mot · G202811 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. Det selektiva presstödet - vars tyngdpunkt utgörs av ett produktionsbidrag till lågtäckningstidningar- infördes . Stödets utformning och framfor allt dess nivå har genomgått åtskilliga förändringar. Viktiga kompletteringar har också gjorts. infördes dels särskilda utvecklingsbidrag, dels ett särskilt etableringsstöd. Det kan konstateras att presstödet, som infördes för att garantera utgivning av en så allsidig press som möjligt, har fungerat väl . Tidningsdöden, som hotade att leda till en icke önskvärd monopolsituation i svensk press, har kunnat hejdas. Dettaärav stor betydelse för den demokratiska debatten i vårt samhälle. Det fria informationsflödet utgör en av grundpelarna för en vital demokrati. Skilda meningsriktningar måste få rimliga chanser att nå allmänheten med sitt budskap. Särskilt glädjande är att presskören i form av fådagarstidningar har kunnat vidgas . Det kan således hävdas att presstödet har medverkat till att bibehålla en allsidig press. begärde en översyn av presstödet. En utredning dagspresskommittén - med parlamentarisk sammansättning tillkallades. Utredningen har avgivit delbetänkandet Översyn av presstödet (Ds B 1978:10). Kommitténs analys av förhållandena har lett fram till vissa förslag till ändringar i de nu gällande presstödsreglerna. att ett generellt påslag på utgående produktionsbidrag införs för flerdagarstidningar med högst i hushållstäckning på utgivningsorten. Det bör vara till landsortstidnin, oförändrat 4 96 till storstadstidning med högst 100 000 i upplaga och till storstadstidning med upplaga däröver. I de fall storstadstidning erhåller maximalt bidag beräknas påslaget på detta, att produktionsbidraget till flerdagarstidning som utkommer minst höjs från lägst . att produktionsbidraget till flerdagarstidning som utkommer minst och rikstidning enligt 5 § i presstödsförordningen höjs från lägst . att det utöver de krav som f. n. gäller för att en tidning skall betecknas som dagstidning i stödförordningens (SFS 1976:336) mening skall fr. o. m. 1980 krävas att tidningen har totalt redaktionellt utrymme , att produktionsbidraget till fådagarstidningar höjs från . att produktionsbidraget till fådagarstidning med riksspridning enligt övergångsbestämmelserna (1977:1051) utgår med . vid en upplaga av högst 5 000 exemplar vid en upplaga som överstiger 5 000 men ej 6 000 exemplar vid en upplaga som överstiger 6 000 men ej 7 000 exemplar vid en upplaga som överstiger 7 000 exemplar, att produktionsbidraget till fådagarstidning som är rikstidning enligt förordningen (5 §) utgår med , att fådagarstidning med produktionsbidrag ges möjlighet att ansöka om utvecklingsbidrag enligt de regler som i övrigt gäller för dessa bidrag. Förslag i enlighet med kommitténs avgivna framläggs nu i budgetpropositionen. Vi kan i huvudsak biträda förslagen men vill på två punkter föreslå vissa ändringar. Förslaget om ett generellt påslag på utgående produktionsbidrag för tidningar med högst i hushållstäckning på utgivningsorten har för storstadstidningarnas del fått en sådan utformning att den större höjningsnivån, , endast tillkommer . Det är bara denna tidning som fyller kravet att nå över 100 000 i upplaga. Andra storstadstidningar, Arbetet och , får endast ett oförändrat 4-procentigt påslag. Kommittén synes ha givit stödet denna utpräglat selektiva form fullt medvetet. Övervägandena byggde bl. a. på en analys av boksluten för som ansågs visa att var i stort behov av förstärkt stöd. När nu skall ta ställning till dessa frågor föreligger också någorlunda tillförlitliga uppgifter om utfallet . Dessa informationer ger enligt vår mening vid handen att det är motiverat med likformiga stödregler för såväl som Arbetet och . Fyraprocentsnivån bör därför enligt vår mening tas bort och ersättas av en tioprocentsnivå för samtliga storstadstidningar. F. n. gäller ett högsta belopp på 23,4 milj. kr. för produktionsbidraget till storstadstidningar. Vårt förslag innebär att maximibeloppet höjs till 25,74 milj. kr. I fråga om det krav som föreslås infört för fådagarstidningar om redaktionell text vill vi föreslå att detta krav blir föremål för ytterligare överväganden. Kravet innebär enligt vad kommittén själv framhåller att varje nummer av en fådagarstidning som utkommer måste innehålla minst 15 sidor redaktionell text för att bli stödberättigad. Från allmän synpunkt kan ett krav av denna art te sig rimligt, men i vissa lägen kan det få icke önskvärda konsekvenser. Vi vill bl. a. peka på att i vissa fall väljs formatet 16 sidor för tidningen under ett inlednings- och uppbyggnadsskede. Ekonomiska och redaktionella resurser räcker inte till mer. Detta skulle i viss mån kunna lösas genom att tidningarna fick dispens från kravet under det år etableringsstöd utgår. Det finns emellertid andra svårigheter. Tidningsföretag som utger endagarstidningar har ofta en mycket liten redaktionell personal. Två till tre personer är vanligast. En personalstyrka av sådan storlek är mycket känslig måste personalen ha samma möjligheter som andra anställda att ta ut semester och sjukledighet i normal omfattning. Personalen måste också ha möjligheter till exempelvis föräldraledighet och ledighet för studier. Det är alltså stor risk att en så liten personalstyrka utsätts för störningar, vilket kan ha inverkan på det antal spaltmeter som produceras. Risk finns att den situationen uppkommer att de kvalitativa ambitionerna eftersätts i trängda lägen för att det kvantitativa kravet för presstöd skall kunna uppfyllas. Mot denna bakgrund anser vi att presstödskommittén får förnyat uppdrag att överväga formen för en eventuell kvalifikationsgräns. På samma sätt som dagspresstödet har varit av stort värde för den demokratiska debatten kan det utgående stödet till organisationstidskrifter sägas ha haft samma verkan. För att stödet även fortsättningsvis skall kunna fylla sin viktiga roll erfordras emellertid att en uppjustering av bidragsnivån kommer till stånd. Vi föreslår en höjning . Detta innebär att det fasta bidraget höjs med . Ytterligare bidrag bör utgå enligt följande skala: 300001- 1 000 000 1 000 001- 3000 000 3 000 001-10 000 000 Presstödet har förändrats vid flera tillfallen som det funnits. Flera av dessa förändringar har varit betingade av att kostnadsutvecklingen har medfört krav på höjningar av utgående bidrag. Presstödet har varit föremål för åtskilliga utredningar. Vi Tinner det naturligt att , när stödformerna har vunnit viss stadga, pröva frågan om en indexreglering som ger en automatisk kostnadsanpassning. En möjlighet är därvid att följa konsumentprisindex. En annan möjlighet är att anknyta till exempelvis utvecklingen av papperskostnaderna. Detta skulle vara naturligt, då produktionsbidraget baseras på pappersförbrukningen. bör genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att överväga denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. godkänna motionens förslag angående utformningen av produktionsbidraget till storstadstidningar, 2. godkänna motionens förslag angående utformningen av stödet till organisationstidskrifter, 3. att hos regeringen begära att dagspresskommittén får förnyat uppdrag att överväga formerna för kvalifikationsgräns för fådagarstidningar, 4. att hos regeringen begära att dagspresskommittén genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att överväga frågan om indexreglering av presstödet, 5. att till Stöd till dagspressen (bilaga 12, B 23) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på , 6. att till Stöd tillorganisationstidskrifter (bilaga 12, B 24) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på . H. () () () () ()