mot · G202208 · 1979-01-10 00:00:00 — av m. fl. om huvudmannaskapet för viss kollektivtrafik har politisk representation från , , kommun och Svenska kommunförbundets länsavdelningar i resp. län. Kommittén har bedrivit sitt arbete med direktiv att skapa en samordnad regional kollektivtrafik i . Kommittén har för avsikt att, bl. a. med utgångspunkt i de lagar som beslöt , lägga fram förslag till kollektivtrafikens organisatoriska uppbyggnad omslutande hela landskapet. För tillskapandet av erforderligt bedömningsunderlag har en långtgående detaljerad kartläggning av kollektivtrafikens nuläge inom landskapet utförts med avseende såväl på trafikarter, trafikvolym och kostnader, som på de faktorer vilka alstrar dagligtrafiken. 1 dessa sammanhang har konstaterats, att landskapets indelning i olika områden med olika juridisk status - administrativa ansvarsområden - har en klart styrande inverkan på kollektivtrafiken. a. verkar länsgränser, kommungränser, gymnasieregioner, sjukhusens upptagningsområden m. m. hämmande på en rationell och för resenärens behov anpassad trafikapparat. Genom beslut har kollektivtrafiken blivit en regional angelägenhet för såväl landstings- som primärkommuner och därmed ställs också naturligen krav på en övergripande samordning av trafiken. har funnit det angeläget att, utan hänsyn till de tidigare nämnda administrativa gränserna, kartlägga medborgarnas resmönster och kontaktytor samt påverkande trafikalstrande faktorer. En samordnad utvärdering av dessa faktorer, som omsluter pendlingstal, pendlingsströmmar, förvärvstillfällen, förvärvsarbetande befolkning, befolkningsstruktur och olika centras serviceutbud, har inneburit att tre s. k. naturliga trafikverkställighetsområden kunnat utkristalliseras för landskapet i sin helhet. Resultatet av denna utvärdering visar att inom vart och ett av de tre s. k. naturliga trafikverkställighetsområdena har av den befolkning som bor inom resp. område också sin arbetsplats inom området, (bilaga 1). Av bilaga 1 framgår dessutom att inom två av trafikverkställighetsområdena ingår kommuner från båda länen. En samordning av nämnda områden under en huvudman synes därför kommittén naturlig och skapar förutsätt 1 1978/79. 3 sami Nr 208-209 ningar för en till medborgarnas behov och varje områdes särart anpassad trafikapparat. En detaljgranskning av kommunernas pendlingsströmmar till såväl volym som riktning belyser riktigheten i detta ställningstagande. Bilagorna 2-8 är några exempel på pendlingsflöden. företas 240 000 pendlingsresor mellan tätorterna i hela landskapet. Då är inte resorna inom resp. tätort medräknade. Enligt de båda länsstyrelsernas länsplaneringsrapporter kommer arbetskraftsutbytet över kommungränserna att fortsätta att öka. För nordvästra har arbetskraftsutbytet från L- till M-län ökat . Länsgränsens delning av de s. k. naturliga trafikverkställighetsområdena innebär att upp emot 10 000 fler förvärvsarbetande än i Skånealternativet får sin arbetsplats utanför det egna trafikverkställighetsområdet. 1 detta sammanhang bör observeras att den kollektiva busslinjetrafiken över länsgränsen inom nordvästra transporterar över 200 000 resenärer och omsluter mer än 25 000 turer. En huvudman i varje län innebär att de naturliga trafikverkställighetsområdena delas av länsgränsen och en detaljerad jämförelse visar på följande problem: o två avtals- och förhandlingsordningar o dubbel och mera komplicerad beslutsordning o dualism i verkställigheten med avseende på befogenhets- och ansvarsområden o berörda kommuner måste bevaka sina intressen hos två huvudmän, stor risk för konfliktssituationer o dubbel administration o övergripande planering på två håll o dubbla kontaktformer med resp. trafikutövare o komplicerad taxe- och trafiksamordning över länsgränsen o problem vid fördelning av såväl landstingens som kommunernas kostnader o svårigheter för huvudmännen att rationellt utnyttja den i lagen givna möjligheten till områdeskoncession o svårigheter att få järnvägen att fungera samhälIsanpassat där lokaltrafiken skär länsgränsen. Svagare förhandlingssituation för resp. huvudman o resenärerna konfronteras med två olika trafikorganisationer Två huvudmän innebär således två avtals- och förhandlingsordningar och två administrativa enheter. För gränskommunerna innebär detta också att resp. kommuns trafikförsörjningsplan måste behandlas i två trafikutskott, att kostnadsfördelningen med avseende såväl på som på resp. kommuns