ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202715 · 1979-01-23 00:00:00 — av och om arbetslivsforskares rätt tili data Nya kemikalier skall godkännas av produktkontrollnämnden innan de får användas. Detta borde i praktiken innebära att det är svårt att introducera nya ämnen på marknaden, eftersom forskningen tar mycket , i synnerhet om ämnet skall testas i kombination med andra ämnen, eftersom det sker förändringar i ämnets sammansättning när det kommit ut i naturen etc. Detsamma gäller om genetiska undersökningar skall göras då man alltså skall vara säker på att inte naturen och människan skadas.Det skadar inte med eftertänksamhet. Men även ämnen som redan används och som alltså inte blir föremål för produktkontrollnämndens undersökningar kan vara skadliga. Sedan har tiotusentals ämnen, som är främmande för naturen och som inte naturligen bryts ned, införts på marknaden. Många yrkesgrupper är särskilt utsatta för risker i sitt arbete med kemikalier. Företagen hemligstämplar recept på kemikalier av konkurrensskäl. Forskare som intresserar sig för att undersöka kemikalier i arbetsmiljön har svårt att få tillgång till den information de behöver. För att forskare på ett relevant sättskall kunna avgöra om nya produkter kan medföra hälsorisker är det självfallet nödvändigvt att de får tillgång till alla data om produkterna i fråga. Det är vidare nödvändigt att forskningsresultaten kommer till de ansvariga myndigheternas kännedom för eventuella åtgärder. Forskare som genom undersökningar upptäcker att en produkt kan innebära en miljöfara bör vara skyldig att rapportera till ansvarig myndighet. Nya arbetsrättskommittén har föreslagit att forskare som bedriver arbetslivsforskning på vissa villkor skall få rätt till tillträde till arbetsplats och där vara verksam i den omfattning som behövs för forskningsuppgifter. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas så att forskare som arbetar för att undanröja hälsorisker i arbetsmiljön får tillgång till nödvändiga data. () ()
mot · G202716 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. Ett svårt problem för många barnfamiljer där föräldrarna förvärvsarbetar är att ordna vård och tillsyn av sjuka barn. Den barnvårdarverksamhet som finns i kommunerna för att ta hand om sjuka barn är underdimensionerad, och i vissa kommuner saknas den helt. Barn kan få hjälp av barn vårdare men oftast får barn ingen tillsyn eftersom bristen på barnvårdare är så stor att de små barnen måste prioriteras. I praktiken får barn ålder klara sig själva vid sjukdom. Det är kvinnorna och de ensamstående som drabbas hårdast av den dåligt utbyggda barnvårdarverksamheten. Traditionellt är det kvinnorna som får stanna hemma när barnet är sjukt, och detta förhållande försvårar ytterligare kvinnans situation på arbetsmarknaden. Det finns risk för att kommunerna utnyttjar den lagstadgade rätten till ledighet för vård av sjukt barn inom föräldraförsäkringen och underlåter att bygga ut barnvårdarverksamheten. Det har också förekommit att kommuner kräver att de lagstadgade ledighetsdagarna skall vara uttagna innan man tillåts efterfråga barnvårdare. Men meningen med lagen är tvärtom - skall användas till dess barnvårdare har kunnat ordnas. Dessutom omfattar föräldraförsäkringen alldeles för få dagar då den också skall räcka till andra verksamheter (besök i förskola, barnhälsovård m. m.). Vpk ställer i en annan motion förslag om en kraftigt utbyggd föräldraförsäkring. En utbyggd barnomsorg förutsätter både en väl utbyggd föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnvårdarverksamhet. Både föräldrar och barn skall ha rätt att känna trygghet vid sjukdom, och därför måste kommunerna stimuleras att bygga ut barnvårdarverksamheten. Som i många andra kommunala verksamheter är det ekonomiska hinder som stoppar utbyggnaden. Därför menar vpk att statsbidrag till denna verksamhet måste höjas och staten svara för hela personalkostnaden. 