ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022047 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om regionalpolitiska insatser i Sysselsättningen i har utsatts för stora påfrestningar. Även om vissa förbättringar inträtt i konjunkturen, ter sig sysselsättningsutvecklingen i länet ganska bekymmersam, detta till största delen beroende på de väsentliga nedskärningar inom varvsindustrin som aviserats. Främst berör nerdragningarna och , men de har stor betydelse även för länet i dess helhet. För att motverka konsekvenserna av de problem som uppstår genom nedskärningen inom varvsindustrin har från statsmaktens sida utlovats betydande insatser. Det är angeläget att denna satsning på ersättningssysselsättning snabbt kommer i gång. Särskilt gäller detta givetvis de två kommunerna , som i första hand är berörda. Men man bör eftersträva att åstadkomma ersättningssysselsättning även i andra delar av länet. Många av dem som jobbar på varven är bosatta på andra platser i länet och pendlar till eller . Även i övrigt förekommer till dessa orter en stor inpendling, och det är därför angeläget att man vid en strukturförändring verkligen eftersträvar en decentralisering av jobben-arbetsplatserna till andra orter i länet, framför allt i mellersta och sydöstra . För att skapa ny sysselsättning anser vi att den regionala utvecklingsfondens resurser, med det tillskott som den tillförs för just ersättningssysselsättning vid nedbantning av varvsverksamheten, måste utnyttjas effektivt och med beaktande av de regionalpolitiska målsättningar som är fastlagda. Utöver detta förväntar vi oss att den regionalpolitiska proposition som regeringen presenterar skall innehålla förslag som inenbär att en mer differentierad regionalpolitik för hela landet kan genomföras. Det innebär att man inte skall ha den skarpa geografiska avgränsning som räder utan att regionalpolitiska insatser i form av t. ex. bidrag och lån skall kunna ske inom de mindre regioner med svag arbetsmarknad som även finns i . Vår uppfattning är också att det regionala organet-landstinget-skall ha ett avgörande inflytande över hur sådana regionalpolitiska insatser skall användas och fördelas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att regeringen vid det fortsatta arbetet med sysselsättningspolitiska åtgärder särskilt uppmärk 1 1978/79. sammar vad som i motionen anförts beträffande regionalpolitiska insatser i . () ()
mot · G2022048 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:2048 av om informationen och utbildningen rörande medbestämmandelagen I bilaga 15 i budgetpropositionen föreslås att 145 milj. kr. skall anvisas för bidrag till arbetarskyddsfonden och att det skall ankomma på arbetarskyddsfondens styrelse att fördela medlen mellan forskning, styrelserepresentantutbildning samt information och utbildning med anledning av medbestämmandelagen. Departementschefen uttalar att en viktig förutsättning för att reformerna på arbetslivets område skall få avsedd effekt är att de följs upp med omfattande informations-, utbildnings- och forskningsinsatser. Jag instämmer i detta. Men frågan är hur statsmakterna skall anslå medel för informations- och utbildningsinsatser med anledning av medbestämmandelagens tillkomst. Att forskningen kräver ett mera långsiktigt stöd står klart. /80 blir det tredje året då MBL-utbildningen får stöd. Jag anser att tidpunkten är inne då medel till denna utbildning stegvis kan minskas. Minskning för /80 bör kunna omfatta 20 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att till Bidrag till arbetarskyddsfonden för /80 anvisa ett reservationsanslag av .
