mot · G2022333 · 1979-03-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:130 om vissa åtgärder på växtförädlingsområdet m. m. Växtförädlingen har sedan snart varit en viktig hävstång för att utveckla odlingen av spannmål och andra jordbruksprodukter i vårt land. Den sockerbeta som odlades i hade en sockerhalt som endast var hälften av vad som uppnås vid nutida odling. Höstvetet ger hektarskördar som är högre än . Exempel för andra grödor skulle ge enahanda resultat. Många faktorer har självfallet bidragit till den gynnsamma utvecklingen, förbättrade brukningsmetoder, markvård, gödsling osv. har haft stor betydelse. Men växtförädlingen, som gett det svenska jordbruket ett allt bättre utgångsmaterial i utsäde anpassat till de odlingsbetingelser som finns i vårt vidsträckta land, kan knappast överskattas. Med praktiskt taget oförändrade insatser har jordbrukarna genom tillgång på utsäde, anpassat för skiftande odlingsbetingelser, kunnat höja avkastningen på ett påtagligt sätt. Säkrare och kvalitativt bättre skördar har uppnåtts. Statsmakterna insåg också tidigt betydelsen av växtförädling, och erhöll den första i landet startade växtförädlingsverksamheten vid i bidrag av staten. Detta anslag har alltsedan dess blivit bestående och vuxit till att numera täcka en stor del av föreningens kostnader. Genom detta stöd från det allmännas sida har det varit möjligt att ge huvudanstalten i och dess filialer i olika delar av landet resurser att tillvarata och utveckla nya metoder för förädlingsarbetet. Det arbete sorn utförts har inte endast tjänat landets jordbruk utan även kommit att inta en uppmärksammad internationell plats. En betydande odling av i framtagna sorter har kommit till stånd i övriga nordiska länder och även i andra länder som har odlingsförutsättningar liknande våra. Vår växtförädling har blivit ett inslag i det internationella samarbetet. Inom socialdemokratin har man sett insatserna inom jordbruksforskningen och växtförädlingen som välmotiverade åtgärder för att ge konsumenterna tillgång till högvärdiga vegetabilieprodukter och den jordbrukande befolkningen en förbättrad utkomst. , varunder socialdemokratin varit i regeringsställning, har omkring 100 milj. kr. anslagits direkt till utsädesföreningens verksamhet, vartill även kommit ett betydelsefullt tillskott till särskilda forskningsprojekt genom jordbrukets forskningsråd. Av särskild betydelse har varit det intima samarbete som förekommit mellan föreningen och , särskilt dess genetiska avdelning. Forskare som , , , , , m. fl. har förenat internationellt framstående forskarinsatser med ett gagnrikt arbete i den praktiska växtförädlingens tjänst. De ekonomiska resurser som samhället tillfört utsädesföreningen har också gjort det möjligt att tillgodose en grundforskning och metodforskning som ofta endast på lång sikt kan ge utslag i förädlingsarbetet. har som officiell växtförädlingsanstalt vunnit ett gott internationellt anseende, och har genom medverkan av SIDA och andra organ föreningen kommit att göra betydelsefulla insatser i internationellt biståndsarbete. Bilden av svensk växtförädling vore dock inte fullständig om de insatser som gjorts inom W och utelämnades. Särskilt har dessa förädlingsföretag utan nämnvärt stöd från samhället uppdragit nya sorter och stammar som i fråga om kvalitet och avkastning fyllt mycket höga anspråk och t. o. m. blivit dominerande vad gäller vissa grödor. Dåvarande jordbruksministern bedömde det 1975 som angeläget att åstadkomma en ökad samverkan mellan de svenska växtförädlande företagen och tillkallade professor att som sakkunnig och med biträde av ett antal experter göra en översyn av det samlade växtförädlingsarbetet. Den sakkunnige skulle också pröva förutsättningarna för en ökad samverkan mellan i första hand de svenska växtförädlingsföretagen men också med företag i nordiska och andra länder med klimat liknande vårt. Den nu föreliggande propositionen om vissa åtgärder på växtförädlingsområdet m. m. (1978/79:130) baseras i huvudsak på den nämnda växtförädlingsutredningens förslag och förhandlingar som förekommit om den framtida växtförädlingen. Utredningen och de yttranden som en rad remissinstanser lämnat ger en intressant belysning av växtförädlingens nuvarande situation och problem. I propositionen behandlas organisationsfrågor, stödet till växtförädlingen och ökade insatser för kulturväxternas genetik och förädling, vissa övriga växtförädlingsfrågor samt ändrad utsädeslagstiftning. Enligt vår mening kan de förslag som framlagts i propositionen i allt väsentligt godtas av . I några avseenden har vi dock en annan bedömning än den som angivits i propositionen. Enligt vår uppfattning måste man beklaga att det inte varit möjligt att åstadkomma någon egentlig samverkan mellan växtförädlingsföretagen. Vi finner det angeläget att beslut