1 vissa kommuner bygger mar. upp en stab av barnvårdare som knyts till olika barnstugor m. m. för att dels lära känna sina barn, dels kunna vara på barnstugan om inget barn är sjukt. Kommunerna borde få bättre möjligheter att bygga ut denna typ av barnvårdarverksamhet. Under hänvisning till det anförua föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att kommunerna genom statsbidrag bör få full kostnadstäckning för personalkostnaderna i samband med barnvårdarverksamhet och hos regeringen hemställer om förslag härom. INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202719 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om utnyttjande av larm inom äldre och handikappvården Många av dem som står i kö till bostadshotell och äldrevårdsinstitutioner gör det för att de känner sig otrygga. En stor del av dem anmäler sig av detta enda skäl. De är rädda för att falla och bli liggande utan hjälp, drabbas av plötslig sjukdom och ej få kontakt med yttervärlden eller för att dö i sin ensamhet. Under normala förhållanden klarar de sig utmärkt. Detsamma gäller för handikappade. Med modern teknik kan dessa problem lösas. Ett bra exempel på detta är AWA-system, vilket utarbetats av en forskargrupp bestående av docent . , prefekt vid psykologiska institutionen vid , legitimerade läkaren , biträdande länsläkare, , forskningsingenjör , , samt professor , Gerontologiskt centrum, . Den tekniska utvecklingen har huvudsakligen letts av chefstekniker . D. Liitzenkirchen, . AWA-systemet har flera fördelar jämfört med befintliga system. Det är passivt, dvs. fungerar helt automatiskt, och den fixering vid larmet som kan uppstå vid andra larm undvikes. Det fungerar även vid medvetslöshet. Av pensionärsolyckorna inträffar i badrum. AWA-larmet är inställt så att larm går om olycksfallet skett i badrummet. I övrigt ställs larmet vanligen in . nollställs varje gång innehavaren utför någon av ett flertal normala handlingar, slår på eller av TV-apparaten, öppnar kylskåpsdörren e. d. Innehavaren kan naturligtvis också själv trycka på en larmknapp. Detta system passar överallt, även i glesbygd. En portabel larmapparat, som till det yttre mest liknar en liten dosa som man lätt kan bära på sig och från vilken larm kan utlösas, är en annan typ, värd att uppmärksammas. Ansvariga för larmet kan vara befintliga eller kommande larmcentraler, gemensamma för kommunen eller länet. I och i går larmet till den central, till vilken pensionärer dygnet runt kan vända sig föratt få hjälp. I har det anslutits till växel. På de flesta håll kan det kopplas till en social jour, vilken bör ha tillgång till bilburen jourpersonal, antingen egen eller ambulansväsendets. Det är dock nödvändigt att man därvid uppmärksammar att inrättandet av larm endast är en beredskapsåtgärd som skall användas i nödsituationer. Larmet får aldrig ersätta personliga kontakter. Vi anser det angeläget att regeringen tar initiativ till ett samarbete med driva på marknadsföringen av AWA systemet och till vidareutveckling av larm och de basfunktioner, som krävs för att utnyttja larm i öppen vård. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att hos regeringen begär att lämpliga åtgärder vidtas i syfte att driva på marknadsföringen av AWA-systemet och vidareutvecklingen av de basfunktioner som krävs för utnyttjande av larm inom äldre- och handikappvården. () () () ()
