ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021792 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1792 Försvarets indelning i fredstid förändrades delvis genom regeringsbeslut . a. gjordes den förändringen att , som tidigare tillhört (Östra militärområdet) fördes över till (södra militärområdet). Förändringen har den fördelen att milogränserna sammanfaller med länsgränserna. Detta är från många synpunkter dock av mindre betydelse än de nackdelar som uppstår från såväl fredsorganisatoriska som operativa synpunkter. Frågan om militärterritoriella placering har diskuterats . tillskrev i län chefen för försvarsdepartementet och begärde att indelningen i civil- och militärområden skulle ändras så att hela län skulle tillföras södra civil- och militärområdet. I yttrande från i över denna framställning framhölls bl. a. att Västerviksområdet från näringsgeografisk, kommersiell, administrativ, organisatorisk och kommunikationsteknisk synpunkt har en nära samhörighet med . Västerviksblockets placering i skulle underlättas om kommunen överfördes till . I remissbehandlingen av länsindelningsutredningens förslag framfördes liknande synpunkter. Skälen för att bör tillhöra är främst operativa. Vid ett eventuellt invasionsföretag över mot exempelvis östra kan man förmoda att detta kommer att företas på en betydande bredd. Ett angrepp mot delar av östgötakusten torde med all sannolikhet även beröra Västerviksområdet. Invasionsstyrkor, landsatta i , torde inte ha till uppgift att vare sig gå söderut mot eller genom mot västra . Allt talar för att målet för deras operationer skulle vara LinköpingNorrköpingsområdet. Detta gör att Västerviksområdet rimligtvis bör ligga kvar i och ingå i I4/Fo41. Denna anknytning till östgötaförsvaret har sedan århundraden ansetts naturlig. Även de frivilliga försvarsorganisationerna har uttryckt oro över den förändring som beslutats beträffande överflyttning till . a. hemvärnskrets har framförts starka önskemål om att även i fortsättningen få vara kvar inom försvarsområde. En överföring till försvarsområde, som administreras från III/F0I6/ F0I8 i , skulle bl. a. innebära ett mer än fördubblat reseavstånd jämfört med resor till . Skälen för den beslutade överflyttningen av till är främst av administrativ art. De skäl som talar för fortsatt hemhörighet inom är av betydligt större tyngd. Vi har av naturligta skäl inte kunnat gå in på alla de skäl av operativ art som måste tillmätas speciellt stor betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att skall tillhöra östra militärområdet och att detta ges regeringen till känna. () ()
mot · G2021793 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om höjt anslag till den frivilliga skytterörelsen Frivilliga skytterörelsen () omfattar 1 627 skytteföreningar med 226 158 aktiva medlemmar. Medlemsantalet har ökat med 1301 personer. Huvuddelen av de 100 000 hemvärnsmännen är medlemmar i sin hemorts skytteförening och vidmakthåller där sin skjutfärdighet genom att delta i övningar och tävlingar. För att den frivilliga skytterörelsen skall kunna fullgöra sin uppgift och öka anslutningen samt övnings- och tävlingsaktiviteten erfordras en väsentlig ökning av de ekonomiska resurserna. Det må framhållas att skyttet belastas med höga förbrukningskostnader (ammunition). Enbart till staten inbetalas moms på ammunition beräknat till ca . Med hänvisning till att frivilligorganisationerna inom försvarets område utlovats en prioriterad ställning anser vi att statsbidraget till skytterörelsen bör ökas med . Lägst detta belopp erfordras för att bibehålla skytterörelsens verksamhet på nuvarande nivå. Med stöd av det anförda hemställs att i samband med behandlingen av delprogrammet Frivilliga försvarsorganisationer m. m. uttalar sig för att till den frivilliga skytterörelsen utgående statsbidrag över fjärde huvudtiteln ökas med .
