mot · G2022298 · 1979-03-26 00:00:00 — Staten har ett särskilt ansvar för att stödja experiment och utvecklingsarbete på angelägna delar av kulturlivet. Arbetet bland barnen är ett sådant. bör svara för att det bedrivs experiment och utvecklingsarbete. har också ansvar för att erfarenheterna av försöken dokumenteras och att den informationen sprids. Det är viktigt att utvecklingsarbetet bedrivs över hela landet. Även om centrala kulturinstitutioner av typ Operan, , de statliga muséerna m. fl. bör ha ett självklart intresse för utvecklingsarbete av denna typ bör exempelvis regionala teatrar, muséer och fria grupper ha samma möjligheter att få pengar till experiment i vad gäller deras arbete bland barn, vilket inte möjliggörs genom regeringens förslag. Huvuddelen av de nytillkommande resurserna föreslås till ett antal institutioner i . I propositionen föreslås att särskilda medel fördelas till vissa centrala institutioner för att utveckla arbetet bland barn. Förslaget präglas av centralism, institutionalism och ett statiskt betraktelsesätt. Eftersom det är angeläget att de medel som tillförs barnkulturarbetet används så effekivt som möjligt bör en plan för verksamheten finnas på institutionerna i fråga. Vi föreslår att får ett anslag om 2 milj. kr. för experiment och utvecklingsarbete inom institutioner på barnkulturområdet. Anslaget bör fördelas efter ansökan, och det bör ankomma på att ta de initiativ som erfordras för att se till att utvecklingsarbetet ger erfarenheter av olika uttrycksformer och från olika typer av institutioner. Det föreligger enligt vår mening ett stort behov av insatser för barn på filmområdet. Tillgången på kvalitativt högtstående filmer för barn är alltför begränsad. En förstärkning av stödet till såväl produktion som import av film bör därför ske. föreligger det behov av en översyn av hela filmområdet. En rapport från det översynsarbete som pågår inom utbildningsdeparte 1978/79: 2298 mentet skall, enligt vad sorn sägs i propositionen, redovisas . Därefter skall enligt uttalande från en parlamentarisk beredning ges möjlighet att behandla hela filmområdet. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att vissa betydande förändringar av barnfilmrådets verksamhet föreslås . De föreslagna förändringarna innebär en klar förskjutning av ansvaret för barnfilmfrågorna. Socialdemokraterna anser att barnfilmrådet bör bibehålla de uppgifter sorn det nu har. Det innebär att barnfilmrådet bör fullgöra följande uppgifter: a) Granskning av ali slags barnfilm och utgivande av samlingskatalog och annan information om kvalitetsfilm. Granskningen bör liksom bygga på klart redovisade värderingar om vad rådet menar är kvalitetsfilm för barn (s. k. normativ granskning). b) Utvecklingsarbete och försöksverksamhet. bör inte ges ansvaret för utvecklingsarbetet på barnfilmområdet så länge inte ansvarar för filmfrågorna i stort. Däremot är det viktigt att och barnfilmrådets kontakter stärks, vilket kan ske om ständigt adjungeras till eller ingår som ledamot i barnfilmrådet. c) Informationsverksamhet, konferenser och internationella kontakter. d) Remissorgan till regeringen i filmpolitiska frågor. Regeringen föreslår att anslaget till och distribution av barnfilm skall öka med . Regeringens insatser för barnfilm begränsas i huvudsak till denna åtgärd. avvisas barnkulturgruppens förslag till ett importstöd som delas ut till alla distributörer som köper in kvalitetsfilm. Vi anser att mycket talar för ett genomförande av barnkulturgruppens förslag, som också fått stöd av flertalet remissinstanser, men i avvaktan på den mera omfattande filmpolitiska översynen avstår vi från att nu lägga fram förslag om detta. Av samma skäl anser vi det vara fel att nu så kraftigt som regeringen föreslår förstärka som ensam mottagare av statligt stöd för import av barnfilm. Vi föreslår att . utöver budgetpropositionens förslag nu anvisas till stimulera produktionen av kvalitetsfilm för barn och att ökningen av anslaget till av barnfilm, i avvaktan på ett senare ställningstagande till frågan om importstöd, begränsas till . I propositionen hävdas att för att barn- och ungdomsorganisationer skall kunna få särskilda bidrag för filmvisning skall krävas att filmverksamheten är organiserad på ett sådant sätt att dess inriktning och omfattning kan urskiljas i förhållande till organisationens övriga verksamhet. Vi avvisar en sådan reglering av organisationernas verksamhet. 