kostnadsandel får behandlas i skilda omgångar på berörda nivåer inom resp. huvudman. Samma situation uppkommer vid förhandlings- och avtalsuppgörelser, då inte minst vid samordning av taxor, periodkort och resurser. Nuvarande former för linjekoncessioner innebär att dessa tillhör resp. trafikutövare. Vid två huvudmän ställs huvudmännen, genom att koncessionerna är utformade som linjekoncessioner, i en svag förhandlingsposition och för små möjligheter till samordnat resursutnyttjande. De av beslutade lagarna ger huvudmannen möjlighet att inneha områdeskoncession, vilket innebär väsentligt ökade möjligheter till en rationell uppbyggnad av trafikapparaten. I en förhandlingssituation som syftar till övertagande av linjekoncessioner och en omvändning av dessa till områdeskoncessioner torde huvudmannen komma i den situationen att ett övertagande av vagnpark, personal och serviceorganisation blir aktuellt. Om berörda koncessioner omfattar linjer som berör två huvudmän torde avsevärda fördelningssvårigheter föreligga. En uppdelning av landskapet på två huvudmän innebär följaktligen klara svårigheter vid tillämpning av den fördel som områdeskoncession innebär inom resp. trafikverkställighetsområde. Ett i detta sammanhang svårhanterligt problem är den lokala järnvägstrafik som sker över länsgränsen. Riksdagsbeslutet ger de nya huvudmännen möjlighet att i berörda delar integrera järnvägstrafiken i det nya huvudmannaskapet. Detta innebär att förhandlingarna i dessa frågor i första hand ankommer på de nya huvudmännen. Omfattningen av persontrafik på järnväg i och linjernas dragning är sådan att möjligheterna till en övergripande samordning med övrig kollektivtrafik torde vara av avgjort intresse för huvudmannen. Kollektiv persontrafik på väg omslöt i /77 en bruttokostnad på 226 milj. kr. och en trafikproduktion fördelat på ett stort antal trafikutövare och huvudmän. Vi finner liksom kommittén det angeläget att, för en samhällsfunktion som på olika sätt berör landskapets ca 1 miljon invånare, utforma ett huvudmannaskap för kollektivtrafiken så att gränsen mellan de båda länen inte hindrar utformningen av en rationell och till de tre trafikverkställighetsområdena väl anpassad trafikapparat. Vi har för del svårt att finna klart uttalade fördelar med en huvudman i varje län, utan enbart nackdelar, enär länsgränsen som tidigare nämnts delar de naturliga trafikverkställighetsområdena i flera delar. På så sätt bryts nuvarande resmönster och kontaktytor som stor risk föreligger för konfrontation mellan huvudmännens olika ambitioner. Detta kan bl. a. ta sig uttryck i för allmänheten/resenären mindre väl anpassad trafik, vilket i sin tur för den enskilde resenären kan medföra ett ifrågasättande av det riktiga i att ha två huvudmän för samma trafik. En ändring av lag 1978 nr 438 är erforderlig för att möjliggöra ett huvudmannaskap för hela . Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att lagen om huvudmannaskap för viss kollektivtrafik ändras på så sätt att då kommuner och landsting i två eller flera län begär att få bilda en gemensam huvudman regeringen efter prövning får medgiva detta. HANS () i katoriIqa trafikaarkdan i Skin* Regionalt sysselsatt nattbefolkning 1975 aftar naterliga traf ikvarkställ(ghetsoerJden inoa an Sklnalösning. IN- OCH UTPENDLING FÖR KOMMUNER 1975 Pendlingen avser resa över kommungräns för personer sorn arbetar . ORKELLJUNGA / %» ./ 35 \ IN- OCH UTPENDLING FÖR KOMMUNER 1975 GRÄNSER ENLIGT INDELNINGEN 1977-01 01 Skanctraf i ken augusd 1978 Pendlingen avser resa över kommungräns för personer som arbetar . IN- OCH UTPENDLING FÖR KOMMUNER 1975 500 - 999 1000 Pendlingen avser resa över kommungräns för personer sora arbetar . IN- OCH UTPENDLING FÖR KOMMUNER 1975 ^KLIPPAN *p, GRÄNSER ENLIGT INDELNINGEN Pendlingen avser resa över kommungräns för personer som arbetar . IN- OCH UTPENDLING FÖR KOMMUNER 1975 100 - 49* ORKELLJUNGA / 'l \ t J W astorp \ *HASSl EHOLM \ "\ "bjuv MEiSiVi&ORG Äi|41. > \ a r"V SVALÖV.-, ' \ HOOfr V \ 119 »LANDSKROKA '"'"i- } « ÅE4iov ; , ~ ^Fl65 X/ ^^84 kommu NCtNT k um KOMMUNGRÄNS fwWY/MVA ~ bi0åSL _ _. . . v. ^87 v jVtLL.NGl *' *v ^ \ / l94 \ »P GRÄNSER ENLIGT INDELNINGEN 1977-OHM Pendlingen pvser resa över kommungräns för personer som arbetar . IN- OCH UTPENDLING FÖR KOMMUNER 1975 klippan \*V Pendlingen a^ personer som . IN- OCH UTPENDLING FÖR KOMMUNER 1975 ,'BU%lOV Pendlingen avser resa över kommungräns för i personer sorn arbetar . V \ _/