ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021487 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1487 om lokalisering till av delegationen för samordning av I propositionen 1977/78:167 föreslog dåvarande industriministern att en delegation för samordning av havsresursverksamheten skulle inrättas . biföll näringsutskottets betänkande 1978/79:2, i vilket näringsutskottet hemställer att godkänner att en delegation för samordning av havsresursverksamheten med de uppgifter som angetts i propositionen inrättas . Utskottet förklarar sig i betänkandet inte berett att förorda någon speciell ort som särskilt lämplig för lokalisering av delegationen. Fcrslaget om inrättande av delegationen för samordning av havsresursverksamheten grundas i huvudsak på ett betänkande som avgivits av organisationskommittén för havsresursfrågor (Ds I 1977:5). Delegationen skall i första hand verka för samordnade satsningar inom forskning och utveckling rörande utnyttjande av naturresurser i haven och i samråd med berörda intressenter upprätta och därefter fortlöpande utveckla förslag till ett övergripande program för verksamheten inom havsresursområdet. Vad gäller organisationsfrågan bör - enligt vad som föreslås i näringsutskottets betänkande - i delegationen ingå representanter för samhällsintressena och för verksamhetens olika fackområden. Expertgrupper bör kunna tillkallas. Delegationen bör ha ett kansli som i förstra hand skall fungera som sekretariat för det löpande arbetet i delegationen. Enligt vår mening bör strategiska läge mitt i utnyttjas vid lokaliseringen av de föreslagna administrativa funktionerna. Intresset har - av olika anledningar - alltmera kommit att fokuseras kring , och har därmed blivit av primärt intresse ur flera aspekter när det gäller de konkreta havsaktiviteterna. Detta gäller t. ex. oljeletning, sand- och grustäkt i havet och bevakning i samband med den utvidgade fiskezonen. Dessa aktiviteter torde inte minska i intresse då territorialgränsen fastläggs i mittlinjen och den disponibla kontinentalsockeln därmed för del utvidgas ytterligare. Givetvis är skyddet av havsmiljö också av största vikt. havsresursutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1972:43 Utnyttjande och skydd av havet att en havsforskningsstation skulle förläggas till . För denna tanke uttalade även jordbruksutskottet sitt positiva intresse i sitt av godkända betänkande 1972:50. Detta förslag har ännu inte realiserats men borde enligt vår mening ingå som ett led i en målsättning att tillskapa ett havsresurscentrum på . Även från internationell synpunkt torde en lokalisering till av såväl den blivande havsresursdelegationen som av en havsforskningsstation vara av intresse. Redan nu är i viss mån genom sitt centrala läge i något av en samlingspunkt för forskningsfartyg. torde genom sitt läge lättare kunna betraktas som internationellt område och bli en samlingspunkt för forskare från med åtföljande fritt informationsflöde. Givetvis skulle en lokalisering till också kunna medföra välbehövliga regionalekonomiska fördelar. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om havsresursdelegationens och dess kanslis lokalisering till .
mot · G2021489 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om förstatligande av bilindustrin 128 000 "stora" och "små aktieägare i har /79 svarat för en makaber uppvisning i profittänkande. Åskådare är 99 96 av vårt lands invånare vilka helt saknar möjlighet till legal påverkan av Volvokoncernens framtida inriktning och planering. kommunisterna har tidigare betonat nödvändigheten av en grundläggande kursändring i den ekonomiska politiken i syfte att beröva monopolen deras makt och trygga de arbetande människornas intressen. Landets avgörande produktionsresurser bör övergå i samhällets ägo. Den statligt ägda produktionssektorn i är mycket liten, . De ingrepp i ägandet som skett har främst berört krisdrabbade branscher och företag som privatägarna kört i botten och varit beredda att lägga ner. Åtgärderna har dock stannat vid ekonomiskt stöd med möjlighet till fortsatt privat ägande och bestämmanderätt. Svensk bilindustri - och - har varit starkt vinstgivande. En sjunkande vinstutdelning har föranlett söka lösningar som förhoppningsvis kan ge större vinst. Härom råder stor oenighet bland företagets 128 000 aktieägare. Ingen av de stridande ägargrupperna tycks ägna någon tankemöda åt att åstadkomma lösningar som kan tillgodose hela samhällets intresse. Man handlar uteslutande från synpunkten vad som kan tänkas ge maximal profit. lurar andra starka finansgrupper i in- och utland på sin chans att gå in och bestämma Volvos och dess över 40 000 anställdas öde. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtagas i syfte att möjliggöra ett förstatligande av svensk bilindustri. (apk) (apk)