mot · G2022049 · 1979-01-25 00:00:00 — av och i om ytterligare tjänster till arbetsmarknadsverket I bilaga 15 till budgetpropositionen föreslås att arbetsmarknadsverket skall tillföras ytterligare 350 tjänster. har verket fått ca 1 800 nya tjänster. AMS har dessutom /79 fått anställa 300 aspiranter fler än den normala aspirantantagningen på samma antal. Inget annat område inom den offentliga sektorn har fått en så kraftig personalökning. Det har varit motiverat bl. a. med tanke på arbetsförmedlingens viktiga uppgift att få utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden att mötas. Med hänsyn till denna enorma personalökning, till den väntade konjunkturuppgången och det stora budgetunderskottet borde ökningen av antalet tjänster för /80 kunna stanna vid 200. Jag är medveten om att AMS begär medel för ytterligare 1 025 tjänster. Regeringen har minskat antalet med 675 tjänster. Jag menar att minskningen borde vara 825 tjänster. Jag anser att innan vi går vidare med i och för sig angelägna personalökningar bör en översyn göras om de effekter 1970-talets personalexpansion medverkat till. Hur många tjänster har kommit det direkta förmedlingsarbetet till del? I möjligaste mån bör behovet av ökade förmedlingsresurser täckas genom omdispositioner inom verkets nuvarande personalram. En del personalresurser kan förutsättas bli tillgängliga i och med att datateknikens ökade användning i förmedlingsarbetet frigör arbetsförmedlingarna från vissa betungande rutinuppgifter. Det är angeläget att tillgängliga personalresurser i största möjliga utsträckning sätts in på det direkta förmedlingsarbetet. Det bör övervägas om omfattningen av administrativa arbetsuppgifter kan begränsas. Exempelvis bör kraven på den omfattande statistiska redovisningen kunna minskas. Planeringsåtgärder, för exempelvis beredskapsåtgärder, bör kunna rationaliseras. En allmän översyn av de administrativa rutinerna måste genomföras med syfte att åstadkomma omdispositioner inom nuvarande personalramar så att förskjutning av verksamheten i riktning mot direkta förmedlingsinsatser kan ske.Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att medel beräknas för ytterligare ca 200 tjänster till AMS /80, 2. att till Arbetsmarknadsservice för /80 anvisa ett förslagsanslag av . () L. ()
mot · G202205 · 1979-01-10 00:00:00 — av om utbildning till kiropraktor Rapporter från arbetarskyddsfonden visar att vi i har omkring 11 miljoner sjukdagar som beror på ryggbesvär. 1/4 av alla sjukkassans 90dagars sjukskrivningar upptages av ryggont. 1 1/är den beräknade totala kostnaden för ryggåkommor. De inom vårdyrkena verksamma drabbas ofta av dylika ryggbesvär med åtföljande lidanden och kostnader. Som ett led i bekämpande av ryggbesvär är kiropraktikerverksamheten av betydelse. Kiropraktor är ett yrke som tyvärr ännu inte är officiellt godkänt i . Eftersom ingen kontroll av vederbörande utövare av kiropraktik förekommer kan rent kvacksalveri utövas. För att råda bot på dessa missförhållanden är det synnerligen angeläget att med det snaraste får till uppgift att vidta åtgärder, så att utbildning av leg. kiropraktor kommer till stånd även i vårt land. F. n. måste den som önskar utbildning som leg. kiropraktor söka sig utomlands. I finns f. n. ca 35 leg. kiropraktorer med utländsk legitimation. Mellan 500 och 600 "kiropraktorer bedriver verksamhet med mer eller mindre goda förutsättningar. Detta är möjligt på grund av att yrket ej är godkänt i . Många läkare erkänner nyttan av kiropraktik och remitterar patienter till denna behandling. De borde därför få större möjligheter till detta. Den kiropraktiska behandlingen skulle då utgöra ett komplement till gängse sjukgymnastisk behandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag beträffande utbildning i av kiropraktorer.
