhållanden är det emellertid inte realistiskt att räkna med någon nämnvärd ökning av pendlingen från norra . Driftsinskränkningar inom området leder därför till arbetslöshet (= sänkta förvärvsfrekvenser) eller utflyttning. Utvecklingen inom kommer att medföra ökade krav på arbetsmarknadspolitiska insatser. Mot bakgrund av situationen i är det angeläget att upprätthålla sysselsättningen i 1978/79: 2450 norra delen av . En minskad befolkning i detta område (närmast motsvarande och församlingar) medför en ytterligare försvagning av underlaget för samhällelig och kommersiell service. Områdets servicecentrum, , har en negativ befolkningsutveckling. Risken för nedläggning av servicefunktioner måste bedömas som förhållandevis stor, om befarad sysselsättningsminskning genomförs. har haft befolkningsminskning. Folkmängden uppgick till 39 508 och till preliminärt 37 258, en minskning med 2 250 personer eller . Nedgången beror på stora flyttningsförluster. De tidigare stora födelseöverskotten beror på att har haft en ovanligt ung befolkning. Näringslivet i domineras av AB . Tillverkningsindustrin sysselsatte 1975 9 828 personer eller av de förvärvsarbetande (länet ). Verkstadsindustrin är den största industrigrenen; 1975 sysselsatte den av de förvärvsarbetande. De allra flesta av verkstadsindustrins anställda finns i AB . Detsamma gäller för kemisk industri, plast- och petroleumindustri samt järn-, stål- och metallverk. Detta gör att av de förvärvsarbetande var anställda vid , vilket är den högsta andelen anställda vid ett företag för någon kommun i länet. Kommunens utveckling är således starkt beroende av AB verksamhet, företagets planering och bedömning av de framtida utvecklingsmöjligheterna. AB har en relativt personalkrävande tillverkning av försvarsmateriel. Sysselsättningen är därmed beroende dels av beställningar från försvaret, dels av statliga regleringar av exportmöjligheterna. Betydande variationer i sysselsättningen har därför förekommit. Den framtida sysselsättningen i är också beroende av den fortsatta verksamheten vid Kilstaverken i AB . översyn av länsplaneringen gjorde med ledning av senaste informationsunderlag från företaget en prognos som utgick från att verksamheten i Kilstaverken kunde fortgå med en mindre reducering av sysselsättningen . Om en betydande neddragning av sysselsättningen sker vid Kilstaverken skulle detta drabba ett stort antal anställda vid och dessutom ca 400 anställda vid lokala underleverantörs- och serviceföretag. har den kvinnliga sysselsättningen i länet ökat från till . Även om sysselsättningsutvecklingen för kvinnor i gått snabbare och förvärvsfrekvensen är högre än länsgenomsnittet kvarstår dock betydande problem. 1978/79: 2450 i den dominerande tunga industrin är ofta mindre lämpade för kvinnor, och dessutom är skiftarbete mindre attraktivt. Denna industri har därför stor andel manlig arbetskraft. Avstånden till andra orter med goda arbetstillfällen för kvinnor är alltför stora för att pendling skall accepteras i större utsträckning. Detta gäller bl. Att fler kvinnor erhållit arbete kan främst tillskrivas expansionen inom den offentliga sektorn. Om man skall kunna uppnå ytterligare höjning av förvärvsfrekvensen måste fler kvinnor få anställning inom traditionella mansyrken. Svårigheterna för kvinnor och ungdom att få anställning har varit ett stort problem. I ortsplanen är regionalt centrum tillsammans med kommun. Båda domineras av var sitt stålföretag. Arbetskraftspendlingen mellan kommunerna har ökat, till stor del på grund av att karlskogabor flyttat till . Viss utflyttning har också skett till kommun i . I länsplaneringen har vikten av en differentiering och komplettering av näringslivet i framhållits med hänsyn till befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. För att skall vidareutvecklas och kunna erbjuda en attraktiv arbetsmarknad och för att nuvarande goda service skall kunna upprätthållas, är det nödvändigt att befolkningsnivån bibehålls. kommersiella service omfattar i vissa avseenden även och sträcker sig dessutom något väster om länsgränsen in i och kommuner. I vad gäller den regionala servicen fyller mycket väl de krav som bör kunna ställas på ett regionalt centrum. Det är därför ett starkt önskemål att befintliga arbetstillfällen tryggas eller ökas. har fastställt befolkningsramvärdena för 1985 till 37 50038 700. I prognosen översyn av länsplaneringen väntas sysselsättningsminskning till 1980. Därefter ökar antalet förvärvsarbetande