mot · G202282 · 1979-01-12 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot försurning av sjöar Nederbörden över vårt land blir allt surare. En rad undersökningar har belyst sambandet mellan fossila bränslen och försurade vatten. Man känner väl effekterna av denna försurning. Det finns metoder för att motverka försurningen av våra sjöar. Försurningens inverkan på de biologiska systemen på marken och i vattnet har fått en sådan omfattning i vårt land att den framstår som den mest allvarliga miljöförstöringen. Av de sura ämnen - främst svavel fören ingar - som faller över uppskattar man att kommer från industriområden i Väst- och . När fisk dör av akut förgiftning eller när fiskens reproduktionsförmåga upphör är dett bara en länk i en kedja av biologiska förändringar orsakade av försurningen. Ökad surhet dödar vissa djur och växter och främjar andra. 1 första hand drabbas vissa sländlarver, snäckor och olika plankton. Olika vattens innehåll av salter och metaller påverkar olika djurarters förmåga att överleva försurningen. Ökade halter av kvicksilver i exempelvis gädda anses även ha samband med försurningen. Vattnen blir klara och näringsfattiga när humus och fosfor fälls ut. Cirkulationen av näringsämnen påverkas då antalet djurarter minskar. Vitmossa vandrar in och täcker sjöbottnen. Nedbrytningen av döda växtdelar avtar. Inom , , och har undersökningar av försurningens utbredning bedrivits . Undersökningarna harblivit alltmer systematiska så att det nu för och finns en detaljerad kunskap av läget. Det kan nämnas att i län alltsedan 1975 närmare 200 sjöar provtas två gånger . Dessutom provtas ca 50 sjöar månatligen. Av dessa undersökningar framgår att andelen sjöar i län som inte kan stå emot ytterligare surt nedfall ökar markant. 1 länet var 1975-1976 av sjöarna försurade eller hotade. Provtagningar visade att situationen ytterligare försämrats. Samma utveckling bedöms ske inom övriga berörda län. Endast slättsjöarna och ett fåtal vatten på kalkhaltig mark torde överleva på . Eftersom eldning med olja och kol i vårt land torde fortsätta ännu och eftersom ungefär hälften av syranedfallet kommer från utlandet, kan det bli svårt att snabbt angripa försurningens orsaker. Begränsningen av svavelutsläppen och övergång till andra energiformer än olja kan lokalt ha stor betydelse men påverkar på kort sikt försurningens omfattning endast obetydligt. Därför måste kalkning utföras för att hejda utvecklingen och återställa redan skadad vattenmiljö. spridning av krossad kalksten - har utförts i vattendrag med en sammanlagd yta på tillrinningsområdena av . Behovet av sådan kalkning enbart i de fyra ovan nämnda länen är . Kalkslten har den fördelen att en överdosering inte är möjlig. En kalknings varaktighet torde i praktiken inte överstiga oberoende av dosen. Så länge försurningen fortsätter måste därför kalkningen upprepas efter . Det har beräknats att kalkningsbehovet i , , och för en femårsperiod skulle komma att kosta omkring 300 milj. kr. disponerar för försöksverksamhet 10 milj. kr. Bidragskonstruktionen är dock sådan att försöksverksamheten styrs av ekonomin hos den som råkar förvalta en viss sjö. Länens fiskenämnder har inte resurser att ge en tillfredsställande service vid denna försöksverksamhet. De statliga medel som anslagits för försöksverksamhet med kalkning av sjöar räcker inte till annat än rent marginella insatser. Ovanstående uppgifter har hämtats ur en PM sammanställd av fiskenämnden i län (). Länsstyrelserna i , , och har i en skrivelse till regeringen () pekat på növändigheten av kraftfulla åtgärder mot försurningen. Det går inte att vänta till dess man genom internationella överenskommelser och på annat sätt kanske lyckas minska nederbördens surhet. Insatserna måste göras omgående. finns så goda kunskaper om kalkningens fördelar att man kan rekommendera metoden i full skala. Den praktiska kalkningen har inte medfört de oönskade effekter som tidigare befarats. För att hejda den största kända miljöförstöringen i vårt land krävs nu effektiva statliga initiativ. Jordbruksministern har i (197812-07) gett uttryck för uppfattningen att det är tveksamt om man nu kan avvakta med ytterligare åtgärder tills den femåriga försöksperioden har slutförts och utvärderats. Han hänvisade till att mellan 10 000 och 20 000 sjöar i landet har drabats mer eller mindre allvarligt av försurningen. I propositionen 1978/79:100 bilaga 13 skriver jordbruksministern: "Det är enligt min uppfattning angeläget att en utvärdering av hittillsvarande kalkningsförsök görs . Han vill alltså inte vänta till efter den femåriga försöksperiodens slut utan redan efter två årsförsökskalkning få ett underlag för ett beslut om utökad kalkning. Det som skapar tveksamhet är naturligtvis de dryga kostnaderna för att återställa de förstörda sjöarna. Men om kraftfulla initiativ nu inte tas, kommer problemen att växa ytterligare. Stora värden står på spel. Hur länge skall denna miljöförstöring tillåtas breda ut sig, trots att motåtgärderna är väl utprovade och har visat sig verkningsfulla? Kostnaderna förde stora kalkningsprojekt som är nödvändiga bör bäras av dem som orsakar försurningen. En speciell miljövårdsavgift bör tas ut beräknad på mängden olja som förbränns. Möjligen kan lågsvavliga kvaliteter premieras vid ett sådant avgiftsuttag. De prishöjningar som en sådan miljövårdsavgift skulle medföra bör rimligen bidra till en lägre oljeförbrukning och en snabbare övergång till andra mindre miljöförstörande energiformer. Därmed minskas naturligtvis på behovet av kalkning för att motverka försurningen. Med hänvisning till det anförda hemställs. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att motverka försurningen av landets sjöar och vattendrag. () () () () ()