mot · G202720 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om statens bakteriologiska laboratorium () har varit föremål för utredningar . Denna ständigt pågående utredningsverksamheten har varit mycket besvärande för verket och dess personal och hämmat dess utveckling. 1 samband med att trepartiregeringen tillsatte utredningen om verksamheten vid SBL med uppgift att främst utreda produktionsavdelningens organisaltion och SBL:s importmonopol på vissa bakteriologiska preparat, betonades att ett samlat ställningstagande till SBL:s framtida verksamhet måste ske . avgav utredningen sitt betänkande Produktionsavdelningen vid statens bakteriologiska laboratorium samt försörjningen med bakteriologiska preparat. Detta är nu remissbehandlat. Också den av budgetministern tillkallade utredningen om alternativ lokalisering av ny verksamhet till har avlämnat två delbetänkanden och väntas slutföra sitt arbete i början av detta år. Genom förslag finns nu underlag för ett samlat ställningstagande till SBL:s framtid. Såväl för SBL:s verksamhet som för dess personal är det utomordentligt viktigt att ett sådant samlat ställningstagande kommer till stånd. Ett sådant ställningstagande bör innefatta beslut i lokaliseringsfrågan, om importmonopolet och produktionsavdelningens ställning samt om erforderligt investeringsprogram för SBL. Oklarheten om SBL:s lokalisering och organisation har lett till att investeringsbehovet eftersatts. Detta till i vissa delar klart undermåliga lokaler från produktions- och arbetsmiljösynpunkt. Det är utomordentligt angeläget att dessa frågor möjligt får sin lösning så att personalen kan beredas en fullgod arbetsmiljö och så att SBL:s produkter ur hygiensynpunkt kan fylla de högt ställda krav som gäller för sådan läkemedelstillverkning. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställes att begära» regeringen skyndsamt lägger fram en samlad proposition om statens bakteriologiska laboratorium och dess fortsatta verksamhet. () () () () ()
mot · G202723 · 1979-01-22 00:00:00 — 1978/79 723-730 av m. fl. om höjda statliga anslag till pensionärsrörelsen 1 propositionen 1978/79:100, bil. 8, , i avsnittet Omsorger för de äldre, anförs följande: Pensionärernas behov av gemenskap och aktivitet tillgodoses i ökad utsträckning genom en utbyggnad av sysselsättnings- och fritidsverksamhet för de äldre. Pensionärernas egna organisationer gör betydelsefulla insatser på detta område. Medel beräknas för ökade bidrag till dessa organisationer. Efter de uppskattande orden om pensionärsorganisationernas betydelsefulla insatser skulle det ha varit på sin plats att nämna i klarspråk hur storden ökade medelstilldelningen är tänkt att bli. upplyser härom i följande ordalag: PRO får nu futtiga . i statligt anslag, vilket är en krona per medlem. När det gäller kommunernas och landstingens stöd är proportionerna ungefär desamma. Idrotten får 143 milj. kr., de politiska partierna 54 milj. kr., ungdomsorganisationerna 38 milj. kr., trossamfunden 34 milj. kr., handikapporganisationerna 31 milj. kr., nykterhetsorganisationerna 10 milj. kr. och länkrörelsen 8 milj. kr. Då frågar PRO: Är det då inte rimligt att PRO får begärda ? Utan att för den skull minska på andras anslag. Det sistnämnda är beskedliga kommentarer. Var och en som haft tillfälle att följa pensionärsrörelsens ambitiösa verksamhet på studie- och fritidsområdet, dess informationsverksamhet om samhälls- och sociala frågor, bör inte tveka när det gäller att tillerkänna pensionärsorganisationerna ett betydligt starkare stöd än vad de har fått. De statliga anslagen till pensionärsrörelsen döljer sig under den föga upplysande rubriken i bil. 8 till budgetpropositionen/! Extra utgifter, vilket med fördel kunde bli föremål för en omredigering. Men än viktigare är att anlägga en helt annan bedömning av ändamålet och storleken av det statliga stöd som bör utgå. Vpk-gruppen är för sin del beredd att oförbehållsamt stödja den av PRO framförda begäran om ett anslag på 7 milj. kr. Gruppen föreslår därför att reservationsanslaget under A 4. Extra utgifter i motsvarande grad uppräknas samt dessutom ge utrymme för andra pensionärsorganisationer än PRO att ansöka om anslag för sin verksamhet. Anslaget föreslås skall utgå med . att avse stöd till PRO samt . för övriga pensionärsorganisationer, eller tillsammans . Enligt vad motionärerna erfarit täcker uppräkningen kommande hemställan om anslagsökning. 