med ca 200. För tillverkningsindustrin väntas sysselsättningen minska med 345 arbetstillfällen samt med ytterligare 300 . Eftersom pendlingsavstånden till närmaste attraktiva arbetsmarknader som nämnts är så pass stora får man räkna med att en minskad sysselsättning i leder till arbetslöshet eller ökad utflyttning. Om planerade investeringar vid AB Kilstaverken inte genomförs kommer konsekvenserna för sysselsättningen att bli ytterst allvarliga. Befolkningsmässigt beräknas i så fall kommunen under det av beslutade nedre befolkningsramvärdet, vilket medför problem för kommunen och regionen. I regeringens proposition 1977/78: 47 om åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin har uttalats att hela den medelsarsenal som står till förfogande på de lokaliseringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska områdena måste utnyttjas för att lösa sysselsättningsproblemen. 1978/79: 2450 Näringslivet i är ensidigt och domineras av tung tillverkningsindustri som 1970 sysselsatte av antalet förvärvsarbetande i kommunen. Av totala antalet syselsatta i tillverkningsindustrin finns vid det största företaget, , . Utöver järnverket finns (metallvaruindustri) med ca 230 sysselsatta och ett tiotal mindre industriföretag, varav de flesta har under 20 anställda. Enligt bedömning, länsrapport , minskar antalet sysselsatta i järnverket till ca 1150 . Om dessutom hänsyn tas till effekterna av nedläggning av Kilstaverken (Boforskoncernen) i innebär detta en förlust av arbetstillfällen för ett antal degerforsbor som pendlar till . Mot bakgrund av den aktuella näringslivssituationen är det uteslutet att inom kommunen finna arbete på den öppna arbetsmarknaden för de personer som drabbas av driftsinskränkningarna vid järnverket, om inte ny sysselsättning tillförs orten. Ett särskilt problem med den minskade sysselsättningen i järnverket är de ökade svårigheterna för ungdomen att efter avslutad skolgång få arbete på orten. När det gäller bedömningen av arbetsmarknadsförhållandena i måste, som ovan framhållits, även situationen i beaktas med hänsyn till det korta avståndet mellan orterna och den omfattande arbetskraftspendlingen dem emellan. I det rådande arbetsmarknadsläget kan man emellertid inte räkna med några reella möjligheter att finna nya arbetstillfällen i för personer som friställs inom tillverkningsindustrin i med hänsyn till de friställdas yrkesinriktning och arbetsmarknadens efterfrågan. Inom ett rimligt pendlingsavstånd finns inte heller några sysselsättningsmöjligheter för dem som friställs från järnverket. Det är därför orealistiskt att räkna med att det kan finnas lediga arbeten i närliggande kommuner. Utöver de åtgärdsförslag som framförts i länsplaneringen med framför allt krav på ersättningsindustri till får särskilt understryka vikten av ökade regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Kommunens folkmängd har minskat efter 1970. ökade dock folkmängden främst på grund av att invandrare mottagits. Kommunen har ett inte obetydligt antal lediga lägenheter. hade 8 758 invånare. har kommunen, med undantag , haft negativt flyttningsnetto beroende på 1978/79: 2450 att många ungdomar som sökt sig ut i förvärvslivet måst ta arbete på annat håll. Möjligheterna till arbete inom rimligt pendlingsavstånd har varit små. Näringslivet i domineras av tillverkningsindustrin, vilken sysselsatte av de förvärvsarbetande 1975. Elektroindustrin är den största näringsgrenen följd av trävaruindustrin. Det största företaget, , har till följd av den långvariga lågkonjunkturen och företagets beroende av varvsindustrin tvingats reducera personalstyrkan med ca 200 man. Kommunens utveckling är starkt beroende av hur denna industri utvecklas. Också i kommunens sydvästra del har arbetsmarknadsläget varit bekymmersamt. Förvärvsfrekvensen för kvinnor i var 1975. Trots att förvärvsfrekvensen ökat är den kvinnliga sysselsättningen i lägre än i länet (40,). I länsplaneringens översyn 1978 räknar med att förvärvsfrekvensen i kommer att stiga långsammare än i länet . Avstånden till andra, större orter med goda arbetstillfällen för kvinnor är alltför stora för att möjliggöra pendling i någon större omfattning. /77 finns i genomsnitt 100 arbetslösa per ledig plats. I början på förekommer alltid ett stort antal lediga platser som främst avser jordgubbsplockning. Svårigheterna för kvinnor och ungdom att få anställning har utgjort ett allvarligt problem. har i länsplaneringen särskilt framhållit vikten av en differentiering