1978/79: 2298 Filmverksamhet bör, enligt vår mening, kunna integreras som en naturlig del av deras övriga verksamhet. En bärande princip i föreningslivet är att föreningarna helt självständigt utformar sin verksamhet. Detta måste gälla även i de fall statliga bidrag utgår. Produktion av tecknade serier Det finns ett betydande intresse hos kvalificerade tecknare och författare att framställa svenska kvalitetsserier. Behovet av bra serier är också utomordentligt stort. De serietidningar och seriemagasin som marknaden erbjuder är emellertid ofta av dålig kvalitet. Skildringarna inbjuder till en passiviserande verklighetsflykt. I de många dåliga serierna förekommer rikligt av fördomar och våldsinslag. Vi finner det angeläget att stimulera till en ökad utgivning av kvalitetsserier. Bidrag för sådan utgivning kan ges inom ramen för projektstöd till kvalitetskrävande litteraturutgivning. Beloppet bör emellertid enligt vår mening höjas med . för att ge ökat stöd till utgivning av bra serier. Massmarknadsutgiv ning av barn- och ungdomsböcker Det är med förvåning vi konstaterar att regeringens proposition om barn och kultur inte innehåller något förslag om massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur. Förhalningen av denna återstående betydelsefulla kulturpolitiska reform uppfattar vi som en medveten ovilja att vidta åtgärder på området. har i olika sammanhang uttalat sig för insatser på litteraturområdet för barn- och ungdomar (KrU 1975/76: 35 och KrU 1976/77: 35). Med hänsyn till pågående utvärdering av det statliga litteraturstödet avstod föredraganden i budgetpropositionen 1977 från att lägga fram något förslag härom. I förra årets proposition om statligt litteraturstöd (prop. 1977/78: 99) hänvisade föredraganden till barnkulturgruppens väntade rapport. Utskottets borgerliga majoritet accepterade denna hänvisning och anförde vidare att man i rådande budgetläge inte ansåg sig kunna förorda ytterligare medel utöver regeringens förslag. Det senare skälet har bortfallit sedan regeringen i propositionen om barn och kultur föreslagit att 2 milj. kr. temporärt skall anvisas till folkbiblioteken för inköp av barn- och ungdomslitteratur. Vi kan inte frita oss från intrycket att detta är föredragandens försök att helt dra sig ur frågan om en satsning på massmarknadsutgivning av barn- och ungdomsböcker. Men förslaget betyder bara någon krona per individ. Någon större kulturpolitisk effekt torde därför inte uppnås vid ett genomförande. Som vi har framfört (t. ex. i motionen 1977/78: 1803) anser vi det nödvändigt att reformen inte skjuts upp ytterligare. 1978/79: 2298 med åberopande av nya skäl. När regeringen inte tar sitt ansvar för att uppfylla beslut är det nödvändigt att visar vägen. Socialdemokraterna föreslår därför att regeringen bemyndigas att träffa avtal med Litteraturfrämjandet om massmarknadsutgivning av barnoch ungdomslitteratur. Verksamheten bör därmed kunna inledas nästa budgetår. Som vi framförde i vår motion 1977/78: 1803 bör utgivningen planeras på så sätt att företrädare för författare och förlag samt och andra intressenter får möjlighet att påverka den definitiva utformningen. Detsamma bör gälla företrädare för förskola, skola samt barn- och ungdomsorganisationer. En del av dessa organisationer står dessutom redan bakom Litteraturfrämjandets nuvarande verksamhet. Utgivningen bör inriktas på barn och ungdomar upp till . Den bör omfatta bildböcker och bilderböcker samt illustrerade och oillustrerade böcker för dessa åldersgrupper. Priset på böckerna bör i princip överensstämma med vad som gäller för massmarknadsutgivningen av vuxenlitteratur. Vi föreslår att 2,5 milj. kr. avsätts för massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur /80. Bidrag till allmän fritidsverksamhet I propositionen talas det i olika avsnitt om fritidens betydelse för barn och ungdomar. Några konkreta förslag förs dock inte fram, varför det bestående intrycket av propositionen på denna punkt är att det är fråga om allmänna uttalanden utan något egentligt värde. Detta förstärks också av att man under det borgerliga regeringsinnehavet har avvecklat det stöd till föreningsanknutna aktiviteter som den socialdemokratiska regeringen presenterade i propositionen om skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39). Avvecklingen av statsbidraget till den allmänna fritidsverksamheten skedde med motivet att begränsa statsutgifterna i ett kärvt budgetläge. Därmed tog man bort 25 milj. kr. som gått till en direkt verksamhet med barn och ungdomar. Om besparingsmotivet var det verkliga skälet hade regeringen, om viljan funnits, haft möjlighet att återinföra bidraget innan förslag om andra kostnadskrävande reformer lagts fram. I stället väljer regeringen att över huvud taget inte omnämna det bidrag man varit med om att avveckla som man talar om brister i utbudet av fritidsaktiviteter för barn och ungdomar. Det är mot denna bakgrund man bör studera propositionen om barn och kultur särskilt i vad avser behovet av en utvecklande fritid för barn och ungdomar. Propositionen är i själva verket ett sätt att vid sidan av budgetpropositionen fördela en del av ett reformutrymme till vissa institutioner. Socialdemokraterna kan inte underlåta att peka på skillnaden mellan 1978/79: 2298 ord och handling i vad gäller barns och ungdomars möjligheter att delta i berikande fritidsaktiviteter. Detta är i själva verket ofta en förutsättning för ett aktivt kulturengagemang senare i livet. Undersökningar visar att ungdomar som tidigt kommer med i någon förening har större benägenhet till föreningsengagemang när de blivit vuxna. Föreningslivets betydelse i ett brett kulturpolitiskt perspektiv får inte undervärderas. Det behöver ett starkt stöd från samhällets sida. Inte minst gäller detta arbetet med barn och ungdomar. Under