1 1978/79. Med hänvisning till ovanstående och med ändring i propositionen 1978/ 79:100 föreslås att under A 4. Extra utgifter beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202724 · 1979-01-23 00:00:00 — av och om förvaltningen av kyrkans egendom Enligt gällande lag skall egendom förvaltas så att bästa ekonomiska avkastning blir följden. Detta kommer ofta i konflikt med önskemål om hänsyn till sociala och ekologiska faktorer. Man väntar sig av kyrkan, med all rätt, att hon skall bry sig mer om människor än pengar. Självfallet bör all produktion underordnas krav på god miljö och människans välfärd. Det tar emellertid att ställa om inom konkurrensutsatta sektorer än det skulle behöva göra för en organisation av kyrkans karaktär. En lagändring bör alltså ske så att kyrkan inte anser sig tvingad att använda gifter inom skogsbruket för att få så stort ekonomiskt utbyte som möjligt enligt rådande mode inom vetenskapen. Kyrkan skulle också kunna använda en mer arbetsintensiv teknik, även om den kostar något mer. Egendom skulle kunna upplåtas för sociala experiment som kyrkan önskar stödja. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av den lag som reglerar förvaltningen av kyrkans egendom så att det blir tillåtet att ta sociala och ekologiska hänsyn även om avkastningen därmed beräknas bli lägre. () () 1* 1978/79. 3 sami Nr 723-730
mot · G202725 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till kommuner för ungdoms-, fritids- och studiecirkelverksamhet m. m. En organiserad fritidsverksamhet blir mot bakgrund av den kommersiella kulturens starka genomslagskraft allt viktigare ute i kommunerna. Det krävs en motvikt mot den destruktivitet den kommersiella kulturen utvecklar, inte minst genom sin inriktning på våld, sin ohöljda konsumtionspropaganda och systematiska verklighetsförfalskning. Folkrörelserna spelar och har här spelat en viktig roll och kan också bedriva sin verksamhet med statsbidrag. Men också kommunerna har som bekant alltid bedrivit olika utåtriktade fritidsverksamheter via sina fritids-, kultur- och sociala nämnder. I den ekonomiska situation många kommuner befinner sig i har dessa verksamheter inte kunnat expandera utan har tvärtom skurits ned på många håll. För kommunens invånare och särskilt då de unga är detta en katastrofal situation. 1 flera kommuner har man överlåtit verksamheterna på folkrörelser, vilket naturligtvis i vissa situationer kan vara en riktig lösning. är det uppenbart att kommunernas fritidsverksamhet och folkrörelsernas inte får ses som motsatser utan tvärtom som kompletterande varandra. Folkrörelserna kan exempelvis inte åläggas samma ansvar som kommunerna för verksamhet bland grupper som är eller riskerar att bli utslagna. Folkrörelserna har dessutom var och en sin inriktning som är en orsak till och ett villkor för deras existens och det är inte alltid denna inriktning överensstämmer med de aktuella behoven. Det är då inte mer än rimligt att båda får samma ekonomiska möjligheter till sina resp. verksamheter. Så är inte fallet, vilket inneburit att kommunerna av strikt ekonomiska skäl fört över sina verksamheter på folkrörelserna. En politisk helhetssyn och bedömning av vad som kan vara bäst för kommunernas invånare har omöjliggjorts eller saknats av andra skäl. Under hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar sig för att kommuner jämställs med föreningar och studieförbund när det gäller statsbidrag till ungdoms-, fritids- och kulturaktiviteter liksom studiecirkelverksamhet bland kommuninvånarna samt hos regeringen hemställer om förslag härom. INGA (vpk) C.-H.