och komplettering av näringslivet i med hänsyn till befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. För att skall vidareutvecklas och kunna erbjuda en attraktiv arbetsmarknad och för att nuvarande tillfredsställande service skall kunna upprätthållas, är det nödvändigt att åtminstone nuvarande befolkningsnivå bibehålls. Det är därför ett starkt önskemål att näringslivet i utvecklas så att befintliga arbetstillfällen tryggas eller ökas. har fastställt befolkningsramvärdena för 1985 till 8 6009 200. Med hänsyn till att prognosen i länsplaneringens översyn 1978 ger en befolknings- och sysselsättningsminskning i är det angeläget att insatser från statliga myndigheters sida vidtas, så att utvecklingen inriktas mot den målsättning fastställt genom befolkningsramvärdena. tillhör de bergslagskommuner som präglats av gruv- och hytthantering. Den ogynnsamma utvecklingen inom den mellansvenska bergshanteringen medförde emellertid en betydande 1978/79: 2450 nedgång av sysselsättningen inom kommunen. Som följd härav minskade folkmängden i från drygt 10 000 invånare till ca 9 000 . Den negativa folkmängdsutvecklingen ledde till en ogynnsam åldersfördelning, vilket har medfört att haft ett födelseunderskott under en lång följd av år. har folkmängden åter ökat och uppgick till 9 911 invånare, ökningen får till stor del tillskrivas attraktivitet såsom bostadsort. Många av inflyttarna har nämligen arbete utanför kommunen. Näringslivet i domineras av som har av antalet förvärvsarbetande inom tillverkningsindustrin i kommunen. Denna höga andel innebär att kommunen är beroende av hur företaget utvecklas. Enligt prognosen i länsplaneringen väntas företagets andel av sysselsättningen i kommunen öka . För att minska kommunens beroende av utveckling och dessutom skapa en mer differentierad arbetsmarknad i är det angeläget att näringslivet kompletteras med ytterligare företag. Folkmängden i minskade från 12 800 till ca 11 200 invånare, dvs. med 1 600 personer. har flyttningsnettot varit tillräckligt stort för att uppväga det alltsedan 1950 negativa födelsenettot. har folkmängden ökat och uppgick vid slutet av 1978 till preliminärt 11 624 invånare. Det positiva flyttningsnettot berodde till största delen på inflyttning från grannkommunerna i samband med satsning på attraktiva småhusområden. Många yngre familjer har flyttat in, vilket medfört att födelseunderskottet blivit mindre än förut. Med hänsyn till bl. a. den ogynnsamma åldersfördelningen i är det viktigt att ha en viss flyttningsvinst till kommunen. Tillverkningsindustrin är den största näringsgrenen i kommunen av totala antalet förvärvsarbetande . Tillverkningsindustrin i domineras av råvarunära industrier främst representerade av gruvbolaget , , PLM AB:s glasbruk i och massafabrik i . Företagen tillhör de speciellt konjunkturkänsliga delarna av näringslivet, som är beroende av internationella konjunkturer och rådande världsmarknadspriser. Kommunen är starkt beroende av utvecklingen i dessa företag. För att minska näringslivets konjunkturkänslighet och skapa bättre förutsättningar för valmöjligheter på arbetsmarknaden i är det angeläget att åstadkomma en ytterligare differentiering och komplettering av näringslivet. 1978/79: 2450 Förvärvsfrekvenserna för både män och kvinnor tillhör de lägsta i länet, och låg ökningstakten för förvärvsfrekvensen för kvinnor under länsgenomsnittet. Därför bör åtgärder sättas in för att skapa bättre möjligheter till arbete för kvinnor i . Av propositionen 1978/79: 112 framgår att även utanför skogslänen kan det finnas kommuner som det finns skäl att placera in i något stödområde. Det skall då gälla sammanhängande områden av kommuner närmast länsdelar med uttalade och långsiktiga sysselsättningsproblem. Stöd bör kunna ges också när särskilda skäl talar för att områden med ensidigt näringsliv eller isolerat läge bör tillföras industriell eller industriliknande verksamhet. Enligt vår mening och i likhet med vad i län anser uppfyller tidigare nämnda kommuner dessa kriterier, varför det är motiverat att göra avsteg från sysselsättningsutredningens förslag till ny stödområdesindelning, vilket angetts som motiv i motionen 1978/79: 1036. Med anledning härav föreslår vi att följande kommuner inräknas i stödområdet: allmänt stödområde 3 övrigt stödområde 2 övrigt stödområde 1 Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen föreslagits som stödområdesindelning i län. () () () () () i Kumla , , norra del (och församlingar)