mot · G202896 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en bildkonstnärsfond Det har länge varit känt att bildkonstnärernas ekonomiska situation är mycket svår. Den genom och 1967 genomförda undersökningen visade att bildkonstnärerna hade en medianinkomst av konstnärligt arbete på ca . Denna undersökning redovisades i . Utredningen i samhället innebar inga tillräckligt radikala lösningar på bildkonstnärernas problem. Utredningen föreslog visserligen att en bildkonstnärsfond skulle bildas, men förslaget var inte knutet till en regelrätt ersättningstanke. Kulturarbetarnas organisationer har, framför allt genom Konstnärliga och Litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), drivit kravet att upphovsmännen i första hand skall ersättas för samhällets nyttjande av deras verk eller prestationer. Exempel på en sådan lösning utgör biblioteks- och talboksersättningarna genom . Bildkonstnärerna har genom sin fackliga organisation (KRO), med KLYS stöd, krävt gottgörelse för det offentliga utnyttjandet av deras verk och att denna ersättning skulle tillföras en bildkonstnärsfond. Den inkomstundersökning som genomförs av konstnärsnämnden tyder på att bildkonstnärernas medianinkomst ökat med endast . , trots att ett ökat nyttjande av deras verk konstateras bl. a. genom samhällets ökade insatser i form av offentliga utsmyckningar, inköp och utställningar. Det ökade nyttjandet har således inte medfört några väsentligt ökade inkomster för de enskilda konstnärerna. En orsak till detta är minskningen av privata förvärv. Nya former för att tillgodogöra sig bildkonst håller på att växa fram. Det är viktigt att stödja denna utveckling och göra det ekonomiskt möjligt för bildkonstnärerna att fortsätta med sin verksamhet. I statliga sammanhang utgår ersättning till konstnärerna vid utställningar endast om konstnärerna själva äger sina verk. Statens utställningsverksamhet sker emellertid huvudsakligen med verk som inte ägs av konstnärerna. konstaterade 1976 att det var rimligt att konstnärerna ersattes för det offentliga bruket av verk som inköpts, i likhet med vad som gäller för den av samhället accepterade ersättningen till författarna för den offentliga utlåningen av inköpta böcker. Den av begärda utredningen om ett beräkningsunderlag för en visningsersättning har ännu inte resulterat i något förslag. Vid tillkomsten av konstnärsnämnden angav dåvarande statsrådet att han mot bakgrund av bildkonstnärernas krav om en visningsersättning avsåg att tillgodose detta genom att i andra former ställa medel till bildkonstnärernas förfogande. Dessa andra former innebaren väsentlig uppräkning av anslagen för stipendier eller konstnärsbidrag till den konstnärsnämnd som inrättades 1976. har arbetat och man kan därför peka på vissa erfarenheter. Det kan inte anses tillfredsställande att bildkonstnärerna skall behöva förhandla med andra intressegrupper, som delvis förväntas ha sin huvudförsörjning av anställning, om sin andel av nämndens medel, då denna enligt propositionstext till en betydande del avser en gottgörelse i andra former för det offentliga nyttjandet av deras verk. Det ställer givetvis också de andra grupperna i en svår situation, nämligen att både vara solidariska med bildkonstnärerna och att tillvarata sina egna gruppers intessen vid fördelningen. Belysande förarbetet inom nämnden är att hälften av ansökningarna gäller bildkonstnärer (ca 1 600) och att dessa skall behandlas av endast fem konstnärsledamöter. Den andra hälften av ansökningarna behandlas av 25 ledamöter. Vi finner att såväl praktiska som principiella skäl talar för att bryta ut bildkonstnärerna ur konstnärsnämnden och bilda en särskild bildkonstnärsfond. Medlen i en sådan fond bör avse det av beslutade anslaget till konstnärsnämnden i den del som avser stödet till bildkonstnärerna och utgör en kollektiv gottgörelse eller ersättning för samhällets utnyttjande av bildkonst. Det bör i princip ankomma på en fondstyrelse att utforma förslag till bidragstyper. Regeringen bör återkomma till med förslag till konstruktion av en bildkonstnärsfond i enlighet med vad vi här föreslagit. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bildkonstnärsfond. () () () () () () () HANS ALSEN (s) ()