mot · G2022078 · 1979-01-25 00:00:00 — om riktlinjerna för fastighetsbeteckningsreformen Sedan regeringen föreskrivit att nytt fastighetsregister och inskrivningsregister skall läggas upp för kommun (SFS 1978:211), har genomförandet av den av beslutade landsomfattande fastighetsdatareformen påbörjats. Nuvarande jordregister och stadsregister skall ersättas med fastighetsregister förda med användande av automatisk databehandling (ADB). Man kan nu överblicka verkningarna av beslut i fråga om fastighetsbeteckningarna i . Förslag till traktnamn och traktindelning inom kommun har upprättats med tillämpning av principer angivna av statens lantmäteriverk och utställts för granskning . Med traktnamn avses namn motsvarande jordregisterfastigheternas namn (i regel bynamn). kommun har bestämt sig för att behålla systemet med kvartersnamn på fastigheter inom stadsplaneområdenas byggnadskvarter, och dessa namn (i stadsregisterområde och i inom jordregisterområde) ingår ej i traktnamnsförslaget. Beteckningsreformen innebär enligt förslaget bland annat att 152 trakter skall få sina namn ändrade till dubbelnamn, bestående av sockennamnet, bindestreck och (i regel) det nuvarande namnet. Exempel: Edebo-Kristinelund, Edsbro-Skenninge, , Frötuna-Fjällen, Gottröra-Lindberga, Häverö-Västernäs, Rådmansö-Östernäs, , Länna-Penningby, , SöderbyNorrby, Riala-Eneby, Rimbo-Håsta, Rö-Ösby, Ununge-Kragsta, VäddöKallboda och Skederids-Harkrankboda. Antalet berörda fastigheter, räknade inom 22 slumpmässigt uttagna trakter (var sjunde trakt), är 2 969. Detta innebär-enligt proportionell beräkning-att mer än 20 500 fastigheter i denna enda kommun (samtliga levande och döda fastigheter i de berörda byarna) kommer att få sina namn ändrade, vilket orsakar fastighetsägare, brukare, hyresgäster, inteckningshavare, kommunala och statliga myndigheter, banker och andra inrättningar, kartupprättare osv. samt allmänheten besvär, merarbete, tidsspillan, kostnader och misstag, till oftast långa namn, som kräver ökat utrymme bland annat på kartor där det redan nu är alldeles för trångt (exempel: blad av den nya ekonomiska kartan som borde framställas i större skala), till klumpiga dubbelnamn, som inte sällan utmanar löjet, till namn med ändrad begynnelsebokstav, vilket framtvingar omarbetning av alfabetiska förteckningar och sammanställningar av skilda slag samt omläggning av alfabetiskt ordnade arkiv m. m., till inkonsekvent uppbyggda namn, eftersom man givetvis inte föreslår införandet av namn med två bindestreck (sockennamnen , Husby-Sjuhundra, Roslags-Bro och behålles ej i kombinationsnamnen), till namn som bryter logiken vid tillämpning av anvisning i fråga om lokaliserande namn i löpande text vid hantering (se nedan under rubriken lokaliserande beteckningar), till namn som inte slår igenom i bygden inom överskådlig tid, eftersom dubbelnamnen framstår som omotiverade och olämpliga för personer som ej är engagerade i automatisk databehandling. Alla dessa ändringar föreslås ske i s. k. kollisionsfall, varmed man avser att visst traktnamn förekommer i mer än en socken inom kommunen. Ytterligare 209 ändringar på grund av kollision sker i fråga om traktnamnen Prästgården, Klockargården och Kyrkogården. Prästgården ändras till Edebo prästgård, Estuna prästgård etc. i 16 socknar, Klockargården till Lohärads prästgård etc. i tre socknar och Kyrkogården till Edebo prästgård etc. i tio socknar. Dessutom ändras Kyrkogården till och Rö kyrka samt till . Därvid stavas prästgård och kyrka med liten begynnelsebokstav, trots att det inte är fråga om prästgårdar och kyrkobyggnader utan om namn. Behov av lokaliserande beteckningar Fram till riksdagsbeslutet