mot · G2021494 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lån med industrifastighet som säkerhet har karakteriserats av i allt snabbare takt fallande investeringar. Framför allt är det bostadsinvesteringarna och industrins byggnadsinvesteringar som har minskat starkt . Näringslivets investeringar (exkl. bostäder och handelsflottan) har beräknats minska 1977-1978. Industriinvesteringarna förutsågs då sjunka med efter att ha minskat . Enligt bedöms emellertid näringslivets investeringar (exkl. bostäder och handelsflottan) öka 1978-1979. Uppgången anses emellertid helt kunna hänföras till en uppgång av maskininvesteringarna medan byggnadsinvesteringarna däremot bedöms minska ytterligare. För att öka industrins byggnadsinvesteringar behöver flera åtgärder vidtas. En av dessa är att öka de mindre och medelstora företagens kreditmöjligheter, speciellt i fråga om långa krediter. De krediter som de s. k. mellaninstituten f. n. kan lämna anses av företagarna icke vara tillräckligt långfristiga. AB Industrikredit och AB Företagskredit kan tillsammans lämna lån till av ett bedömt belåningsvärde. Lånen har emellertid endast en löptid . Enär dagens industrifastigheter byggs med sådan kvalitet att de beräknas kunna ha en livslängd bör det inte vara omöjligt att med sådana industrifastigheter som säkerhet kunna lämna lån . bör därför verka för att AB Industrikredit och AB Företagskredit ges möjligheter att lämna lån till industrifastigheter med en löptid av . Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att AB Industrikredit och AB Företagskredit bör ges möjligheter att med industrifastigheter som säkerhet ge lån med en löptid av . () ()
mot · G2021496 · 1979-01-25 00:00:00 — om förbud mot byggande av vissa kraftledningar Den icke-joniserande strålningen från kraftledningar har i ett fall i vårt land medfört att en kreatursbesättning som betat under en 400 KV ledning misstänks ha blivit steril därav. Liknande erfarenheter har gjorts i . Eftersom kraftbolagen i planerar att förbinda sina kärnkraftverk med 800 KV ledningar kan ju, om de här misstankarna skulle visa sig äga riktighet, vådliga effekter uppstå, inte bara för tamboskap utan också för de vilda djuren, som med förkärlek söker sin föda just i kraftledningsgator. Och vilka kan effekterna komma att bli för oss människor? De här larmsignalerna är alltför varnande för att nonchaleras. Innan någon 800 KV ledning får tillstånd att byggas måste full klarhet råda om effekterna av dess icke-joniserande strålning. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen hemställer om förbud för byggande av 800 KV ledningar i vårt land förrän fullständig klarhet råder om den icke-joniserande strålningens effekter på människor och djur.
mot · G2021497 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om ett särskilt energiföretag i har under detta sekel på ett avgörande sätt med sin elkraft och de stora exportinkomsterna från länets råvarukällor medverkat till hela landets höga materiella standard. har länet befunnit sig i nära nog permanent ekonomisk kris, som tagit sig uttryck i hög arbetslöshet och stora flyttningsförluster. Om länet självt skulle ha fått förfoga över sina resurser i större utsträckning så skulle helt andra möjligheter förelegat att lösa problemen än vad som är fallet. På vattenkraftens område skulle en förändring kunna åstadkommas. Professor har räknat ut att 1976 gjorde en nettovinst på sin kraftproduktion i på 600 milj. kr. Denna vinst har med stor sannolikhet ökat ytterligare . Länet borde i större utsträckning fl tillgodogöra sig de rika och lönande naturtillgångar som vattenkraften utgör. Det har i debatter bl. a. föreslagits att vattenkraftsresurserna skulle knytas till de statliga företagen i . Dessa skulle därmed fl tillgång till energi till ett pris som motsvarar den verkliga produktionskostnaden. På de platser i landet där industrin själv byggt upp egna kraftverk och därmed försäkrat sig om en energi, som icke i högre grad påverkats av inflationen, har konjunktursvackorna icke orsakat alltför svåra kriser. För del med sina tunga och energikrävande basindustrier skulle en inflationsfri energikälla, vilket vattenkraften utgör, vara av avgörande betydelse. Inom länet finns andra energikällor som icke ännu utnyttjats i full utsträckning. Det finns skäl för att dessa möjligheter utvecklas och tillvaratas möjligt. Detta bör ske av ett i länet etablerat energiföretag, som tillförs resurser genom att avstår från sina i belägna kraftverk till dagens bokförda värde. Detta energiföretag skulle producera energi ur nuvarande och nya energikällor. Därifrån skulle länets industriföretag erhålla energi till den verkliga produktionskostnaden. På detta sätt skulle en del av de handikapp undanröjas vilka försvårar industriell verksamhet på dessa nordliga breddgrader. Vi föreslår därför att regeringen får i uppdrag att utreda förutsättningen för och uppbyggnaden av ett i placerat energiföretag med uppgift att arbeta efter dessa grunder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om ovan angiven utredning samt därefter förelägger förslag i ärendet..
