mot · G202594 · 1979-01-22 00:00:00 — Tillsammans med en god allmänutbildning och en demokratisering av förhållandena inom försvaret bör detta kunna leda till goda utbildningsresultat för både värnpliktiga och befäl. Av stor betydelse blir även möjligheterna att bland de värnpliktiga rekrytera yrkes-, reserv- och värnpliktigt befäl. Genom att förverkliga den nya befälsordningen enligt de riktlinjer vi uttalat oss för och genom att även för övrigt befäl sträva efter att ge större uppgifter och ansvar bör det vara möjligt att åstadkomma en förbättrad utbildningsorganisation. Den försvarsekonomi vi förordar medför att det militära försvaret kommer att förfoga över lägre anslag. Detta skärper kravet på en god planering, i vad avser både personal och materiel. En fortsatt begränsning av antalet anställda av olika kategorier inom försvaret är ofrånkomlig. Det är då nödvändigt att ta till vara olika rationaliseringsmöjligheter. Vi vill i detta sammanhang bl. a peka på flygindustri 1978/79: 594 kommitténs förslag om en sammanhållen flygindustriell organisation, vilken bör kunna innefatta uppgifter som är av myndighetskaraktär. Behövliga förändringar måste emellertid alltid genomföras med beaktande av de anställdas sociala krav. Medan vi själva i hög grad genom egna beslut kan påverka utbildnings- och fredsorganisationens utveckling, är vi när det gäller den tekniska utvecklingen i hög grad beroende av vad som händer i andra länder. Sedan den tekniska prognosen för det svenska försvaret utarbetades har det skett en omfattande diskussion i och rörande den tekniska militära utvecklingen. En översyn av vår prognos gjordes 1978. Genomgående har man pekat bl. a. på hur underrättelsetjänsten kommer att bli avsevärt effektivare genom olika slag av sensorer och databehandling, hur nya precisionsvapen kan utvecklas samt hur den enskilda vapenbäraren får ökad effekt. Men kan även tekniskt avancerade vapensystem göras allt enklare att handha, sköta och underhålla. Beroendet av komplicerade och kostnadskrävande vapensystem och vapenbärare bör på så sätt kunna minska. Detta är fördelaktigt även med hänsyn till att dessa blir allt sårbarare genom bl. a. deras beroende av baser och andra fasta anläggningar. Denna utveckling måste vi noga beakta när det gäller dess påverkan på våra egna försvarsmetoder och vår försvarsorganisation. Ökad vikt måste läggas vid åtgärder som försvårar en ev. angripares bekämpning och minskar dess verkan. Våra naturliga försvarsbetingelser måste kompletteras med rörlighet, utspridning och basoberoende. Men den tekniska utvecklingen ger oss också särskilda möjligheter som bör utnyttjas, t. ex. i fråga om pansarvärnsvapen och minor samt luftvärns- och kustrobotar. Mycket talar enligt vår mening för att utvecklingen gynnar en defensiv inriktning av försvarsansträngningarna och att därför en systematisk inriktning häremot kan ge markanta resultat till rimliga kostnader. Om det militära försvaret består av många förband, som kan utnyttja olika former av skydd och som förses med lämplig beväpning, bör man kunna skapa en i vid mening uthållig organisation och därigenom få en ev. angripare att avstå från att rikta hot eller angrepp mot vårt land. Vi konstaterar sammanfattningsvis att säkerhetspolitiska, tekniska och ekonomiska motiv talar för att ännu mera än tidigare omstrukturera det militära försvaret till ett folkförsvar, som tar till vara de möjligheter som den tekniska utvecklingen ger. Vad vi här anfört bör av ges regeringen till känna som grund försvarskommittés fortsatta arbete. 1978/79: 594 Övriga delar av totalförsvaret 5.1 Vårt lands försvarsförmåga och styrka är i hög grad beroende av faktorer som ekonomisk styrka, hög industriell kapacitet, tillgång till viktiga råvaror, ett effektivt jordbruk och en befolkning med en hög utbildningsnivå. För att ta till vara dessa tillgångar krävs en allsidig utveckling av samtliga totalförsvarsgrenar och ett samspel dem emellan. Ett utbyggt befolkningsskydd och en väl fungerande försörjningsberedskap är av avgörande betydelse för att människorna skall ha förtroende för försvarets förmåga att klara sina åligganden. Vi vill därför redovisa vissa synpunkter på utvecklingen inom de ickemilitära delarna av totalförsvaret. 