mot · G302114 · 1979-11-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1979/80:47 om lån till vissa trädgårdsföretag I propositionen 1979/80:47 föreslås ett temporärt lånestöd till sådana trädgårdsföretag som fått likviditetsproblem till följd av den senaste tidens oljeprishöjningar. Regeringen föreslår att 9,9 milj. kr. ställs till förfogande för långivningen. Av lånefondens 9,9 milj. kr. är 3,9 milj. kr. odisponerad behållning från den lånefond som för samma ändamål tillskapades 1975. Resterande 6 milj. kr. föreslås anvisa på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80. Regeringen har med ovannämnda förslag delvis tillmötesgått en framställning från och . Dessa båda förbund har nämligen i en gemensam skrivelse begärt att statliga medel skulle ställas till förfogande för att mildra de ekonomiska svårigheter som växthusföretagen fått genom de kraftiga oljeprishöjningarna. Förbunden begärde att dessa företag skulle erhålla lån som var relaterade till företagens oljeförbrukning. Lånen skulle vara ränte- och amorteringsfria under . Skulle det visa sig att det inte varit möjligt att få räntabilitet på produktionen ansåg förbunden att de första amorteringarna skulle avskrivas. De kraftigt stegrade oljekostnaderna har medfört stora svårigheter för den svenska växthusodlingen. har oljepriserna stigit . Detta medför stora likviditetsproblem för trädgårdsföretagen. Om det nuvarande kostnadsläget består, kommer också de svenska trädgårdsprodukterna att få ett försämrat konkurrensläge gentemot importen. De länder som i stor utsträckning exporterar trädgårdsprodukter till har lägre energikostnader. Genom naturgas till lägre priser är energikostnaderna i mindre än hälften av vad de svenska odlarna får betala för samma energimängd. I är priset på tjockolja avsevärt lägre än det svenska. Även i de övriga nordiska länderna är priset på tjockolja lägre än i . Däremot är den tunna oljan f. n. billigare i vårt land. Vid oljekris kompenserade de flesta västeuropeiska länder växthusodlarna genom generella bidrag. De engelska växthusföretagen erhöll ca 140 sv. kr./m3 eldningsolja före och 94 sv. kr./m3 efter detta datum. I anslog sammanlagt ca90 milj. kr., varav 65 milj. kr. utgått i kontantbidrag till oljeförbrukningen. Dessutom lämnade de olika delstaterna bidrag, vilka uppgick till sammanlagt ca 25 milj. kr. De franska växthusodlarna erhöll ett arealbidrag motsvarande 3 sv. kr./m2 uppvärmd växthusyta. anslog 8 milj. nkr. för prisnedskrivning av olja, vilket motsvarar ett arealbidrag på 5 nkr./m2.1 kan växthusodlarna erhålla avskrivningslån upp till ungefär 87 sv. kr./m3 levererad eldningsolja. I anslog sammanlagt 26 milj. kr. i lån och bidrag för att mildra de ekonomiska svårigheter, som drabbade växthusodlarna på grund av oljeprishöjningarna. Den gången var oljeprishöjningarna hälften så stora som . Det har medfört att de ekonomiska svårigheterna nu har förvärrats för de svenska växthusodlarna. Många riskerar nu att få gå från de företag som de kanske byggt upp. I andra länder börjar man återigen motverka detta genom samma åtgärder som man tillgrep . Ett förslag till generellt stöd till den västtyska trädgårdsnäringen för inköp av olja behandlas i förbundsdagen. Utskottsöverläggningarna är nu klara och förslaget kommer att behandlas . Stödet kommer att utbetalas som ett engångsbelopp och väntas utgöra en viss del av oljekostnadsstegringen. Enligt pressuppgifter skall stödet uppgå till 50,5 milj. , vilket skulle innebära ca 4 sv. kr./m2 växthusyta utslaget på hela den tyska växthusarealen. I lämnar staten 8 milj. nkr. i direkt prisnedskrivningsstöd på