mot · G2021794 · 1979-01-25 00:00:00 — om utjämning mellan hög- och låginkomsttagare inom ATPsystemet ATP-pensionen bygger på den tidigare förvärvsinkomstens storlek. Därigenom bevaras de skillnader som finns ute i yrkeslivet även i pensionsåldern. Vi har kritiserat det förhållandet och ansett att en ökad utjämning bör eftersträvas mellan olika pensionärer. I sitt remissvar över pensionskommitténs förslag har () tagit upp denna frågeställning. Man skriver där: Inom LO:s medlemsgrupper kommer ofta den meningen till uttryck att pensionssystemet konserverar den orättvisa lönestrukturen på arbetsmarknaden. Med anledning härav har krävts en mera jämlik pensionering. Nämnda fråga behandlades vid 1976. Där fastslogs att strävandena efter jämlikhet i pensionssystemet först och främst är en lönepolitisk fråga. har också den solidariska lönepolitiken gett effekt även om mycket återstår. Att tillskapa ett pensionssystem som innebär ett accepterande av den nuvarande lönestrukturen vore enligt LO:s mening att resignera inför svårigheterna att nå framgång. Trots detta måste fördelningspolitiska målsättningar beaktas vid framtida förändringar i socialförsäkringssystemet. Detta bör i fråga om tilläggspensioneringen ta sig uttryck i justeringar i botten för att den vägen förstärka utjämningen. ATP-systemet inte endast bevarar lönestrukturen genom att pensionen utgår i relation till tidigare förvärvsinkomster, det tenderar också att missgynna dem som är låginkomsttagare och som arbetar i traditionella arbetaryrken så att de får betala relativt mer för sin pension. Eftersom det är tillräckligt med 30 poängår inom ATP för att få full pension, medan avgifter tas ut under samtliga inkomstår, missgynnas de som har en lång yrkesaktiv tid. Likaså innebär regeln om att tilläggspensionen skall beräknas på genomsnittsinkomsten under de 15 bästa inkomståren att den som har sina inkomster jämnt fördelade missgynnas. Däremot gynnas de som har yrken där inkomsten varierar mycket starkt mellan olika år och de som har yrken där lönen stiger starkt . Enligt vår mening bör dessa orättvisor som finns inbyggda i ATP-systemet reduceras som ett led i en aktiv jämlikhetspolitik. Det innebär inte att karaktären av standardtrygghetssystem helt kan undvaras. 1 likhet med LO anser vi att en utjämning inom ATP bör ske genom justeringar i botten på förmånssidan. Vidare bör övervägas att justera reglerna för avgiftsuttag för att nå en större utjämning. bör genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att utreda dessa frågor. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att pensionskommittén får i uppdrag att utreda frågan om en ökad utjämning mellan högoch låginkomsttagare inom ATP-systemet.
mot · G2021795 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om bilen som tekniskt hjälpmedel för handikappade Enligt nuvarande regler är bidrag till handikappbil - skattebefrielse, restitution på bensinskatt, accisbefrielse vid nyköp etc. - bundna till att vederbörande befinner sig på arbetsmarknaden. Handikappade som inte har möjlighet att uppehålla ett förvärvsarbete är hänvisade till den kommunala färdtjänsten för sina resor. Det är angeläget att färdtjänsten byggs ut och att den kommer att täcka handikappades behov så långt detta är möjligt. Det kommer dock alltid att innebära starka begränsningar i de handikappades möjligheter att själva välja när och vart de vill åka. Genom tillgång till egen bil skulle många handikappade kunna leva ett normalare och rikare liv. För flertalet av de handikappade förutsätter detta dock att bilen betraktas som ett tekniskt hjälpmedel. har , senast vid behandlingen av socialförsäkringsutskottets betänkande 1977/78:25, uttalat sig för vidgade möjligheter för handikappade personer att använda egen bil. Man underströk angelägenheten av att regeringen förelägger beslut i denna fråga. Något förslag har dock inte kommit. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att bil skall betraktas som tekniskt hjälpmedel för handikappade. () ()
mot · G2021796 · 1979-01-25 00:00:00 — om föräldrapenningen för föräldrar till tvillingar Många föräldrar med tvillingar anser sig med rätta orättvist behandlade när det gäller vissa ledigheter och andra förmåner. Tvillingar förvandlas nämligen ofta snabbt till ett enda barn när det gäller exempelvis föräldrapenning. Problemet har aktualiserats bl. a. genom bestämmelsen att föräldrar får ta ut fem dagars ledighet för varje barn fött efter 1971. Men när det gäller tvillingar räknas dessa som ett enda barn. Föräldrar till tvillingar får alltså inte sammanlagt tio dagars ledighet utan endast fem. I lagtexten står att vid flerbörd fördelas ledigheten med lika tid. Situationen kompliceras också av att information i dessa frågor inte är helt klar och entydig. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande ledighetsbestämmelser m. m. beträffande villkoren för föräldrar till tvillingar.
