mot · G2022059 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om betydelse i näringspolitiken Delar av svenskt näringsliv befinner sig i kris. Inför 1980-talet behöver vi en näringspolitik som med ekonomisk tillväxt som underlag skapar nya arbetstillfällen och en balanserad utveckling. I detta sammanhang spelar som huvudstad men också som en befolkningsrik region en nyckelroll. Möjligheterna för oss att i landet i dess helhet uppnå målen arbete åt alla, ekonomisk tillväxt och en balanserad regional utveckling blir också beroende på i vilken utsträckning utvecklingsmöjligheter tas till vara. I näringspolitiken har betydelse som internationell och nationell kontaktpunkt inte ägnats tillräckligt intresse. I debatten har huvudintresset för utveckling främst koncentrerats till möjligheterna att flytta verksamheter från regionen till andra, mera underförsörjda delar av landet. Huvudstadens-storstadens roll och möjligheter att fungera som motor i näringspolitisk utveckling för hela landet har inte tillräckligt beaktats. Bristen på en heltäckande näringspolitik för hela landet har för fått konsekvenser på en rad områden. Det allvarligaste problemet är industrisysselsättningens tillbakagång. Detta kan exemplifieras med utvecklingen vid i Midsommarkransen, Sweda i , varv i , Sundstrands i och Svenska Maskinverken i . förestår ytterligare minskningar av industrisysselsättningen vid andra foretag. Industri och företagsnedläggningar inom uppmärksammas i lägre utsträckning. Men de får i länet, liksom i landet i övrigt, stora negativa återverkningar. Många industrier har också stora problem. Den grafiska industrin t. ex. visar en särskilt ogynnsam utveckling. Antalet foretag med dålig lönsamhet ökar. Industrins investeringsnivå beträffande byggnads- och maskininvesteringar har varit låg i länet. Denna utveckling leder till allvarliga följder. Den regionala produktionsmiljön i har utvecklats ofördelaktigt. Detta beror på bristande planering och avsaknad av inomregional samordning mellan regionens olika delar. Därför behövs en bättre näringspolitisk samordning inom regionen för att uppnå en bättre balans mellan regionens olika delar och mellan de olika näringarna. möjligheter att fungera som ett innovationscentrum för hela landet har utnyttjats dåligt. Den stora andelen tjänstemän, speciellt teknisk personal, har inte använts effektivt i arbetet för att få fram nya produkter och tillverkningar. Samordning saknas t. ex. mellan forskning (t. ex. tekniska högskolan) och produktion. Den angivna situationen försvårar möjligheter att verka som ett internationellt centrum för forskning och utveckling i konkurrens med andra delar av . Som en följd av utvecklingen inom näringslivet och marknadskrafternas fria spel har den sociala skiktningen (segregationen) inom regionen blivit ett mycket allvarligt problem. Arbetslöshet och utslagning kan i stor utsträckning hänföras till den minskade industrisysselsättningen. Den minskade industrisysselsättningen försvårar också invandrarnas och ungdomens situation på arbetsmarknaden. Sociala problem har uppstått. Näringslivsutvecklingen i uppvisar många negativa och oroande drag. Det är enligt vår mening nödvändigt att näringslivet i blir föremål för analys och utredning. I denna utredning bör ingå att belysa betydelse som internationell och nationell kontaktpunkt och som nyckelfaktor när det gäller en utveckling av näringslivet i landet i dess helhet. Under hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till åtgärder som beaktar roll i en nationell näringspolitik. () () () () () () () () () () () ()