som fattas inte för utesluta en ökad samverkan , utan tvärtom syfta till att möjliggöra en sådan. För vår del kan vi godta att och Allmänna svenska utsädesaktiebolaget sammanförs till ett nytt företag med staten och som ägare. regeringen tillsatte växtförädlingsutredningen fanns förhoppningen att man skulle kunna nå fram till en ännu bredare samverkan än vad som föreslås. Det har emellertid, som redovisas i propositionen, inte varit möjligt att hos W vinna intresse för ett samgående. Vi hävdar att tanken på en vidare samverkan inte får anses ha fallit i och med samgåendet i . Därför bör utskottet med kraft understryka de förhoppningar som jordbruksministern uttalar om att en bredare samverkan skall vara möjlig att nå. Det nya företagets styrelse och ledning bör som en av sina viktiga uppgifter ha att verka för att en samordning kan ske såväl inom landet som i ett vidare sammanhang. Jordbruksministern uttalar i avsnittet om det nya företaget att den höga vetenskapliga nivån i bör föras vidare till det nya företaget. finns det emellertid bestämda skrivningar-framför allt i Svalöfgruppens rapport - som talar om att det nya företaget skall bedrivas på företagsekonomiska grunder. Det finns enligt vår mening risk för att den nya styrelsen kan komma att prioritera kortsiktiga företagsekonomiska vinster framför en vetenskaplig nivå, som gynnar såväl företaget som svensk växtförädling i allmänhet. I flera av remissinstansernas yttranden - och inte minst i Sveriges utsädesförenings - finns en bestämd önskan att en sådan utveckling kan undvikas. Vi anser att statens engagemang i det nya företaget endast kan motiveras med att de långsiktiga intressena inom svensk växtförädling därmed tillgodoses. Även forskningsprojekt som icke kan anses klart lönsamma men som ur allmän synpunkt är angelägna bör kunna komma till utförande. Den kritik som från de privata växtförädlingsföretagen riktats mot sammanläggningen i går ut på att statens medverkan möjliggör en otillbörlig konkurrens vid marknadsföring av produkterna. Det är angeläget att arbetet bedrivs så att dessa farhågor kan undanröjas. Statens bidrag har ett vidare syfte. I ett särskilt avsnitt i propositionen redogörs för hur remissinstanserna ser på förutsättningarna för att den biståndsverksamhet som utvecklats vid kan bibehållas i den nya organisationen. Särskilt beredningen för u-landsforskning (SAREC) befarar att den nya organisationen med ökad kommersiell inriktning kan vara mindre lämpad för denna verksamhet. SIDA ger i gengäld uttryck för tanken att den nya organisationen ur resurssynpunkt kan erbjuda ett bredare samarbete. Jordbruksministern förutsätter att företaget kommer att utnyttjas i biståndsarbetet. Vi anser för vår del som synnerligen viktigt att det arbete som utförts vid kan fl fortsätta och utvecklas i den nya organisationen. Vi finner det särskilt viktigt att till vägledning för det nya företaget uttalar att utrymme bör beredas för biståndsverksamheten på växtförädlingens område. En sådan verksamhet bör bedrivas i projektform och självfallet bekostas av biståndsmedel. föreslog att en ny professur i kulturväxternas genetik och förädling förläggs till endera eller . I en skrivelse har samtliga professorer i genetik i - både nuvarande och f. d. - med skärpa hävdat att institutionen bör förläggas till (s. 88 i prop.). som är av samma mening. har å sin sida hävdat att bör väljas. Jordbruksministern har i propositionen givit till känna att professuren avses förläggas till . Eftersom det i propositionen hävdas att skall få i uppgift att verka för en ytterligare samordning av växtförädlingsverksamheten är det enligt vår mening naturligt att professuren placeras i , där en välutvecklad organisation för försöksverksamhet redan finns och till vilken den nya institutionen utan stora kostnader kan anknytas. En uppgift för innehavaren av den nya professuren bör också vara att verka för internationella kontakter och för en hög kvalitet på forskningsarbetet. Utan denna professur finns det mindre möjligheter att inom det nya företaget i bibehålla den höga standard som kännetecknat utsädesf^rening och som vi i det föregående talat för måste prägla även den nya verksamheten. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställer vi 1. att uttalar att den särskilda professuren och institutionen i kulturväxternas genetik och förädling lokaliseras till , 2. att uttalar att de statliga representanterna i utses på sådant sätt att konsumentintressena och samhällsnyttig forskning tillgodoses, 3. att uttalar sig för att Sveriges utsädesförenings vetenskapliga traditioner som ett officiellt växtförädlingsorgan förs över i det nya företaget, 4. att uttalar att den biståndsverksamhet som utvecklats vid ges möjligheter att bestå och utvecklas i det nya företaget. () MAJ () () () () () () wictorsson (s)