mot · G2021797 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1797 av om vidgad rätt tili föräldrapenning vid vård av handikappat barn Förälder har, inom föräldraförsäkringen, rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn som inte fyllt , om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom hos barnet eller dess ordinarie vårdare, vid besök i förebyggande barnhälsovård, vid annat barns födelse eller vid besök i förskoleverksamhet i vilken barnet deltar. Rätten gäller för familjer med ett barn, om det finns två och om det finns tre eller flera barn i familjen. För familjer med svårt handikappade barn är detta försäkringsskydd otillräckligt. Åldersgränsen är för låg. Ett rullstolsbundet barn t. ex., som på grund av sjukdom inte kan gå i skolan, har knappast större möjligheter att klara sig ensam hemma än ett yngre barn i samma situation. Det är rimligt att åldersgränsen för svårt handikappat barn höjs till , samma som gäller i fråga om vårdbidrag. Många handikappade barn blir oftare sjuka än andra barn. Många av dem måste ofta besöka läkare eller sjukhus. Det är också svårare att vid behov skaffa tillfällig vårdare fördem. Det är inte många kommuner som vid hastigt påkommande behov kan avdela personal från den sociala hemhjälpen med tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att klara vården av ett svårt handikappat barn. Av dessa skäl behöver föräldrar till gravt handikappade barn rätt till fler dagar med föräldrapenning än andra föräldrar. En fördubbling av det generellt gällande antalet dagar torde knappast vara för mycket. Hur den grupp skall avgränsas som bör få den här föreslagna, vidgade rätten till föräldrapenning måste närmare utredas, liksom frågan om hur många dagar med föräldrapenning som bör tillkomma familjer med handikappade barn. Jag föreslår därför att hos regeringen hemställer om utredning och förslag om vidgad rätt till föräldrapenning för föräldrar till svårt handikappade barn. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att hos regeringen begär utredning och förslag om vidgad rätt till föräldrapenning för föräldrar till svårt handikappade barn enligt de riktlinjer som angivits i motionen.
mot · G2021798 · 1979-01-25 00:00:00 — om vidgad rätt till sjukpenning för pensionär Jämlikt reglerna för föräldrapenning, t. ex. vid vård av sjukt barn i hemmet, sätts antalet förbrukade dagar i relation till halv resp. hel föräldrapenning. med halv föräldrapenning räknas som med hel föräldrapenning. Motsvarande metod för beräkning av dagantalet tillämpas för särskild föräldrapenning. Däremot får enligt reglerna för sjukpenning för utförsäkrad, dvs. pensionär, inte tillämpas motsvarande metod för beräkning av antalet sjukpenningdagar. Även vid halv sjukpenning är dessa maximerade . Detta bör ändras så att motsvarande reglersom gäller i föräldraförsäkringen kommer att gälla även vid halv sjukskrivning. Med stöd av det anförda hemställs att antar följande förslag till ändring i 3 kap. 3 § lagen om allmän försäkring: Försäkrad, som åtnjuter hel förtidspension enligt denna lag eller åtnjutit sådan pension under månaden närmast före den, varunder han börjat åtnjuta hel ålderspension, har ej rätt till sjukpenning. Förtid efter ingången av den månad, varunder försäkrad fyllt eller börjat åtnjuta hel ålderspension enligt denna lag, må sjukpenning utgå för . Ej må försäkrad på grund av vad i 1 § andra stycket stadgas uppbära sjukpenning för tid efter den månad, varunder han fyller . Vid beräkning av antalet dagar med rätt till sjukpenning enligt första stycket anses tvä dagar med halv sjukpenning som .