5.2 har vår försörjningsberedskap på beklädnads- och skoområdet gått ned kraftigt. Produktionen har minskat, importberoendet ökat starkt. Vi har från socialdemokratiskt håll lagt fram förslag om betydligt mer aktiva insatser från samhällets sida för att hålla uppe en egenproduktion på dessa för totalförsvaret viktiga områden. I fråga om beklädnadsområdet har vi bl. a. krävt beslut om en plan för fastställande av en viss produktionsnivå, grundad på arbetsmarknads- och försörjningssynpunkter. Detta har även i sin helhet nu ställt sig bakom. Vi har föreslagit ändringar i reglerna för försörjningsberedskapen och noterar den sänkning som föreslås i budgetpropositionen av upphandlingsgränsen, där överstyrelsen för ekonomiskt försvar skall kunna ingripa. Vi har pekat på nödvändigheten av en övergång till andra prissättningsmetoder i beklädnadsdetaljhandeln och på behovet av en ursprungsmärkning av beklädnadsvaror. I den senare frågan biträdde (NU 1977/78: 41) vårt förslag. Enligt vad vi erfarit har dock inte beställning förverkligats. Med hänsyn till att regeringen senare under avser att lägga fram förslag om försörjningsberedskapen på tekoområdet avstår vi nu från att vidareutveckla vår uppfattning i dessa frågor. När det gäller skoområdet har godkänt regeringens förslag om upprättande av den s. k. Vi har tidigare med tillfredsställelse noterat att man därigenom tillmötesgått ett av våra krav. Med hänsyn till det stora samhällsengagemanget och samhällsintresset för försörjningsberedskapen hade det varit naturligt med ett dominerande samhälleligt ägareinflytande i detta bolag. Vi vidhåller denna ståndpunkt liksom uppfattningen att omstruktureringen av skoindustrin borde ske även med utnyttjande av vissa importrestriktioner. Vi konstaterar också att en enhällig riksdag slagit fast att det tidigare fastställda produktionsmålet för läderskoproduktionen gäller. Regeringens försök att gå ifrån detta har således tillbakavisats; vi utgår från att regeringen tar detta ad notam. Även för skoområdet finns det dessutom anledning 1978/79: 594 att uppmärksamma konsekvensen av detaljhandelns prissättningsmetoder för den svenska produktionen. Vi kommer att med uppmärksamhet följa den fortsatta utvecklingen i fråga om skoindustrin men framlägger med hänsyn till att frågan så behandlats av inga särskilda förslag i denna motion. 5.3 I motionen 1977/78: 429 konstaterade vi att budgetbehandlingen för det ekonomiska försvaret varit utomordentligt snäv. Långsiktsprogrammet har för denna totalförsvarsgren inte den fasthet som gäller för militärt försvar och civilförsvar. Inte heller innebär regeringsförslaget ett fullföljande av försvarsbeslutet. Särskilt allvarligt är det enligt vår uppfattning med de prutningar som skett när det gäller varuanskaffningen på området för övriga varor (tekniska produkter och metaller). Ytterigare 8,4 milj. kr. bör här anslås för inköp. I vissa fall kan överstyrelsen för ekonomiskt försvar nu disponera sina medel för forsknings- och utvecklingsarbete kring nya produkter, av intresse från försörjningsberedskapssynpunkt. Överstyrelsen bör överväga att i större utsträckning än vad som sker använda denna möjlighet. I sådana fall torde det som regel också föreligga ett civilt samhällsintresse, varför man också måste se frågan från mer allmänna näringspolitiska aspekter. Frågan om en beredskapsplagring av förbrukningsmaterial för sjukvården är ännu olöst. I budgetpropositionen avvisas förslaget med hänvisning till att frågan skall tas upp i förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen. Föregående år förklarade sig den borgerliga trepartiregeringen vara beredd att genomföra en viss delanskaffning genom en omdisponering inom anslaget Beredskapslagring av läkemedel m. m. För vår del anser vi att man väl kan kombinera de nu aktuella överläggningarna med en påbörjad beredskapslagring av förbrukningsmaterial. I annat fall riskerar man nämligen att en lösning förhalas ytterligare i avvaktan på dessa förhandlingar. Vi förordar att ett belopp av sammanlagt 8 milj. kr. anvisas för detta ändamål. En viss del därav bör anvisas till driftkostnader för lagringen. 