hävdade man allmänt principen att fastighetsbeteckningar även skall vara lokaliserande på nivå. Detta framgår av utredningsbetänkande, remissyttranden, utskottsutlåtanden osv. När man 1974 frångick denna princip, uttalade civilutskottet att lokaliseringsbehovet i stället kunde tillgodses genom att man i löpande text vid hantering efter registernumret tillägger socken-, tätorts-, församlings- eller stadsdelsnamn eller liknande (CU 1974:30 s. 10). Detta system bör alltså tillämpas i köpebrev, framställningar till myndigheter, yttranden, redogörelser, protokoll, tidningsartiklar, kungörelser osv. Exempel (jordregisterfastigheteroch sockennamn inskjutna): Backen 5:7 i i kommun Aspnäs 1:15 i i kommun 1:17 i Ytterenhörna i kommun. Exempel (kvartersnamnsfastigheter och tätortsnamn inskjutna): Eken 4 i i 1 i i kommun 6 i i kommun. Sistnämnda fastighet är nu registrerad i tomtbok till jordregister, de båda övriga i stadsregister. Om man följer det utställda förslaget till dubbelnamn, brytes logiken i sättet att i praktisk hantering erhålla lokaliserande beteckningar: jfr 1:17 i kommun med 1:17 i Ytterenhörna i kommun och Aspnäs 1:15 i i kommun. När man dels ser vad det nu utställda traktnamnsförslaget leder till, dels studerar vad i har anfort i denna sak och dels beaktar behovet av lokaliserande beteckningar kommer man osökt fram till lösningen att de officiella beteckningarna bör ha det utseende som framgår av de anförda exemplen. Därigenom blir alla de tusentals ändringarna på grund av namnkollisioner onödiga (gäller även Prästgården, Klockargården, Kyrkogården och liknande namn), som man tillgodoser lokaliseringsbehovet och dessutom bevarar sockennamnen i beteckningarna. Detta skulle vara av mycket stort värde ur kulturvårdssynpunkt. Tekniskt sett innebär förslaget att traktnamnet kommer att bestå av tre ord (Backen i , Eken i ) och att registernumret placeras närmast före ordet i. Man utökar alltså inte antalet nivåer i datamaskinens hantering av beteckningarna. Något borttappande av den lokaliserande delen av beteckningen behöver inte befaras, eftersom hela beteckningen utom registerområdesuppgiften (Backen 5:7 i , Eken 4 i ) givetvis skall införas i det fält i fastighetsbeviset som har rubriken . Under rubriken bör det ges besked om vad som är registerområde (alltså kommun, kommun etc., inte enbart kommunnamnet). En annan tänkbar lösning är att låta socknarna bestå som registerområden. Kommunens namn skulle därvid inte ingå i den officiella beteckningen utan noteras i de av datamaskinen producerade fastighetsbevisen i likhet med noterandet av länets namn och församlingens namn. Därmed skulle man vinna en registerområdesindelning som blir oberoende av ändringarna i kommunindelningen. Även de officiella fastighetsbeteckningarna skulle bli oberoende. Invändningen att alla de f. d. städerna inte ingår i sockenindelningen kan bemötas med att ordet stad numera är ledigt för användning som beteckning på registerområde. Eken 4 i stad och Björken 7 i stad skulle bli utmärkta beteckningar och dessutom stämma med vad som gällde officiellt fram till och som fortfarande torde utgöra allmänt språkbruk. En nackdel med detta alternativ är att vissa socknar i landet måste få sina namn ändrade på grund av att samma sockennamn förekommer på mer än ett håll. F. n. utgör länets namnen särskiljande del av beteckningen (Backen 5:7 i socken i ). Detta torde ej kunna behållas i , eftersom det skulle innebära införandet av en dyrbar femte nivå. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar om ändring av riktlinjerna för fastighetsbeteckningsreformen i enlighet med ett av de båda förslag som framlagts i motionen.