mot · G2021799 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. Den som är sjukpenningförsäkrad som hemmamake har en sjukpenning av . Ersättningsnivån har varit densamma . Ersättningen motiveras bl. a. med de förhöjda kostnader som ofta blir fallet för familjer när hemmamake drabbas av sjukdom. Sedan höjningen 1974 har prisutvecklingen i samhället gjort att värdet av hemmamakes sjukpenning urholkats väsentligt. Basbeloppet, som baseras på konsumentprisutvecklingen, har höjts från . För att återställa värdet av hemmamakes sjukpenning till nivå skulle den därför behöva höjas från . Med hänsyn till prisutvecklingen och med hänsyn till att justeringar av högsta ersättningsnivå inom sjukförsäkringen sker utifrån basbeloppets förändring anser vi att realvärdet av hemmamakes sjukpenning skall återställas till nivå. 1 fortsättningen bör sedan hemmamakes sjukpenning automatiskt justeras med hänsyn till basbeloppets förändring, i likhet med vad som gäller nivån för högsta sjukpenning. Mot bakgrund av vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att hemmamakes sjukpenning höjs från . per dag från och därefter vid ingången av justeras med hänsyn till basbeloppets förändring. () MAJ () () () ()
mot · G2021800 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1800-1808 Motion 1978/79:1800 av m. fl. om poängår inom ATP Från sida har vi i tagit upp frågan om rätt till poängår inom ATP för dem som arbetar i hemmet med vård av egna barn. Vi har därvid pekat på den samhällsnyttiga arbetsinsats som utförs av småbarnsföräldrar. För många av dessa och framför allt för dem med flera barn kan kravet på 30 poängår för rätt till full ATP-pension medföra att de inte får ett fullgott pensionsskydd. Samma förhållande gäller i vissa fall den som i hemmet vårdar sjuk anhörig eller annan vårdbehövande liksom den som vårdar handikappad person när rätt till vårdbidrag inte längre föreligger. har i betänkande (SOU 1977:46) om pensionsfrågor behandlat frågan om ATP-förmåner för bl. a. hemarbetande. Utredningens majoritet har valt att avvisa både införande av rätt till pensionspoäng och poängår inom ATP för denna grupp. Vi anser att de synpunkter vi tidigare framfört fortfarande äger giltighet. Genom förslaget i vår familjepolitiska motion om införande av en vårdnadsersättning till småbarnsföräldrar kan en viss förbättring ske, men den blir inte heltäckande. Vi föreslår därför att ånyo ger regeringen i uppdrag att verkställa utredning om rätt till poängår för den som utför en vårdinsats i hemmet. En sådan rätt bör avses att gälla både den som arbetar med vård av egna barn i hemmet och den som vårdar handikappad eller sjuk anhörig eller annan vårdbehövande i hemmet, och som inte därigenom kommer upp i ATP-grundande inkomst. Frågan bör enligt vår mening bli föremål för ny utredning och förslag framläggas skyndsamt, så att ikraftträdandet efter riksdagsbehandling av frågan kan ske . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsam utredning om rätt till poängår inom ATP för vård av eget barn i hemmet och vård av handikappad eller sjuk anhörig eller annan vårdbehövande i hemmet, i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () MAJ () () 1 1978/79.
mot · G2021801 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om vidgad rätt till föräldrapenning Enligt lag om allmän försäkring 4 kap. 8 § om föräldrapenning stadgas att förälder har rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn om barnet ej fyllt och föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1. sjukdom hos barnet 2. sjukdom hos barnets ordinarie vårdare 3. besök i samhällets förebyggande barnhälsovård 4. besök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar. Det är av stor betydelse för föräldrarna att kunna hjälpa och stödja barnen när de skall inskolas i en för dem ovan miljö. Rätten till ersättning enligt nämnda paragraf fyller därför ett stort behov. Fritidshem och familjefritidshem ingår också i den kommunala barnomsorgen, men tar föräldrar ledigt för att stödja barnen vid inskolning i denna för barnen helt nya miljö, utgår ingen ersättning. Det kan nämnas att det ställs krav på föräldrarna från fritidshemmen att förälder skall vara med barnen för inskolning. Detta medför, speciellt för låginkomsttagare, en ekonomisk påfrestning. Många använder en semesterdag för att slippa ekonomisk förlust. Barn till förvärvsarbetande föräldrar eller förälder behöver få tillfälle att vara tillsammans , och ur den synpunkten är det otillfredsställande att semestertiden reduceras. Mot bakgrund av den negativa befolkningsutvecklingen är det av värde om vi så långt som möjligt underlättar möjligheterna för föräldrarna att ställa upp för barnen när de måste skolas in i ny miljö. Krav på förälders medverkan ställs också vid byte av fritidshem. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av reglerna i lag om allmän försäkring 4 kap. 8 §.