mot · G202727 · 1979-01-23 00:00:00 — om bevarande av värdefulla äldre vägmiljöer För att åt framtida släkten bevara fasta och lösa föremål, vilka räknas till vårt folks kulturarv, har vi sedan århundraden en fornminneslagstiftning samt en i senare tid tillkommen lag om skydd för kulturhistoriskt märkliga byggnader. Senast har i vatten sjunkna föremål såsom skeppsvrak blivit föremål för lagskydd. Man har även utsträckt de kulturminnesvårdande åtgärderna till att omfatta miljön omkring minnesmärkena, exempelvis högar. Närdet gäller vägarnas kulturhistoria omfattas broar, milstolpar, väglottsmärken och andra vägmärken, äldre än , av fornminneslagstiftningen. utförde dåvarande väg- och vattenbyggnadsstyrelsen i samarbete med en betydelsefull inventering av kulturhistoriskt värdefulla broar, som skulle bevaras åt framtiden. Andra äldre broar underhålls av kommuner och hembygdsföreningar, och historiskt intressanta vägar såsom har utmärkts av . Däremot har det ej gjorts något för att bevara värdefulla vägmiljöer. Området närmast den tusenåriga vägbanken gata i har onödigtvis utfyllts, och delvis har miljön kring detta vägbyggnadsminnesmärke blivit förstörd. Andra gamla vägmiljöer värda att bevaras är partier av exempelvis den medeltida och gamla vägen från Margretetorp över samt , den äldsta landsvägen söderut från . Beträffande den sistnämnda är det särskilt den beryktade och i reseskildringar omtalade backen på gränsen mellan och som bör räddas, innan den utplånas av bebyggelsen. Backen utgör ett utmärkt exempel på de svårigheter vägfarande i äldre tid mötte, särskilt om man färdades i vagn, som skulle bromsas nedför eller dragas uppför en så brant backe. Vidare borde den snart tusenåriga bro i med omgivande markområde bli föremål för en grundlig antikvarisk utgrävning och den av vår förste vägmästare efter ritning av arkitekten uppförda Stäketbacken rensas från buskar. Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om vidtagande av åtgärder för bevarande av värdefulla vägmiljöer från äldre tid.
mot · G202731 · 1979-01-19 00:00:00 — 1978/79 731-737 av m. fl. om hemspråksundervisningen och stödundervisningen i svenska Under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. (C 11. ) i budgetpropositionen anges att föredraganden avser att senare föreslå regeringen att ges i uppdrag att inkomma med förslag till ändrade bestämmelser för bidrag till kostnader för stödundervisning i svenska och för undervisning i hemspråk. Ändringen syftar enligt föredraganden till att lägga samman resurserna för stödundervisning i svenska och för hemspråksundervisning för att ge kommunerna möjlighet att i genom tidiga insatser i hemspråksundervisningen stimulera elevernas språkutveckling. Vidare anges att det bör få ankomma på regeringen att utfärda föreskrifter om bidrag för dessa ändamål. Som föredraganden framhåller kan det finnas skäl för en omläggning av statsbidragen till dessa ändamål, vilket innebär en ökad schablonisering av bidragen. Vi har dock svårt att se hur man med regeringens förslag skulle kunna öka den tidigt insatta hemspråksundervisningen utan att minska stödundervisningen. Vi vill även framhålla att ute i kommunerna varierar uttaget av timmar för stödundervisning i svenska. En schablonisering kan således innebära att kommuner som tar ut ett större antal timmar än andra kan komma att drabbas negativt av den föreslagna ändringen,eftersom denna föreslås ske utan ökade kostnader för staten. Någon stimulans till tidiga insatser för hemspråksträning kan det då knappast bli fråga om. Effekterna av regeringens förslag kan på grundval av vad som anförs i budgetpropositionen emellertid inte överblickas. Vi vill i sammanhanget erinra om den ingående behandling av motsvarande problem som ägde rum i samband med omläggningen av statsbidraget till och till hemspråksundervisningen. Vi har ingen invändning mot att får det i budgetpropositionen angivna uppdraget. Invandrarnas egna organisationer bör dock beredas tillfälle att delta i arbetet och lägga synpunkter på förslag. Mot bakgrund av oklarheterna i regeringens förslag och av den tidigare behandlingen av omläggningar av statsbidrag på skolområdet anser vi att förslaget till förändringar bör föreläggas innan regeringen utfärdar föreskrifter härom. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Vi hemställer med stöd av vad som anförts att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behandlingen av regeringens förslag 1 1978/79. om sammanförande av resurserna för hemspråksundervisning och för stödundervisning i svenska. () KARL-ER1K SVARTBERG (s)
mot · G202732 · 1979-01-23 00:00:00 — om ändring av beteckningen på bergsvetenskapslinjen vid tekniska högskolan i En kraftig satsning på teknik och forskning är nödvändig för att få en sund ekonomi och ett starkt näringsliv i vårt land. Inte minst gäller detta för en av våra basnäringar, nämligen järn- och stålindustrin. Utvecklingen av järn- och stålindustrin är i sin tur beroende av bl. a. en god tillgång på väl utbildade tekniker. Vid tekniska högskolan i ges utbildning på detta område vid bergsvetenskapslinjen. Denna linje hade inför antagningen till innevarande läsår ganska betydande rekryteringssvårigheter. Företrädare för linjen i fråga hävdar att ett namnbyte på linjen skulle undanröja missförstånd beträffande utbildningens innehåll och därmed underlätta rekryteringen. Som ny beteckning kan därvid materialtekniklinjen vara lämplig med hänsyn till det innehåll linjen skall ha enligt fastställd utbildningsplan. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att ändra beteckningen bergsvetenskapslinjen vid tekniska högskolan i till materialtekniklinjen. 1* 1978/79.