den allmänna motionstiden har socialdemokraterna i en partimotion fört fram förslaget att återinföra statsbidraget till allmän fritidsverksamhet. Detta har dock återigen avvisats av den borgerliga majoriteten i kulturutskottet. Eftersom stödet har en direkt betydelse för barnens möjligheter att delta i olika kulturaktiviteter för vi fram förslaget på nytt. När stödet infördes var det i första hand avsett som stöd och stimulans till föreningslivets verksamhet. Under det år bidraget fanns utvecklades en livlig verksamhet i föreningslivets regi. Ytterligare insatser planerades också. Bidraget möjliggjorde glesbygdsverksamhet, aktiviteter i nybyggda bostadsområden, temadagar, lovverksamhet och särskilda satsningar på föreningslösa och handikappade barn och ungdomar. Vi föreslår sålunda att ett särskilt statsbidrag till allmän fritidsverksamhet införs /80. Bidraget bör uppgå till 30 milj. kr. och utgå enligt de principer som fastställde (KrU 1976/77: 34). Kartläggning av den kommersiella kulturindustrin Barnkulturgruppen föreslog att en parlamentarisk utredning om kulturindustrin och dess förgreningar skulle tillkallas. Med hänvisning till pågående arbete, bl. a. inom , lämnar föredraganden förslaget utan åtgärd. konstaterar vi att ett stort antal remissinstanser delar såväl barnkulturgruppens kulturpolitiska bedömning som kravet på en parlamentarisk utredning. Vi har i motionen 1978/79: 607 krävt en parlamentarisk utredning beträffande den kommersiella kulturindustrin. Bakgrunden är att det finns oroväckande tendenser till maktkoncentration inom den privata kulturindustrin och om vårt växande beroende av multinationella intressen. I motionen pekade vi också på att utbudet av i flera bemärkelser undermålig massmarknadslitteratur och serieproduktion ökat. Den angloamerikanska filmen har en massiv marknadsdominans i vårt land. En rad exempel anfördes i motionen. Föredraganden är inte beredd att bifalla barnkulturgruppens förslag. I stället hänvisas till befintliga utredningar. Det hittillsvarande utredningsarbetet har dock enligt vår mening inte givit regering och riksdag något samlat underlag av vare sig fritids- eller kulturindustrins ekono 1978/79: 2298 miska ställning, utbredning och sammankoppling med multinationella intressen trots kulturutskottets uttalande (KrU 1973: 43) om att en översyn och analys av det kommersiella marknadssystemet på kulturområdet är påkallad och den socialdemokratiska regeringens uppdrag till med anledning härav. Mot denna bakgrund beklagar vi att regeringen intar en så passiv hållning i denna fråga. Vi har i det föregående framfört olika förslag till insatser på barnkulturområdet. Medlens disposition framgår av följande totalsammanställning. a. verksamhetsbidrag av organisationer b. utvecklingsarbete avseende institutioner Bidrag till Folkparkernas centralorganisation , för stöd av produktion av barnfilm , för import av barnfilm Filmvisning bland barn och ungdom Stöd för produktion av serier Utgivning av prisbillig kvalitetslitteratur för barn och kommun, för utvecklingsarbete , för taltidning för synskadade 30 000 000 39 985 000 Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en särskild arbetsgrupp i med uppgift att behandla olika frågor rörande barn, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utarbetande av mål och utvecklingsplan för institutionernas barnkulturarbete, 3. att beslutar att till verksamhet av organisationer anvisa ett anslag av . till i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att med avslag på regeringens förslag om medel direkt till vissa institutioner beslutar att för utvecklingsarbete 1978/79: 2298 vid kulturinstitutioner anvisa ett anslag av . till i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att med avslag på regeringens förslag beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om mål och riktlinjer för barnfilmrådets arbete, 6. att beslutar anvisa . till stimulera produktion av kvalitetsfilm för barn, 7. att med avslag på regeringens förslag beslutar anvisa . till av barnfilm, 8. att med avslag på regeringens förslag beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om filmvisning i föreningslivet, 9. att beslutar att till stöd för produktion av serier anvisa ett anslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att beslutar bemyndiga regeringen att ingå avtal med Litteraturfrämjandet angående stöd för utgivning av barn- och ungdomslitteratur i huvudsak enligt de riktlinjer som anförts 11. att med avslag på regeringens förslag om tillfälligt bidrag till folkbibliotek beslutar att för utgivning av prisbillig kvalitetslitteratur för barn och ungdom anvisa ett belopp av 12. att beslutar anvisa . till allmän fritidsverksamhet, 13. att beslutar att bidraget till allmän fritidsverksamhet skall utgå enligt i motionen förordade riktlinjer, 14. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om riktlinjer för det fortsatta arbetet med barnkulturfrågoma, 15. att beslutar att till Bidrag till kulturell verksamhet bland barn för /80 under nionde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om . () () () () () () HANS () ()