mot · G2021802 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om sjukpenningen till arbetslösa Den sjukpenning en försäkrad är berättigad till baseras på framtida beräknad årsinkomst av förvärvsarbete. Enligt 3 kap. 6 § lag om allmän försäkring är försäkrad skyldig att så snart ske kan och senast till den allmänna anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden som påverkai rätten till sjukpenningens storlek. Ändring av den sjukpenninggrundande inkomsten SGI sker efter det att kassan fått kännedom om inkomständringen. Denna ändring kan anmälas under pågående sjukfall. Detta innebär att om en försäkrad uppbär sjukpenning och en avtalsuppgörelse påverkar hans framtida årsinkomst, kan han under pågående sjukfall anmäla sin högre inkomst och ändringen får genomslagskraft . I det angivna exemplet förutsättes att den försäkrade har en anställning när sjukfallet inträffar. Under en lågkonjunktur med svårigheter att erhålla anställning har den som saknar fast anställning vid sjukfallets början inga möjligheter att vid avtalsuppgörelse ändra sin sjukpenning. Det räcker inte med att den försäkrade regelmässigt brukar arbeta inom en viss bransch, är fackligt ansluten och före sjukdomsfallet uppbar ersättning från erkänd arbetslöshetskassa. För att ändring skall kunna vidtas måste den försäkrade kunna ange en arbetsgivare. Vi anser att man måste finna vägar att förbättra situationen för människor som på grund av svårigheter på arbetsmarknaden saknar anställning vid sjukfallet. Då sjukpenningen är ATP-grundande, kan det få negativa effekter när det gäller beräkningen av medelpoäng inom tilläggspensionssystemet. Särskilt framträdande kan detta bli när förtidspension beviljas och ATPpensionens storlek beräknas på grundval av antagandepoäng. Frågan bör lämpligen bli föremål för prövning av sjukpenningkommittén. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära att sjukpenningkommittén även får i uppdrag att utreda frågan om arbetslösas rätt till ändring av sjukpenninggrundande inkomst under pågående sjukfall.
mot · G2021803 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om överlåtelsekvitto vid sjukresa med taxi Ersättning för sjukresor är en viktig del av de försäkrades förmåner, detta för att möjliggöra för alla att anlita sjukvården oavsett reskostnader. Ersättning skall enligt 6 § sjukreseförordningen i princip utgå för den faktiska reskostnaden utöver visst karensbelopp. För sjukresor uppstår de svårigheterna att den försäkrade i många fall får ligga ute med pengar, oftast stora summor för bl. a. pensionärer. När taxi används för sjukresor finns redan möjlighet till lösning av frågan då det gäller att ligga ute med respengar för sjukresor. När taxi används finns nämligen ett system med s. k. överlåtelse. Den försäkrade kan därvid genom påskrift på ett särskilt kvitto överlåta sin rätt till ersättning från försäkringen till utfärdaren av taxikvittot. I sådant fall behöver den försäkrade endast betala karensbeloppet till taxichauffören. Om det senare undantagsvis visar sig att inte kan ersätta hela kostnaden med hänsyn till exempelvis vad den försäkrades tillstånd fordrat i fråga om färdsätt, har dock taxiägaren att kräva den försäkrade på ersättning. Frågan om användning av överlåtelsekvitto vid sjukresa har emellertid fått olika tolkning inom olika försäkringskassor och lokalkontor. Detta är till skada för de människor som är i verkligt behov av att använda detta system. Här är ett exempel på hur ett lokalkontor tolkar bestämmelsen: Med anledning av att Ni använder Er av överlåtelsekvitton vid alla sjukresor, vill vi meddela att dessa kvitton endast är giltiga vid akutresor, ej förutbestämda, då man förutsätter att kunden själv skall betala, för att sedan i sin tur få ersättning hos oss. Undantag kan beviljas den som måste åka mer än en gång , ex.vis dialyspatienter. Vi kommer framöver inte godkänna ersättning för resa med överlåtelse frånsett ovan nämnda undantag. Det finns andra tolkningar som är än värre, vilket gör problemet än svårare för dem som drabbas. är det äldre människor som får anlita taxi vid sjukresor och då är i behov av att använda överlåtelsekvitto för att lättare kunna klara av reskostnaden. De skäl som talar för att överlåtelsekvitto skall få användas då den försäkrade önskar det är: avsaknad av kontanter, äldre som har svårt att själv sända kvittot till på grund av avsaknad av adress eller har svårt att skriva på grund av ålderdom m. m. Det finns försäkringstagare som är som nekas överlåtelsekvitto därför att resorna inte är akutresor. Det får emellertid inte vara huvuduppgift att göra det svårare förde försäkrade, utan tvärtom. regler som tillämpas på olika håll försvårar tillvaron för många försäkringstagare och bör därför omgående ändras så, att om de försäkrade önskar använda överlåtelsekvitto skall de få göra detta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär sådan ändring av sjukreseförordningen att överlåtelsekvitto får användas vid sjukresa med taxi, om den försäkrade önskar använda det. P.O. () () () ()