mot · G202736 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om trafikundervisningen i skolorna Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:645 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen 1978/79:645 anförts om trafikundervisningen i
mot · G202738 · 1979-01-22 00:00:00 — om åtgärder för att öka intresset för den tvååriga trädgårdsutbildningen I finns 9 trädgårdsskolor, förlagda till lantbruksskolor. De bedriver gymnasieutbildning i en tvåårig kurs, som kallas specialkurs och inte linje. Detta medför stora nackdelar för utbildningen. Skolledaren skall vara både rektor och studierektor. Han skall svara för ledningen, planeringen, schemasättningen och genomförandet av undervisningen vid både jordbruksskolan och trädgårdsskolan. Utbildningen blir lidande på denna organisation. Vid det linjeval i som förbereder inträde i gymnasieskolan finns inte trädgårdsutbildningen med. Därför ges inte information om denna utbildning i samband med linjevalet. Trädgårdsutbildningen står däremot upptagen bland andra specialkurser som inte berörs på samma sätt. Ungdomar som gått ut från utan att ha fått någon information om trädgårdsutbildningen kan därigenom komma att söka sig in på andra linjer fast de helst velat välja trädgårdsutbildning. Vid ansökan om anställning efter genomgången tvåårig trädgårdsutbildning i specialkurs fortsätter nackdelarna. Avnämarna vet inte att ungdomarna genomgått en tvåårig gymnasieutbildning utan tror att de deltagit i en specialkurs på 20 eller . Ungdomarna har lättare att få arbete om det klart framgår att de genomgått en tvåårig yrkesinriktad gymnasielinje. Linje har högre status än specialkurs i såväl och gymnasieskolan som ute hos avnämarna. Valstadskolan i , län, är en skola som har erfarenhet av specialkursen i trädgård. Där har man lagt ned mycket arbete på information om trädgårdsskolan. Man har informerat vid studiedagar för syokonsulenter och yrkesvalslärare i sitt elevområde: E-, F- och H-län. Särskilda prospekt för trädgårdsskolan har skickats ut till syo-konsulenter, yrkesvalslärare, arbetsförmedlingar och olika organisationer. Det gör sammanlagt 300 personer, inkl. förmedlingar. Man har ordnat med Öppet hus i skolträdgården, utställningar, föredrag, studiecirklar, studiebesök för elever i och elever från gymnasieskolan i . Pressen har inbjudits och därefter skrivit artiklar i tidningarna. Trots detta är kunskapen om denna utbildning alltför liten. Mycket synes tala för att trädgårdsutbildningen i gymnasieskolan bör ske i form av en egen linje. En statlig utredning har också föreslagit att så skall bli fallet. 1 1978/79. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandling av frågor rörande gymnasieskolor beslutar föra över trädgårdsutbildningen från specialkurs till tvåårig linje vid de lantbruksskolor som har sådan kurs inrättad.