mot · G2021567 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om sysselsättningsfrämjande åtgärder i Inledning Som en av fördelarna med storstadsområdena - och då i första hand - har angetts den goda tillgången på arbetstillfällen. Statistiskt sett är detta riktigt; det finns alltså relativt sett gott om lediga arbetstillfällen i jämfört med andra delar av landet. Däremot har i detta sammanhang inte tillräckligt uppmärksammats den allt starkare snedvridning av näringsstrukturen som skett i och de svåra konsekvenser detta får både för de enskilda människorna och för samhället. Denna motion begränsar sig till att behandla industrisysselsättningen i , och målsättningen för de av oss föreslagna åtgärderna är inte att skall expandera på bekostnad av andra delar av landet utan att i första hand trygga sysselsättningen vid nuvarande nivå. De föreslagna åtgärderna ger alltså sysselsättning med utgångspunkt i en produktion av sociala nyttigheter. När det sedan är möjligt att, som vpk föreslagit i andra sammanhang, öka sysselsättningen i hela landet bör det vara en målsättning att återföra industrisysselsättningen i länet till tidigare nivåer. expanderade industrisysselsättningen i snabb takt i . , som kännetecknas av en snabb expansion av svensk industri, avstannade industriutbyggnaden i . har det skett en successiv avveckling. Så sent som och svarade verkstadsindustrin för ca hälften av sammanlagda industrisysselsättning. kommer inte att ha fler arbetstillfällen att erbjuda industriarbetare än man hade . I övriga delar av landet är antalet arbetstillfällen för industriarbetare fler jämfört med mitten av . Det är i stället den privata tjänstesektorn tillsammans med offentlig förvaltning och service som expanderat i snabb takt. Det bör markeras att en stor del av de industrisysselsatta i är förvaltningspersonal i tjänsteproducerande verksamheter. ningen i är för förvaltningspersonal - tjänstemän. (1 övriga landet är det .) Det betyder att industrin i i långt större utsträckning än i andra delar av landet producerar tjänster. sysselsattes i medeltal 70 industritjänstemän per 100 industriarbetare i . I övriga landet är motsvarande siffra 35 per 100. tenderar att få en alltmer ensidig arbetsmarknad dominerad av sysselsättning inom tjänstesektorn och med ständigt minskande antal sysselsatta inom industrin. Det betyder att länet kommer att få ännu svårare att ge arbete åt ungdomar som inte har kvalificerad yrkesutbildning, åt kvinnor och invandrare utan yrkesutbildning och åt äldre som slås ut från industrijobben i samband med nedläggningar och indragningar. Dessa kommer att som antingen förbli arbetslösa eller också sysselsatta i olika former av AMS-aktiviteter - beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning framför allt - eller bli förtidspensionerade. Utslagning från arbetsmarknaden äger rum även i storstadsområdena. Den ger sig bl. a. till känna i en ökad andel som ges förtidspension. Tar man 1970 som utgångspunkt för en indexserie över antalet som har hel förtidspension/ sjukbidrag så redovisar en ökning med 6,95 enheter. Det är bara som visar en kraftigare indexuppgång . av männen i i åldrarna var antingen långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. har också ett genomsnittligt högre antal sjukdagar per försäkrad än landet i sin helhet. Åren 1974,1975 och 1976 har det rört sig om en skillnad på mellan 3 Hårdast drabbade av arbetslösheten har invandrarna blivit. Medan invandrarna utgör i åldrarna var deras arbetslöshet av samtliga arbetslösa . Antalet arbetslösa så som arbetsförmedlingen mäter arbetslösheten varierar mellan 9 000 och drygt 11 000 människor. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna genom arbetsförmedlingen håller sig mellan 18 000 och 22 000. Enligt prognoser för industrin i länet kommer industrisysselsättningen att ytterligare minska. Man tror att tillbakagången kommer att fortsätta. räknar man med att antalet heltidssysselsatta inom industrin i länet kommer att minska med ca 16 000. har allt fler nedläggningar och utflyttningar av industriarbeten drabbat . Några kända exempel är , Lumalampan, Sundstrands, Svenska Flygverkstäder och LM. Enbart dessa nedläggningar innebär en förlust av uppemot 3 000 arbetstillfällen inom industrin. Sedan har vi varvskrsens följdverkningar. varvs framtid är osäker och tillsammans med entreprenader och legotillverkning är över 500 jobb hotade där. Även i övrigt medverkar staten i utarmningen av industri i . Således avser Statsföretag genom köp av Svenska Maskinverken i kommun lägga ned detta företag. Därmed hotas 400-500 att mista sina jobb. Man säger sig därmed rädda sysselsättningen vid Ångteknik i . Liksom i fallet med har de anställda och kommunen - i detta fall - skarpt protesterat mot Statsföretags planer. De fackliga organisationerna vid företaget har presenterat ett förslag som innebär i huvudsak oförändrad sysselsättning både i och i . I i är 150 arbetstillfällen hotade. Antalet varsel inom tillverkningsindustrin har ökat kraftigt . 