mot · G2022148 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om invandrarpolitiken När antog de invandrarpolitiska riktlinjerna för statsmakten: jämlikhet, valfrihet och samverkan (prop. 1975:26) var detta ett stort framsteg för att skapa förutsättningar för utökad demokrati i samhället. Den reaktionära assimilationspolitiken,som praktiserades och som innebar ett öppet nationalitetsförtryck och åsidosättande av mänskliga rättigheter (FN:s deklaration) för minoriteterna i , förkastades. Utvecklingen efter beslut visar dock att motståndet mot att börja förverkliga målen är stort, då t. ex. de nödvändiga resurserna inte anslagits. De reformer som har gjorts för att förverkliga de invandrarpolitiska målsättningarna har varit halvhjärtade. Rösträttsreformen stannade på halva vägen. Invandrarna har inte rätt att välja och bli valda till , där de viktigaste besluten rörande alla invandrare och kommunernas resurser fattas. Den s. k. hemspråksreformen har helt misslyckats. Jämlikhet, valfrihet och samverkan kan bara förverkligas för invandrarbarnen genom att de har rätt till sitt eget språk, dvs. har rätt till utbildning på sitt eget modersmål. På kulturens område har arbetet med att förverkliga målsättningarna inte ens påbörjats. På arbetsmarknaden har invandrare en mycket sämre ställning än svenskar, det visar den högre arbetslösheten bland invandrarna och deras sämre möjligheter till fortbildning. Det finns ca en miljon människor i som har invandrat eller har invandrarföräldrar. Deras andel kommer att stiga . Majoriteten av invandrarna kommer att stanna i för gott. Invandrarna utgör inte en enhetlig grupp, de kommer från olika länder med olika språk, kultur och traditioner. De bildar olika nationella minoriteter i . Det krävs en översyn av invandrar- och minoritetspolitiken så att man skiljer de rent invandrarpolitiska åtgärderna från de minoritetspolitiska och utformar samhällets stödåtgärder på motsvarande sätt. För att uppnå jämlikhet och garantera att de invandrarpolitiska målen förverkligas behövs det en lag. Det finns många internationella överenskommelser och rekommendationer (FN, , etc.) angående minoriteter och invandrare. Det skulle vara helt i linje med dessa att lagfästa 1* 1978/79. invandrarnas och de nationella minoriteternas demokratiska rättigheter för att garantera fullständig jämlikhet på livets alla områden. Det finns f. n. en stor grupp människor i som saknar den grund läggande demokratiska rättigheten att välja ledamöter av och att bli vald till detta organ. Den representativa demokrati som vi har förutsätter att alla har samma rättigheter och skyldigheter. Detta måste vara den principiella utgångspunkten också i fråga om invandrarnas deltagande i riksdagsvalet. De praktiska problem som i vissa avseenden finns går att lösa. Invandrarna och de nationella minoriteterna måste ha rätt till sin egen kultur. När de offentliga resurserna fördelas till kulturverksamhet måste invandrarnas kultur ges samhällsstöd i förhållande till sin andel och verksamhet. fördelar inte resurserna så utan diskriminerar klart invandrarnas kulturverksamhet. o. m. minskat anslaget för till den finska amatörteaterverksamheten och även ställt sig negativt till en finsk institutionsteater. gavs över 18 000 teaterföreställningar för den svenska teaterpubliken, genomförda av teatrar med statligt stöd. I proportion till invånarantalet skulle det ha funnits 500 föreställningar för finländare i . Det gavs 45. I finns en yrkesteater per 270 000 invånare. Med de finländare som bytt medborgarskap är antalet finskspråkiga ca 400 000. Men det finns inte en enda institutionsteater för denna grupp samhällsmedborgare. Det finns en stark och levande amatörteaterverksamhet bland de finska invandrarna, främst knuten till de finska föreningarna. De över 150 amatörteatergrupper som är i gång arbetar nästan helt utan samhällsstöd. Alla de nationella invandrargrupperna har en aktiv och levande kulturverksamhet, som berikar den svenska kulturen och redan utgör en del av landets nationella kultur. Det vilar ett stort ansvar på samhället när det gäller att ge denna kultur resurser för att kunna utvecklas och fylla den viktiga funktion som kulturen har för varje människa. Undersökningar som gjorts om invandrarnas