oljan. Detta fördelas dels som ett generellt stöd, dels som ett distriktsstöd för växthusodlingar i Nordland, Troms och Finnmark. Det extra stödet uppgår här till 60 nkr./ton olja. Sammantaget innebär stödet en prisnedskrivning på av oljekostnaderna. I , där huvuddelen av växthusodlingen värms med naturgas, betalar trädgårdsföretagen 17,5 ct/m3 (motsvarande 370 sv. kr./m3 olja), medan industrins kostnad uppgår till mellan 22 och 24 ct/m3 beroende på förbrukning. Trädgårdsnäringen får vid en dylik jämförelse ett prisavdrag på ca 5 ct (drygt 100 sv. Det innebär att av normalpriset subventioneras. De exceptionellt stora oljeprishöjningar, som detta år drabbat växthusodlarna har orsakat mera omfattande ekonomiska svårigheter än under förra oljekrisen. Förra gången kom huvudparten av de lånemedel som ställdes till förfogande att gå till de större företagen. har även familjeföretagen fått stora ekonomiska svårigheter. Många familjeföretag kommer under nästa produktionssäsong att - med nu kända priser - få sina uppvärmningskostnader ökade med . man t. ex. tomater kommer ungefär 2/3 av dessa ökade kostnader att infalla innan man får skörd och inkomster. Då dessutom varit med stora förluster för de flesta tomatodlare, finns inte erforderligt startkapital odlingssäsong. Av detta framgår att de nu aktuella lånemedlen mycket snabbt måste komma ut till ett stort antal växthusodlare. Det i sin tur innebär att tillämpningsföreskrifterna måste utformas så att man inom lantbruksnämnderna kan göra en schablonmässig prövning av lånehandlingarna. Den allvarliga och akuta situationen motiverar också att man för dessa lån mildrar den omfattande och i vissa fall restriktiva prövning, som gäller för de ordinarie likviditetslånen. Ovannämnda säsongsmässiga likviditetssvårigheter är ett starkt motiv för att lånevägen ge ett stöd i en för många besvärlig likviditetssituation, en situation vars grund är de ökade uppvärmningsskostnaderna under kommande produktionssäsong. De föreslagna lånemedlen är från dessa synpunkter otillräckliga. Därför kan det bli nödvändigt att anvisa ytterligare fondmedel på en kommande tilläggsbudget. 1 detta sammanhang bör man också beakta att fondlånen har den fördelen att medlen blir snabbare tillgängliga för låntagaren. Den allvarliga situationen inom trädgårdsnäringen kräver, att regeringen även på andra områden vidtar åtgärder, som stärker näringens konkurrenskraft. När tog ställning till den framtida trädgårdsnäringspolitiken framhöll ett enigt jordbruksutskott i sitt betänkande 1978/ 79:29 att det var en självklar utgångspunkt att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar. Om denna målsättning skall kunna uppnås måste man från statsmakternas sida aktivt stödja vårt lands trädgårdsnäring. Snabba åtgärder är därvidlag nödvändiga. I en del fall har 1978/riksdag begärt sådana. a. begärde ett enhälligt skatteutskott (1978/79:47) att regeringen skyndsamt utarbetar skyddsåtgärder mot lågprisimport. betonade i sitt ovan nämnda yttrande att bearbetningen av det av trädgårdsnäringsutredningen föreslagna fondförslaget skulle bedrivas skyndsamt. Marknadsfrågorna inom trädgårdsnäringen måste också snabbt utredas. Även på andra områden måste statsmakterna aktivt följa utvecklingen. De åtgärder övriga länder vidtar för att mildra oljeprishöjningarna för sina trädgårdsnäringar kan komma att kräva kompletteringar till de nu aktuella stödåtgärderna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om a) tillämpningsföreskrifterna, b) behovet av ytterligare fondlånemedel, c) övriga aktiva åtgärder i syfte att snabbt stärka trädgårdsnäringens konkurrenskraft.