mot · G2022054 · 1979-01-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:83 om sysselsättningsskapande åtgärder i Vindelälvsområdet Regeringens proposition 1978/79:83 om sysselsättningsskapande åtgärder i Vindelälvsområdet måste anses vara en besvikelse för dem som i mer än ett årtionde väntat på åtgärder som skulle ge kompensation för det s. k. Vindelälvsbeslutet. Bakom bevarandet av älven ligger hela landets intresse, men när hela landet skall ersätta människor för bortfall av sysselsättning kommer relativt sent en relativt blygsam summa. Om utbyggnaden skett, hade den skett i en period med bättre tillgång på arbete och hade nu efteråt medfört behov av ersättningsföretag, vilket illustreras bl. a. av läget i , kraftverkskommunen framför många. från beslutet om att älven skall sparas till har i stort sett ingenting skett till förmån för området, medan mångdubbelt större belopp än det nu föreslagna gått till företag i trakter med gynnsammare förutsättningar än Vindelådalens. Då det gäller fördelningen av det nu föreslagna beloppet vad beträffar vägen 1140 och till ett hälsocenter i är detta en riktig satsning men knapp. Den bör uppföljas med större medelstilldelning. har i väckts förslag om förbättring av vägen 628 från till Rödå. Propositionen anvisar inga medel till ombyggnad av denna väg, fastän den är i trängande behov av snar upprustning. Den ligger till större delen inom kommun, och denna kommun synes inte få någon utdelning ur det s. k. Vindelälvspaketet. De ännu inte fördelade pengar som skall gå till åtgärder för att öka sysselsättningen torde vara avsedda för andra ändamål. Enligt propositionen skall beslut i bidragsärende meddelas av regeringen vid fördelningen och syftet vara att öka sysselsättningen på både kort och lång sikt. Om sysselsättningen på lång sikt skall främjas i det område som väg 628 berör, måste trafiken underlättas och kommunikationerna förbättras, vilket innebär att ombyggnad är nödvändig. Ett beslut redan nu att göra vägen duglig för transporter för befintlig och väntad industri och för alla transporter ligger därför väl i linje med propositionens målsättning. Det är dessutom angeläget från rättvisesynpunkt att även bygden kring nedre del gynnas av de åtgärder som främjar näringslivet och den framtida sysselsättningen. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att även väg 628 skall komma i fråga vid medelstilldelningen enligt förslag i propositionen 1978/79:83.
mot · G2022055 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förläggningen av skyddade verkstäderna i Enligt radiomeddelande har regeringen beslutat om förläggningen av resp. läns stiftelse för de skyddade verkstäderna. För blev förläggningen tili residensstaden . I flera framställningar, uppvaktningar och samtal har förts fram som alternativ att förlägga stiftelsen till . De väsentligaste motiven för detta alternativ har varit att flertalet skyddade verkstäder som länet har ligger i Hälsingedelen, att har ett geografiskt och kommunikationsmässigt bra läge i länet, att Söderhamnsdelen behöver nya arbetstillfällen på grund av strukturförändringar i industrin, att goda lokaler finns tillgängliga m. m. Ett synnerligt vägande skäl är behovet av decentralisering av näringsliv, sysselsättning och befolkning till länets olika delar. Detta kan självfallet lättast ske vid tillkommande verksamhet. Detta är fallet med skyddade verkstäderna. Som exempel kan nämnas att i förlädes - förmodligen delvis av skäl som nämnts ovan - stiftelsen inte till residensstaden utan till . Enligt vår mening föreligger mycket starka såväl rationella som regionalpolitiska skäl för att förlägga skyddade verkstäderna till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en omprövning av beslutet angående förläggningen av skyddade verkstäderna i . . () ()