5.4 Beslut har fattats om en ny utbildnings- och förrådsorganisation för civilförsvaret liksom om nya riktlinjer för skyddsrumsbyggandet. a. den låga igångsättningen av bostäder och koncentrationen på småhus har lett till att den s. k. skyddsrumsramen inte kunnat utnyttjas. Inte heller när det gäller utbildningens omfattning har man kunnat genomföra intentionerna försvarsbeslut, vilket är allvarligt. Vi har vidare konstaterat att köerna för de vapenfrias utbildning fortfarande tenderar att öka. Enligt budgetpropositionen (anslaget Totalförsvarsverksamhet, ) utgjorde kön över 2 000 personer . Enligt AMS låg den genomsnittliga väntetiden 1978/79: 594 för att fullgöra grundutbildning som vapenfri vid . De inkallade blir också allt äldre vid grundutbildningens genomförande, något som är negativt från både de enskildas och samhällets synpunkt. Enligt vår mening är det därför nödvändigt att man söker alla vägar för att utöka grundutbildningen av vapenfria. En sådan ökning bör i första hand ske för civilförsvarets behov. Det bör således vara möjligt att låta civilförsvaret långtidsutbilda ytterligare två kurser (dvs. 50 deltagare). Utbildningstiden (inkl. praktiktjänstgöring) utgör i detta fall . Kostnaderna kan uppskattas till ca . för nästa budgetår för civilförsvarets del jämte ca . Vidare bör det vara möjligt att med ca 50 deltagare öka korttidsutbildningen för vilken utgifterna kan beräknas till . Totalt behövs, inkl. vissa lokalkostnader, en ytterligare medelsanvisning för civilförsvaret med 1,1 milj. kr. Därtill kommer vissa förberedelsekostnader under innevarande budgetår. Vi föreslår att medel anvisas, vid sidan av civilförsvarsramen, för att genomföra denna utökning. Detta bör ske dels genom att bemyndigar regeringen att låta överskrida innevarande års anslag (G 1. Civilförsvar, försvarsdepartementet) med kostnader för förberedelserna för utbildningen, dels genom att 1,1 milj. kr. anvisas utöver civilförsvarsramen under detta anslag för nästa budgetår, dels genom att ytterligare 2,5 milj. kr. anvisas under anslaget Totalförsvarsverksamhet på huvudtitel för nästa budgetår. Eftersom det är angeläget att genom extraordinära insatser snabbt få bort köerna av vapenfria, bör vidare begära att får i uppdrag att komma in med förslag till åtgärder med samma syfte som vi föreslagit här. Skulle en väsentlig ökning ske av antalet som inte fullgör sin värnplikt, rubbas även grunderna för medelstilldelningen till det militära försvaret. Vi utgår från att försvarskommittén följer denna utveckling. 5.5 Från vårt partis sida har vi tidigare (motion 1976/77: 1504) tagit upp frågan om civilmotståndet som ett komplement till det militära försvaret. försvarsutredning föreslog i sitt betänkande att förutsättningarna för och genomförandet av civilmotstånd borde utredas. Den borgerliga majoriteten i hävdade emellertid att man först borde klarlägga folkrättsliga m. fl. problem för icke-militära motståndsformer (FöU 1976/77: 13). I en debatt under förra uttalade dåvarande försvarsministern att han var beredd att på lämpligt sätt låta analysera förutsättningarna för civilmotstånd. Vi kan nu konstatera att frågan inte förts framåt efter försvarsutredningens betänkande. Inte heller i de direktiv som den s. k. folkrättskommittén fått kan man finna något uppdrag att behandla frågan. Även om 1978 års försvarskommitté kan komma att ta upp den i sitt arbete, kom 1978/79: 594 mer slutresultaten av denna utrednings arbete att ligga långt fram i tiden. Vi finner det med hänsyn härtill nödvändigt att ånyo aktualisera vårt utredningskrav, nämligen att man parallellt med granskningen av de folkrättsliga aspekterna klarlägger förutsättningarna för ett genomförande av civilmotstånd. Detta bör ges regeringen till känna. Rambcräkningar m. m. för /80 6.1 Som framgår av vad vi tidigare anfört (avsnitt 4) bör basbeloppet för det militära försvaret beräknas med utgångspunkt i ett belopp om Omräknat till prisläge med en nettoprisökning om och med accepterande av tilläggsmedel för statlig personalutbildning samt med överförande av medel till andra huvudtitlar för angivna ändamål blir basbeloppet (uttryckt i prisläge ) 12 . Härtill skall läggas omlokaliseringskostnader och kostnader för inventarier m. m. för K 4 i men ske ett avdrag för kostnader för tidigarelagda industribeställningar enligt propositionen, varför