1977 var det t. ex. 3 000. Här dominerar mindre företag. sker det en omfattande utflyttning av industrier till utlandet. Kapitalexporten 1977 var . Många av de stora Stockholmsföretagen är här med. Det gäller t. ex. LM , , , , , , vilka alla har ökat antalet utlandsanställda mycket kraftigt. har också betydande glesbygdsproblem. Det gäller framför allt kommun och öarna i . Till detta kommer att den snabba utbyggnaden av stora bostadsområden i ett fåtal kommunertyp , , - utan en utbyggnad av arbetsplatser i tillräcklig omfattning skapat inte bara kommunikationsproblem utan också stora sociala och mänskliga problem: långa arbetsdagar, tröttande långa arbetsresor, brist på barntillsyn, provisorium inom skolan etc. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att regionala industri- och sysselsättningsplaner utarbetas för varje region i vårt land, regionala planer som innefattas i översiktliga planer för en utbyggnad av den totala industrin i landet. Det är nu nödvändigt att en regional plan utarbetas för Men vi kan inte bara vänta på att sådana planer blir färdiga. Det går att ingripa med snabba statliga åtgärder på en rad områden, framför allt om åtgärderna vidtas i samråd med de arbetande och med de fackliga organisationerna. Omedelbara åtgärder som staten kan vidta är: O Stoppa industriutflyttningen genom lagstiftning och facklig vetorätt. O Stoppa industrinedläggningarna genom ökat inflytande för arbetarna och deras fackliga organisationer. O Bevara Varv och och medverka till att de får förutsättningar att utveckla gods- och persontransporter på regionens vattenleder. O Stoppa nedläggningen av Svenska Maskinverken i genom att ge de arbetande vid företaget inflytande över produktionsinriktningen, o Öka handeln med de socialistiska länderna - bl. a. gasimport - för utvecklande av hamnverksamheten i länet. Långsiktiga åtgärder som bör inrymmas i en industriplan är: o Facket ges vetorätt när det gäller planeringen av industri, produktion, rationaliseringar, personalpolitik och arbetsmiljö. O Industrier för alternativ energiproduktion. O Industrier för återvinning av material och energi från avfall, o Industrier för tillverkning av sjukvårdsmaterial, fordon och hjälpmedel för handikappade och för sjuk- och hälsovården. Grunden för en industrisatsning i regionen skall vara ett statligt utvecklingsprogram för anläggande av industrier som bygger på ny teknik, alternativa energikällor, ökad förädling inom landet och en omfördelning av resurser från den militära till den civila sektom. Dessa industrier skall vara statligt eller kooperativt ägda. Därutöver skall naturligtvis den existerande industrin i länet ges möjligheter att utvecklas genom exempelvis planering av lämplig industrimark. För att skapa bostadsnära arbetsplatser är det viktigt med bl. a. industrihotell för den lokala småindustrin. Inom industrin, men också inom offentlig förvaltning, införs ständigt nya produktionsprocesser med bl. a. robotar och datorer. Detta sker helt med hänsyn till kravet på högre profit. Tusentals jobb försvinner och människan underordnas maskinen. Otaliga exempel visar också att de anställda och de fackliga organisationerna blir helt överspelade när sådana förändringar av verksamheten sker. Ny teknik skall naturligtvis användas men den skall främst innebära att de tyngsta, de smutsigaste och de enformigaste jobben försvinner och att en förbättring sker av arbetsmiljön och att energiåtgången minskas. O Nytt kommunikationssystem med trådbussar och utvecklad spårtrafik, o Följande nya tunnelbanelinjer bör byggas - Sammanbindning av T-banan mellan och över o Fler spår för pendeltågstrafik: - 4 spår mellan och - 5 spår mellan och - 2 spår mellan och Bro - 2 spår mellan och O Pendeltågsstationerna förlängs för att kunna ta emot längre tåg samt görs handikappvänliga och väderskyddade. o Byggande av ny bana till . O behålles, breddas och förlängs till . o behålles och moderniseras. O Ca 10 000 nya lägenheter skall byggas . O Allt byggande skall ske i regi av ett allmännyttigt regionalt byggbolag, och planeringen skall vara gemensam för hela . O Upprustning och förbättring av dåliga boendemiljöer. Byggnadssektorn har på flera sätt en nyckelroll i kampen för en ökad sysselsättning och bekämpande av krisen i länet. Ett högt och jämnt bostadsbyggande är grunden för en social bostadspolitik i länet. Detta ger också en tryggad sysselsättning för byggnadsarbetarna. Byggnadssektorn använder nästan enbart svenska produkter och därmed skapas ökad sysselsättning inom andra industrigrenar-ett nytt jobb inom byggnadssektorn ger således två nya jobb inom övrig industri. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställer vi att hos regeringen anhåller om 1. att en statlig industri- och sysselsättningsplan för utarbetas i enlighet med vad som sägs i denna motion, 2. att regeringen i övrigt vidtar åtgärder i enlighet med förslagen i denna motion. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)