lyssnarfrekvens när det gäller radioprogram på deras eget språk visar att behovet är stort. Siffrorna visar att nyheterna t. o. m. har större lyssnarsiffror bland invandrare än bland svenskar. Invandrarredaktionernas resurser måste kraftigt ökas, så att de har möjlighet till mångsidig information om samhällsfrågor och nyheter samt kan producera invandrarprogram av hög kvalitet. För många invandrargrupper finns det nästan inga rdiosändningar alls. Så har t. ex. de spansktalande i lokalradio. Den överväldigande majoriteten av spansktalande invandrare är politiska flyktingar. De har ett stort intresse och ett stort behov av information rörande det internationella livet, livet i sina hemländer, samhällslivet i i sin helhet och naturligtvis också det som händer i kommuner och landsting och som har med invandrarnas levnadsvillkor att göra. Det behvs en spanskspråkig redaktion i riksradion och flera lokalredaktioner inom lokalradion. Invandrarprogrammen får dåliga sändningstider och litet utrymme, eftersom dessa program sänds på olika kanaler och måste konkurrera med svenska program om sändningstiden. Det måste öppnas en ny kanal i radion som bara sänder invandrarprogram. 1 TV måste invandrarprogram få större utrymme, framförallt program som produceras i . Invandrarna har en påtagligt sämre situation på arbetsmarknaden än svenskarna. En orsak är att invandrarbarnens utbildningsmöjligheter är begränsade när de inte kan utbilda sig på sitt modersmål. Invandrarungdomens höga arbetslöshet bevisar detta. Men också de vuxna invandrarnas möjligheter att omskola sig eller fortbilda sig är begränsade. Det behövs kurser och utbildningsmöjligheter inom AMU-utbildningen på invandrarspråken. Det behövs också ett utökat antal timmar för svenskundervisning. För att komma ifrån de negativa följderna av att invandrarna inte känner till eller inte ges tillräcklig information om de olika yrkesområdena måste de garanteras en allsidig information på sitt eget modersmål om olika yrkesutbildningsvägar. Möjligheter till yrkesvägledning på invandrarnas modersmål måste skapas. Då invandrarna ofta har en lägre skolutbildning/sämre skolbakgrund bör den förberedande utbildningen inom AMU utökas och bättre anpassas till invandrarnas behov. Den förberedande utbildningen inom AMU måste vara sådan att den ger invandrama samma möjligheter som svenskarna har att välja även en teoretiskt mer avancerad yrkesutbildning. För invandrarna gäller speciellt att AMU-utbildningen måste anpassas bättre till arbetsmarknadssituationen, så att man inte som i utbildar svarvare inom AMU som hundratals svarvare är arbetslösa i samma område. Invandrarna kommer från många olika länder och ofta från länder med många olika nationaliteter och språkgrupper. När de kommer till registreras deras ursprungsland, men inte vilket modersmål de har. Det finns också sedan gammalt språkliga minoriteter i som tornedalsfinnar och samer. Det är nödvändigt att registrera alla människors modersmål i , örn man skall förverkliga de invandrar- och minoritetspolitiska målsättningarna. Myndigheterna skickar ofta information på fel språk, och behovet av litteratur och annat kulturmaterial är omöjligt att planera utan exakta uppgifter om språkgruppernas storlek. är invandrare från olika länder inte jämställda när det gäller pensionsbestämmelserna. Det finns olika långa kvalifikationstider och olika bestämmelser angående rätt till pension om man bosätter sig utomlands för olika nationaliteter. Alla sådana brister måste regleras. Med hänvisning till det anförda föreslås* 1. att hos regeringen hemställer om att det tillsätts en kommitté som har att utvärdera hela minoritets- och invandrarpolitiken och att ge förslag till fortsatta reformer för att skapa jämlikhet för invandrarna och garantera deras demokratiska rättigheter samt att i denna kommitté ingår representanter för invandrarnas riksorganisationer, 2. att hos regeringen hemställer om att åtgärder vidtas för att registrera alla i bosatta människors modersmål, 3. att hemställer hos regeringen att inom arbetsmarknadsutbildningen invandrarna ges möjlighet att utbilda sig på modersmålet samt att yrkesvägledningen förbättras och förmedlas på resp. invandrarspråk. (apk) (apk) *Se även motionerna 1978/79:2149-2151