utgiftsramen blir Till här angivet belopp skall så läggas den beräknade priskompensationen för tiden medelprisläget 1979/80. I propositionen beräknas denna till . Som framgår av uppgift på annan plats utgjorde uppräkningen /78 . Huruvida talet är realistiskt kan diskuteras. I detta sammanhang utgår vi emellertid från samma antagande som i propositionen och uppför på dessa grunder anslaget till prisreglering för det militära försvaret till 1 . Det beräknade utfallet blir då 14 , vilket understiger regeringens förslag för nästa budgetår med . Detta måste leda till en mer återhållsam materielanskaffningspolitik än vad regeringen föreslagit. Detta gäller särskilt i fråga om flygplanesidan, där ett avbrytande av B3LA-arbetena bör medge betydande besparingar. Likaså måste en större restriktivitet finnas i vad gäller den centrala förvaltningsorganisationen liksom byggnadsverksamheten. Med utgångspunkt i vad vi förordat bör det ankomma på regeringen att vidta erforderliga förändringar av bemyndiganderamar och omfördelningar t. ex. genom utnyttjande av prisregleringsanslaget av betalningsmedlen. I budgetpropositionen begär regeringen ånyo ett bemyndigande för att justera utgiftsramen med hänsyn till den del av ökade kostnader för vissa förmåner åt värnpliktiga vilken överstiger vad nettoprisindex ger. Vi har i motionen 1976/77:1504 utvecklat vår syn på prisregleringssystemet, nämligen att man bör välja ett system som återspeglar den allmänna prisutvecklingen i samhället. Skäl saknas att då göra undantag 1978/79: 594 för den trots allt begränsade kostnadsandel som värnpliktsförmånerna utgör. Regeringens förslag avspeglar uppfattningen att det militära försvaret skall slippa stå för de värnpliktssociala kostnaderna. Inom ramen för givna anslag är det statsmakternas sak att bestämma om förmånerna till värnpliktiga. Regeringens förslag bör därför avslås. 6.2 I avsnitt 5.3 har vi föreslagit viss förstärkning av det ekonomiska försvaret. Anslaget Lagring för beredskapsändamål () bör i enlighet härmed höjas med 8,4 milj. kr. Vidare bör anslaget Beredskapslagring öv läkemedel m. m. () höjas med 7,8 milj. kr. och anslaget Driftkostnader för beredskapslagring av läkemedel m. m. () höjas med 0,2 milj. kr. Vid beräkningen av det sistnämnda anslaget har vi utgått från i budgetpropositionen redovisade beräkningsmetod. Hemställan om dessa medelsanvisningar görs i särskild motion. 6.3 Vi har i avsnitt 5.4 förordat vissa åtgärder för att dels minska kön av vapenfria tjänstepliktiga, dels öka civilförsvarsutbildningens kapacitet. Anslaget Civilförsvar bör tillföras ytterligare 1,1 milj. kr. för detta ändamål nästa budgetår, varjämte överskridande för innevarande budgetår bör tillåtas vid ett bifall till våra förslag utan att detta påverkar ramen i övrigt. Till anslaget Totalförsvarsverksamhet () bör anvisas ytterligare 2,5 milj. kr. Hemställan härom görs i särskild motion. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska säkerhetspolitiken, 2. att godkänner de riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling som angetts i motionen, 3. att beslutar fastställa utgiftsramen för det militära försvaret för /80 till 12 , i prisläge , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar av bemyndiganderamar och betalningsmedel för /80, 5. att avslår regeringens hemställan om bemyndigande att justera utgiftsramen för det militära försvaret för /80 med den del av ökade kostnader för förmåner åt värnpliktiga vilken överstiger vad nettoprisindex ger, 6. att under anslaget Civilförsvar (försvarsdepartemen 1978/79: 594 tet) för /80 för i motionen angivet ändamål anvisar ytterligare , 7. att bemyndigar regeringen att för /79 medge att för i motionen angivet ändamål överskrida utgiftsramen för civilförsvaret utan att detta påverkar utgiftsramen för /80, 8. att begär att regeringen ger i uppdrag att komma med förslag till en utökad utbildning för civilförsvaret i syfte att nedbringa kön av vapenfria tjänstepliktiga, 9. att till Lagring för beredskapsändamål () /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt investeringsanslag av , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning rörande civilmotstånd. () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()