mot · G2021499 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1499-1507 om provning och kontroll av kapitalvaror gick och KO (konsumentombudsmannen) samman till en ny myndighet. är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor med uppgift att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. Det verkar dock som om de enskilda konsumenterna kommit längre och längre bort från konsumentpolitiken. är inte längre ett rådgivande organ för allmänheten som därigenom lämnats i sticket. Närde flesta människor äntligen lärt sig att det är till man skall vända sig för att få kunskap och fakta inför större köp, så ändras verkets policy. Man testar inte längre kapitalvaror. Varifrån skulle testresultaten tas, när inte någon opartisk myndighet granskar varorna? Enligt politiska beslut skall kommunerna själva stå för konsumentupplysningen, men det har de i regel ännu inte haft tid eller råd till. finns konsumentnämnder bara i tre kommuner. Likaså är det ett fåtal kommuner som har heltidsanställda konsumentrådgivare. Verkets konsumentupplysning bör ha samma inriktning som tidigare, i varje fall tills kommunerna hunnit bygga upp en liknande verksamhet. bör även i fortsättningen bedriva kontroll av s. k. kapitalvaror m. m. som kräver stora provningsresurser och det bör även svara för viss konsumentupplysning på detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla om åtgärder för att skall få svara för provning och kontroll av kapitalvaror. 1 1978/79.
mot · G2021500 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förköpsrätt till privata eldistributionsföretag Vårt lands framtida energiförsörjning kommer att kräva stora samhällsinsatser. Kommunerna måste visa ett ökat intresse för energiplanering och energiförsörjning. Kommunerna har skyldighet att upprätta planer för den framtida energiförbrukningen. Kommunernas inflytande över eldistributionen torde f. n. röra sig om och statens inflytande är något . För återstoden svarar enskilda företag. Det vore naturligt om samhället blev huvudman för all eldistribution och därför måste möjligheter skapas som garanterar samhället detta huvudmannaskap. Eldistributionen har stark anknytning till den service och samhällsplanering av olika slag som primärkommunerna obligatoriskt eller frivilligt svarar för på lokal nivå i samhället. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag som garanterar kommunerna förköpsrätt till privata eldistributionsföretag. () () () () () () () ()
mot · G2021505 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1505 av m. fl. om informationsinsatser rörande företagandets villkor beslöt på förslag av dåvarande trepartiregeringen om omfattande åtgärder för att stärka småföretagens ställning och utveckling. avses i princip företag med mindre än 200 anställda. Man konstaterade i propositionen (1977/78:40) att denna del av företagssektorn svarade för ca hälften av sysselsättningen i landet. Antalsmässigt svarar de för den helt övervägande delen av företagsamheten. På många orter är de av avgörande betydelse för utkomstmöjligheterna och för att bevara orternas livskraft. För den regionala utvecklingen har småföretagen utomordentlig betydelse. Småföretagen fyller vidare en väsentlig funktion som underleverantör och legotillverkare för de stora företagen. De utgör en källa till teknisk förnyelse liksom för tillkomsten av nya affärsidéer. Stora förväntningar ställdes på småföretagspaketet, och i många avseenden har förväntningarna kunnat infrias. I andra avseenden aviserades kompletterande åtgärder, och stora krav ställs på den nuvarande regeringens uppföljning av trepartiregeringens småföretagarproposition. Bland de åtgärder som aviserades i småföretagarpropositionen men som ännu inte lett till konkreta åtgärder var att genomföra olika informationsinsatser rörande företagandets villkor. Vi citerar ur propositionen 1977/78:40 s. 16: Enligt regeringens mening bör sådana insatser på ett aktivt sätt kunna verka stimulerande på intresset att starta och driva företag. Sådana insatser förutsätter en nära samverkan med företagens och de anställdas organisationer. Enligt vår mening är dylika informationsinsatser mycket angelägna. Det gäller framför allt information till allmänheten om företagandets villkor. Denna bör kunna skapa ett gynnsamt klimat för företagen att arbeta i och stimulera unga människor att utbilda sig och intressera sig för företagandet. Information bör också i ökad omfattning utgå till organisationer, myndigheter och andra som påverkar utvecklingen på olika områden i samhället. Informationen bör innehålla något om de förutsättningar, lagar, konkurrensförhållanden, lönsamhetsbetingelser m. m. som företagen arbetar under. Likaså bör utbildningsmöjligheter och olika stimulansinsatser för företagarna redovisas samt expansionsmöjligheterna för småföretagen i vårt näringsliv. Väsentligt är att allmänheten får en kontinuerlig information av småföretagens betydelse på olika områden, för konsumenterna, för regionalpolitiken, för samhällsekonomin och för näringslivets utveckling i stort. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att regeringen verkställer tidigare aviserade planer på att i samråd med företagens och de anställdas organisationer genomföra informationsinsatser rörande företagandets villkor. . () () () () () () () ()