mot · G2022056 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:2056 av m. fl. om stödåtgärder för glesbygdsområdena i Under hänvisning till vår motion nr 1978/79:1664 om utveckling av näringsliv och sysselsättning i länet tar vi i denna motion upp dessa frågor med särskild hänsyn till glesbygderna. Den låga yrkesverksamhetsgraden i länet är särskilt anmärkningsvärd i de små orterna och glesbygden, där särskilt kvinnorna saknar förvärvsarbete. Orter som i detta avseende ligger under riksgenomsnittet är bl. a. , , , , , , , och . Många av länets mindre orter har alltför långa pendlingsavstånd till de något större arbetsmarknadsorterna. Praktiskt taget varje kommun i länet har delar där avstånden är stora och där man inte kan lösa sysselsättningen enbart genom pendling till de större centra. Här måste det till lokala arbetstillfällen. Det finns en rad olika åtgärder som bör genomföras för att öka förvärvsmöjligheterna i glesbygden. I första hand gäller det att jordbruket kan bestå och ge sina utövare bärgning, även om gårdarna inte är så stora som för normaljordbruket. Likaså måste småföretag av olika karaktär stödjas så att service och verksamhet kan upprätthållas, även i de små orterna, som de ger förvärvsinkomster. Trepartiregeringens förslag att ge kompletterande sysselsättning i jordbruk med t. ex. hantverk, småföretag och turism måste ges ökade resurser, då det synes vara en bra och nödvändig form för glesbygderna. Goda kommunikationer och vägar är viktiga grundförutsättningar för den service som människorna i glesbygden har rätt att få del av. Komplettering och upprustning av bostadsbeståndet måste också ingå i glesbygdsverksamheten. Affärer och annan service måste ges möjligheter att fortsätta sin viktiga insats i glesbygden. Stöd till uppförande av lokaler för hantverk och mindre industri måste utökas. Ett hantverkshus till Los är ett bra exempel på vad dylika investeringar betyder för glesbygden. Med hänsyn till att näringar som jord- och skogsbruk, fiske m. fl. samt turism och rekreation är beroende av bofast befolkning även i glesbygderna måste målsättningen vara att åtgärder inriktas på bestående utveckling även i dessa orter. Det får inte vara ett korttidstänkande som präglar insatserna. Även de redan nedlagda och bundna resurserna talar för en sådan framtidssyn på glesbygden. Kommunerna har ett betydande ansvar för glesbygdspolitiken. För att befintliga och planerade medel avsedda för glesbygdsinsatser skall kunna utnyttjas effektivt i ett län erfordras det en god övergripande planering och Denna uppgift synes i samråd med vara bäst skickad att genomföra. För att det skall vara möjligt erfordras särskilda resurser för uppgiften. Med hänsyn till angelägenheten av att glesbygdsfrågorna i länet ägnas ökad uppmärksamhet anser vi att bör ställa särskilda resurser till förfogande. Överläggningar bör tas upp med om i vilka former en sådan insats för glesbygdspolitiken i länet bäst utformas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar ställa särskilda resurser till förfogande för intensifierade glesbygdsinsatser i .
mot · G2022058 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2058-2060 av m. fl. om utbyggnad av väg 158 mellan och Underliden 1 nu gällande flerårsplan för byggande av länsvägar har medel avsatts för att utgöra väg 158 mellan och Underliden . Redovisade belopp i flerårsplanen avser en ny väg med en 9 meterssektion. I tidigare ekonomiska flerårsplan planerades de aktuella vägdelen att byggas med en 13 meters sektion. Trafiken på vägdelen beräknas 1980 uppgå till 8-9 000 fordon i genomsnitt per dag. Mot bakgrund av dessa trafiksiffror och rekommendationerna i anvisningar vöre det lämpligt om 158 kunde utbyggas som en 13 meters väg. Med hänsyn till det knappa ekonomiska utrymmet för nya vägobjekt tvingas dock att välja vägsektioner som får tåla mer trafik än de värden som anges i anvisningar. Sektionsvalet på diskuterades ingående mellan i , länsvägnämnden och kommunen i samband med flerårsplanearbetet under hösten 1978.1 det sammanhanget konstaterades att om den tidigare tänkta 13 m sektionen bibehölls, skulle följden bli att flera andra angelägna objekt måste utgå ut planen. Kostnaden för olika sektioner på mellan och Underliden har beräknats till nedan angivna belopp uttryckt penningvärde: 9 m sektion 31,7 13 m sektion 38,5 Vi finnér det mycket allvarligt att på grund av ekonomiska skäl tvingats pruta