mot · G2022370 · 1979-03-26 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin kommunalekonomiska utredning, , har i sitt slutbetänkande bl. a. föreslagit ändring av nuvarande skatteutjämningsregler. Utredningen har bemödat sig om att ta hänsyn till sådana objektivt mätbara faktorer som är av betydelse för den enskilda kommunens kostnadsnivå. Som utredningen själv framhåller har det emellertid inte varit möjligt att (ånga in alla de omständigheter som påverkar den enskilda kommunens kostnader och därmed utdebiteringsbehov. Av skäl som nedan redovisas gäller detta i hög grad kommun, som trots att budgeten präglas av stark återhållsamhet har den högsta primärkommunala skattesatsen, 17:55, i . Bebyggelsestrukturen i med många små tätorter utöver de statistiskt redovisade har inte blivit tillräckligt beaktad i KEU. Detta gäller framför allt strukturens betydelse för kommunens kostnader för vatten- och avloppsanläggningar. De många små anläggningarna blir väsentligt dyrare per ansluten person än större anläggningar. Därtill kommer att topografin i hög grad påverkar anläggnings- och driftkostnaderna, vilket beror på att de olika vatten- och avloppsnäten måste vara försedda med ovanligt många pumpstationer och reningsverk. På grund av dessa förhållanden är faktiska kostnader för vatten- och avloppsverken väsentligt högre än de genomsnittskostnader som använts till underlag för inplacering i skattekraftsklass. Sålunda måste kommunen finansiera av kostnaderna med skattemedel trots att avgiften är så hög som 4:40/m3. Skattefinansieringen motsvarar en utdebitering på nästan en krona per skattekrona. kommun har den lägsta skattekraften per invånare av kommunerna i , vilket innebär att även medelinkomsten per invånare är den lägsta. Enligt taxering har kommunerna i följande skattekraft per invånare i förhållande till medeltalet för riket. Den låga inkomstnivån förklaras främst av den stora andelen pensionärer, som utgör av invånarantalet. Därav utgör andelen förtidspensionärer . Flertalet ålderspensionärer åtnjuter endast folkpension. På grund härav kan avgifterna inom åldringsvården inte sättas så högt. Framfor allt gäller detta ålderdomshemmen. Det stora antalet låginkomsttagare i övrigt ökar givetvis de sociala hjälpbehoven och begränsar möjligheterna att höja andra kommunala avgifter. Inte heller strukturella förändringar inom näringslivet har kui mat beaktas i . Den strukturomvandling som ägt rum inom den svenska skogsindustrin har beroende på denna sektors dominans i kommun haft en utomordentligt stor negativ inverkan på näringslivsutvecklingen i kommunen. Enligt folk- och bostadsräkningen minskade antalet anställda inom skogsindustrin i nuvarande kommun med 1 447 personer eller 42 96. Den största minskningen har skett inom massa- och pappersindustrin, där antalet anställda har halverats . Inom trävaruindustrin har antalet anställda minskat med 34 96. I nedanstående sammanställning redovisas förluster av arbetstillfällen för angivna fabrikers nedläggelse mellan åren kommer ytterligare en massafabrik, NCB:s i , att läggas ned, vilket medför en förlust på 220 arbetstillfällen. Även mekaniseringen inom jord- och skogsbruket har inneburit stora har antalet sysselsatta inom denna sektor minskat med närmare 35 96. Olika lokaliseringspolitiska åtgärder har satts in i syfte att kompensera bortfallet av de arbetstillfällen som strukturförändringarna inom näringslivet orsakat. Insatserna har främst varit statligt lokaliseringsstöd till nyetableringar av företag eller utbyggnader. har därigenom 830 personer sysselsättning. De av statliga myndigheter uppsatta målen vad avser antalet anställda har av olika skäl uppnåtts bara till 55 96. På grund av fabriksnedläggningarna har många människor tvingats flytta från kommunen. har invånarantalet minskat med 6 600 personer. Till detta har naturligtvis i hög grad bidragit att även mindre industriföretag lagts ned och att servicenäringarna från sysselsättningssynpunkt fått minskad betydelse. Friställda kring har dock av naturliga skäl stannat kvar trots svårigheterna att erhålla sysselsättning. Detta förhållande utgör den främsta förklaringen till att andelen förtidspensionärer är så hög som ca 8 96 av invånarantalet. På grund av den höga arbetslösheten - registrerad och icke registrerad måste kommunen göra stora insatser i sysselsättningsbefrämjande syfte. budget har netto upptagits för detta ändamål. KEU beaktade dock i viss mån speciella problem. Sålunda föreslog utredningen att nuvarande skattekraftsgaranti på 110 96 av medelskattekraften skulle ändras till en grundgaranti på 112 96. Därmed markerades en viss skillnad i behov mellan å ena sidan och kustkommunerna å den andra. Förslaget i propositionen innebär emellertid att den av KEU konstaterade skillnaden inte tillmätts någon betydelse. Som framgår av det ovan anförda belastas ekonomi mycket hårt av sin topografi och sitt geografiska läge, sin bebyggelsestruktur, de ökande strukturproblemen inom näringslivet, den låga inkomstnivån och den ogynnsamma befolkningssammansättningen. I flera avseenden har detta inte beaktats i propositionens förslag till grundgaranti för kommun. Den uttalade målsättningen för ett nytt skatteutjämningssystem - samma standard till samma pris - har därför vad gäller kommun inte uppfyllts i regeringens förslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att kommun skall inplaceras i en högre skattekraftsklass än vad som föreslås i propositionen 1978/79:95.