mot · G2021511 · 1979-01-24 00:00:00 — av om kvalitetstest av leksaker Det finns inga uppgifter om hur många barn som skadas av leksaker av undermålig kvalitet. Dock har det förekommit uppgifter i press och TV om att små barn utsatts för kvävningstillbud av innehållet i leksaker typ mjuka djur, som ofta har en fyllning av plastkulor. Andra barn har skadat sig på vassa nålar som ögonen på dessa djur varit fästade vid. Även innehållet i skallror och plastleksaker som tuggats sönder har lett till skador. Det vore därför angeläget att kvalitetstestade och säkerhetsmärkte vissa typer av leksaker för små barn så att barnolycksfall av ovan nämnda slag inte inträffade. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att utredningen om barnolycksfall får till uppgift att undersöka möjligheterna att kvalitetstesta och säkerhetsmärka vissa typer av leksaker för små barn. CATATINA RÖNNUNG (s)
mot · G2021512 · 1979-01-24 00:00:00 — om förbud mot tobaksreklam i samband med idrottstävlingar Att rökning leder till sjukdom, exempelvis lungcancer, och kan vara bidragande orsak till hjärtinfarkt är vetenskapligt dokumenterat. I har tobaksreklamens utformning omgivits av restriktioner, information om skadeverkningar tryckts på cigarettpaketen och givit ut broschyren om rökningens negativa verkningar. har också engagerat sig i saken och givit ut foldern Hur skall vi ha't, information och diskussion i tobaksfrågor inom idrottsrörelsen. Det ter sig därför stötande att cigarettreklam förekommer vid idrottsevenemang, exempelvis i samband med bilsporttävlingar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till förbud mot tobaksreklam i samband med idrottstävlingar.
mot · G2021513 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om tillåtande av vissa spelautomater Genom beslut godkände en proposition enligt vilken spel på s. k. enarmade banditer från och innehav från skulle förbjudas. Bakom denna lagstiftning ligger en flerårig diskussion om de enarmade banditernas sociala vådor och en otillfredsställande kontroll av beskattningen. Hela denna debatt rörde sig dock endast om spelautomater med så höga insatser som en krona. Det faktum att det sedan långa tider främst i nöjesparker funnits automater, där insatsen blott varit och där inga sociala nackdelar påtalats, kom helt bort i debatten. Genom det nu fattade beslutet har emellertid även dessa låginsatsautomater förbjudits. Detta är så mycket mer beklagligt som de har en avgörande betydelse för nöjesparkernas finansiering. Man kan sålunda t. ex. konstatera att nöjes- och i haft automater av den här omnämnda typen och att - som företaget i en PM uttalat - inkomsterna från denna verksamhet på ett avgörande sätt bidragit till finansieringen av kulturell verksamhet, miljöarbeten och övriga löpande investeringar. Täckningsbidraget från spel verksamheten har uppgått till ca 6 milj. kr., vilket motsvarar av hela rörelseresultatet. För att motverka konsekvenserna av detta inkomstbortfall krävs en omställningsperiod . lönsamhet med anledning av spelförbudet kommer att väsentligt försämras och därmed också förutsättningarna till genomförande av investeringar genom egna medel. Samma synpunkter torde i växlande omfattning gälla även andra fasta och ambulerande nöjesfält. Det finns sålunda starka motiv för att man trots denna sena tidpunkt söker möjliggöra för dessa företag att fortsätta verksamheten med låginsatsautomater. Det förhållandet att användningsförbud redan inträtt behöver inte utgöra något hinder, eftersom parkerna i allmänhet är stängda . bör emellertid skyndsamt hos regeringen begära förslag om ny lagstiftning i ovannämnda hänseende att träda i kraft helst då berörda nöjesparker öppnar . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utarbetande av ett 1978/79:1513 9 lagförslag möjligt, enligt vilket spelautomater med låga insatser kan tillåtas. BO () ()
