mot · G202718 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. I tider då nativiteten sjunker och arbetslösheten ökar, då börjar vi plötsligt få allt fler bilder i massmedia som förhärligar moderskapet och allt fler reportage om bristerna med våra moderna preventivmedel. Till och med de fria aborterna börjar ifrågasättas i vissa kretsar, och sjukvårdshuvudmännen visar sig inte fullt så angelägna att fortsätta utbyggnaden av preventivmedelsrådgivning. Abortlagen av 1974 gav kvinnan självbestämmanderätt över sin fruktsamhet. Dessutom är abortlagen kopplad till kraftfulla åtgärder för preventiv födelsekontroll. har preventivmedelsrådgivningen byggts ut i samhällets regi för att göra det möjligt att i första hand använda preventiv åtgärder och se aborten som en nödfallsutväg. Preventivmedelsanvändningen i är mycket hög. Drygt 1 miljon kvinnor eller deras partner använder något preventivmedel. P-piller och spiral är det vanligaste med 500 000 resp. 300 000 användare. föds knappt 100 000 barn och utförs 30 000 aborter. Preventivmedelsanvändningen ställer stora krav på kvalificerad rådgivning. För det första för att finna en metod som är lämplig, som har så små risker som möjligt och som passar in i den situation man lever i. De risker som rapporteras om olika preventivmedel skall självfallet uppmärksammas, men måste man ha klart för sig att den allvarligaste komplikationen med preventivmedel faktiskt är att bli med barn. En graviditet vare sig den fullföljs eller slutar med abort är rent medicinskt sett en större risk än att använda t. ex. p-piller. Är graviditeten oönskad kommer därtill psykiska och sociala konsekvenser. På samma sätt måste man väga framför allt de psykiska effekterna av en abort mot riskerna med preventivmedelsanvändning. understryks ofta att det är en börda för kvinnan med de moderna preventivmedlen. Man glömmer då att i många andra länder kämpar kvinnorörelsen just för att kvinnan skall få tillgång till egna preventivmedel. Även i vårt land finns det de som minns den betydelse det hade för självkänsla och självständighet när pessaret kom. Det finns också ett ökande intresse för pessaranvändning,ännu dock i en relativt liten skala jämfört med p-piller och spiral. Man kan uppskatta att ungefär 50 000 kvinnor använder pessar. Man får inte heller glömma att de metoder vi använder är långt mindre riskabla för kvinnors psykiska och fysiska hälsa än forna tiders födelsekon troll i form av fosterfördrivning eller barnamord eller de exempel vi ser från andra länder genom ett skrämmande antal illegala aborter. Många kvinnor hyser emellertid en berättigad oro främst för p-pillrens långsiktiga verkningar. De kunskapsluckor som finns på detta område måste fyllas ut. Undertecknade motionärer ta i en annan motion upp frågan om preventivmedelsforskningen. Ett av syftena med utbyggnaden med preventivmedelsrådgi vningen var att förebygga aborterna och hejda ökningen av antalet aborter. Så har också skett. Antalet aborter har minskat något. Man kan alltså säga att abortutvecklingen vänt. Speciellt glädjande är att andelen tonårsaborter minskat klart . har antalet förlossningar bland tonåringar minskat kraftigt år . Totalantalet tonårsgraviditeter var således lägre 1977 än . Dessa förhållanden och vad man i övrigt vet om ungdomens sexualvanor tyder på en kraftigt ökad preventivmedelsanvändning och måste vara ett svar på den intensiva upplysningsverksamhet som just riktat sig till ungdomar. Den utvecklingen uppmärksammas internationellt. 1 en rad europeiska länder och i har man oroats av en kraftig stegring av tonårsgraviditeter. Upplysning om sex och samlevnad och en nyanserad rådgivning är förutsättningen för att inte bara få en hög preventivmedelsanvändning utan också få god effekt på de medel man använder, så att aborter kan förebyggas. Utbildningen av barnmorskor som rådgivare är en viktig faktor för att få en god mänsklig kvalitet på rådgivningen. En tillräcklig och lättillgänglig rådgivning är också viktig. Den utveckling som pågått måste fortsätta och delvis intensifieras. Under hänvisning till ovanstående föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen måste byggas ut både kvantitativt och kvalitativt, bl. a. innebärande en intensifierad utbildning och information till de personalgrupper som berörs 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheten inom preventivmedelsrådgivning och födelsekontroll så att bl. a. de s. k. riskgrupperna kan nås 3. att med ändring i propositionen 1978/79:100 beslutar att under Hälsovårdsupplysning anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende insatser inom sexual- och samlevnadsfrågor. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)