ner vägbredden från 13 m till 9 m på sträckan . Från fram till Underliden är motortrafikled. Därför uppstår en trafikhals strax söder om , vilken är mycket allvarlig från trafiksäkerhetssynpunkt. Många pendlare med arbetsplats i och bostad i Kungsbacka-Onsalaområdet använder vägen till och från arbetet, varför trafiken på vägen är i hög grad koncentrerad till tidpunkterna före och efter ordinarie arbetstid. Denna dygnsrytm med högtrafikperioder gör att högre krav på framkomlighet och trafiksäkerhet måste ställas på vägar av typ väg 158 än på vägar där trafiken är mer jämnt fördelad under dygnets timmar. Vi är väl medvetna om de knappa medel som står till förfogande för det ordinarie vägbyggandet. har dock stora insatser i fråga om planering och byggande av angelägna vägobjekt kunnat göras med hjälp av beredskapsmedel. Storleksordningen på sådana medel för det statliga 1 1978/79. vägbyggandet är ca 500 milj. kr. Det finns anledning anta att sådana extra anslag till vägbyggande efter 1979 kommer att uppgå till betydande belopp. Härigenom skapas ett utrymme för att genomfora vägprojekt med hög prioritet. En projektering och utbyggnad av väg 158 till 13 meters sektion anser vi vara ett sådant vägobjekt med högsta prioritet. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att i skrivelse till regeringen hemställa att regeringen av beredskapsmedel ställer erforderligt belopp till förfogande för projektering och utbyggnad av väg 158 Kungsbacka-Underliden till en bredd av . () () () () ()
mot · G2022063 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om sänkt anslag för arbetsmarknadsutbildning I bilaga 15 till budgetpropositionen 1979 föreslås att till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för /80 anvisas ett anslag av 1 . Arbetsmarknadsutbildningen har varit av stort värde inom arbetsmarknadspolitiken. Men man skall också vara medveten om den kritik som ibland framförts, bl. a. beträffande de ganska stora möjligheterna till missbruk. Jag delar departementschefens uppfattning att all försöksverksamhet inom arbetsmarknadsutbildningens område nu bör utvärderas. Vidare är det nödvändigt att göra en översyn av denna del av arbetsmarknadspolitiken. Med hänsyn till detta och till den förväntade konjunkturuppgången anser vi det vara möjligt att minska anslaget med 200 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att till Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning för /80 anvisa ett anslag av 1 .
mot · G2022067 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om bidraget till arbetsmarknadsutbildning Trepartiregeringens insatser för att komma till rätta med den ekonomiska krisen och bekämpa arbetslösheten kan i efterhand konstateras ha givit ett mycket gott resultat. Trots krisens djup har den öppna arbetslösheten inte sprungit i höjden såsom annars skulle ha skett. Ett av de nya medel som regeringen tagit till hjälp i arbetsmarknadspolitiken är den s. k. 25-kronan, som syftat till att förhindra permitteringar. Ett företag i svårigheter har med hjälp av 25-kronan kunnat behålla och utbilda sin personal i stället för att tvingas till avskedanden. Med hänvisning till en studie som två ekonomer vid genomfört föreslår arbetsmarknadsministern att bidragsformen fr. o. m. /80 får ingå som ett permanent medel i arbetsmarknadspolitiken. förutskickar statsrådet att en kommittéskall tillkallas för att överse arbetsmarknadsutbildningens liksom företagsutbildningens roll i detta sammanhang. Då de två Lunda-ekonomernas studie knappast kan anses heltäckande och det finns anledning att överväga bidragsformens roll i ett läge av högre ekonomisk aktivitet, föreslår vi att frågan om denna bidragsforms lämplighet blir föremål för översyn i den av arbetsmarknadsministern förutskickade kommittén för arbetsmarknadsutbildning. Bidragsformen bör inte nu göras till ett permanent medel i arbetsmarknadspolitiken. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår förslaget om att den s. k. 25-kronan under anslaget till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning blir ett permanent medel i arbetsmarknadspolitiken.