mot · G2021514 · 1979-01-25 00:00:00 — om en översyn av organisation, m. m. Konsumentpolitiken har starkt förändrats . I propositionen 1975/76:34, som medförde en utvidgning av marknadsföringslagen, gavs möjligheter att påverka företagens produktutformning och den information som företagen lämnar om sina produkter. I propositionen framhölls att detta i första hand skulle ske i obundna former och bygga på resultat som kunde åstadkommas på frivillig väg. Under vissa förutsättningar skall det dock vara möjligt att tillgripa vissa tvingande åtgärder. Till stöd härför infördes två paragrafer i marknadsföringslagen enligt vilka fick rätt att dels ålägga näringsidkare att lämna information som är av betydelse från konsumentsynpunkt, dels förbjuda näringsidkare att saluföra en vara som på grund av sina egenskaper medför särskild risk för skada på person eller egendom eller som är uppenbart otjänlig för sitt huvudsakliga ändamål. Parallellt med att marknadsföringslagen utvidgats har intresset för konkurrenslagstiftningen ökat som vi får en ny konsumentkreditlag. I samtliga fall rör det sig om s. k. ramlagar - generalklausuler - vilket medfört att fått en ökad arbetsbelastning. Domstolens utslag skall enligt de tre här åberopade lagarna vara prejudicerande. I stället för att skapa klarhet kan man säga att domstolens utslag ökat en redan tidigare rådande osäkerhet. Detta gäller exempelvis det s. k. Maraboufallet. Med anledning av den vidgade konsumentlagstiftningen finns det anledning att närmare se över organisation. Handläggningstiderna är orimligt långa. Den tid det tar mellan förhandling och beslut kan inte accepteras. Den långa handläggningstiden kan delvis förklaras av ett underdimensionerat kansli och en otidsenlig organisation. kan beslut inte överklagas. Mot bakgrund av domstolens svårigheter att skapa prejudikat, dvs. ge vägledning inom två för näringslivet så viktiga områden som konkurrensbegränsningen och marknadsföringen, finns det anledning att pröva möjligheten till en överprövning av beslut. Detta kan exempelvis göras av högsta domstolen. En förutsättning för att näringslivet skall kunna leva upp till konkurrensbegränsningslagen och marknadsföringslagen är att det vet vad som gäller. Så länge som den högsta dömande instansen saknar möjlighet att ge tillfredsställande vägledning kan det ibland bli svårt för företagarna att leva upp till Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av organisation, varvid också införande av möjlighet att överklaga beslut bör prövas.
mot · G2021518 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. Regeringen begär i tilläggsbudgeten på sedvanligt sätt ytterligare medel för fortsättning av det s. k. . har förenade fabriksverken (FFV) för budgetåren 1971/72 till 1977/78 beviljats investeringsanslag med sammanlagt 35,9 milj. kr. för finansiering av . FFV har för nämnda ändamål givits rätt att solidariskt med teckna borgen för lån i intill ett belopp av totalt 98,1 milj. kr. Regeringen begär nu i tilläggsbudgeten ett ytterligare investeringsanslag med . och bemyndigande att utvidga borgen till . Staten har undertecknat ett avtal, under förbehåll om godkännande, med om övertagande av samtliga tillgångar och skulder i . Regeringen framhåller i tilläggsbudgeten att ett godkännande av avtalet kan medföra att en ny delägare i United inträder i stället för . Därför menar regeringen att tidigare nämnda medgivanden för FFV att teckna borgen solidariskt med bör upphävas och ersättas med ett medgivande att teckna solidarisk borgen med en ny delägare avseende hela borgensramen. Enligt vår mening bör inte utan vidare medge regeringen rätt att överflytta den solidariska borgen på en ny delägare utan att denna fråga först kunnat behandlas av . Det solidariska borgensbeloppet skulle ju uppgå till mer än 110 milj. kr. Enligt vår uppfattning bör därför som villkor för den nya borgensramen gälla att en överlåtelse till annan ägare endast får ske under förbehåll om godkännande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande villkoren för överlåtande av den solidariska borgen. . () i
mot · G2021519 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om sammansättningen av de regionala utvecklingsfondernas styrelser I partimotionen i anslutning till propositionen om de regionala utvecklingsfonderna begärdes att de fackliga organisationerna och företagarorganisationer skulle representeras i fondernas styrelse. Erfarenheterna från uppbyggnaden av fonderna har visat, att på de vägar som finns tillgängliga en tillfredsställande representation inte uppkommer. att hos regeringen anhåller om förslag om en vidgad representation för de fackliga organisationerna och företagarorganisationer i de regionala stiftelsernas styrelser. () () () () (s) () . () i