mot · G2022068 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:2068 av om avveckling av statens personalbostadsdelegation, m. m. I bilaga 11 till budgetpropositionen föreslås att statens personalbostadsdelegation skall erhålla ett förslagsanslag av . Delegationen är ett rådgivande organ åt de myndigheter som beslutar om hyror för eller förvaltar tjänstebostäder för statstjänstemän och andra tjänstemän, vilkas avlöningsförmåner fastställs under medverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, eller för andra bostäder som mot hyra upplåts av statlig myndighet. Delegationen består av sex ledamöter. Kansliet som omfattar sex tjänstemän leds av en byrådirektör. Jag ifrågasätter om denna delegation verkligen behövs . Nog bör väl de få myndigheter som beslutar om hyror eller förvaltar tjänstebostäder kunna klara sin uppgift utan att begära rådgivning från en särskild delegation. Jag föreslår att statens personalbostadsdelegation avvecklas fr. o. m. . Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen anhålla att statens personalbostadsdelegation avvecklas fr. o. m. , 2. att beslutar att till statens personalbostadsdelegation för /80 anvisa ett förslagsanslag av .
mot · G202207 · 1979-01-10 00:00:00 — av om skyltning av ortnamn Landsbygden får en allt större betydelse både som boendemiljö och som rekreationsmiljö. För att människor skall känna sig hemma i denna miljö är det en fördel om man vet vad orter och byar heter. Det är också en fördel för människor som bor på landsbygden om man med en skylt kan meddela vad byn heter, t. ex. för transporter. kan inte enskild få en skylt med ortnamn uppsatt efter allmän väg utan medgivande från . Det är inte heller möjligt att på egen bekostnad uppsätta författningsenlig skylt. Det är orimligt att det skall vara så krångligt och byråkratiskt att sätta upp en skylt. Det borde kunna vara den enklaste sak. En rimlig ordning synes vara att man efter anmälan till i respektive län på egen bekostnad får sätta upp författningsenlig skylt. Detta kan kombineras med en möjlighet att göra undantag för vissa större vägar, om så befinnes nödvändigt av trafiksäkerhetsskäl. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar anhålla att regeringen vidtager sådan ändring i vägmärkeskungörelsen att enskild på egen bekostnad får uppsätta författningsenlig skylt efter allmän väg enligt vad som anförts i motionen.
mot · G2022071 · 1979-01-25 00:00:00 — om slopande av myndighets skyldighet att redovisa åtgärder för jämställdhet 1 förordning om jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänst (SFS 1976:686) föreskrivs i 4 § följande: Myndighet skall i anslutning till anslagsframställning lämna uppgift till regeringen om 1. de åtgärder för jämställdhet mellan könen som har vidtagits vid myndigheten och effekterna av dessa åtgärder, 2. deltagande i personalutbildning med uppdelning på kvinnor och män, 3. fördelning av kvinnor och män på olika tjänstekategorier, 4. det antal kvinnliga och manliga anställda som har utnyttjat rätten till ledighet enligt lagen (1976:280) om rätt till föräldraledighet eller, såvitt avser ledighet för vård av barn, enligt cirkuläret (1970:384) om deltidsarbete eller cirkuläret (1970:388) om tjänstledighet med C-avdrag, m. m. samt 5. den plan som har upprättats enligt 3 § med angivande av tids- och kostnadsberäkningar för planerade åtgärder. Att alla statliga myndigheter på detta sätt tvingas sitta och göra upp dessa rapporter till regeringen är så löjligt att allmänheten knappt tror att det är sant när man hör talas om det. När man talar om att minska onödig byråkrati och onödigt krångel över huvud taget så är väl sådana bestämmelser något som i första hand skall avskaffas. Att alla myndigheter tvingas att sammanställa dessa rapporter måste kosta stora summor, framför allt i form av arbetskraft, därför att tid tas från andra uppgifter. Har någon räknat ut vad det kostar statsverket sammanlagt? Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att 4 § i Förordning om jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänst (SFS 1976:686) skall utgå.