mot · G302482 · 1979-01-01 00:00:00 — Detta gäller främst i fråga om anslagen för läkemedelsförsörjning under huvudtitel. försvarsbeslut innebar att en lageruppbyggnad av läkemedel skulle få planeras inom ett belopp av ca 30 milj. kr. 150 milj. kr. har detta mål inte uppnåtts under ett enda av de tre budgetåren 1977/78-1979/80. De anslagna beloppen har legat i storleksordningen 25 milj. kr. För nästa budgetår föreslås en halvering av anslaget, till ca 13 milj. kr. Resultatet av att man på detta sätt frångått försvarsbeslutet medför en väsentlig urholkning. Lageruppbyggnaden kommer att allvarligt äventyras. Det finns också - med den borgerliga budgetunderskottspolitiken - en betydande risk för att man inte kommer att för följande budgetår åter höja anslaget till nuvarande nivå. Härtill kommer att frågan om lagring av förbrukningsmateriel är olöst. Enligt vår mening är det nödvändigt att man från statsmakternas sida håller fast vid försvarsbeslutets grunder även i denna del. Ytterligare 10 milj. kr. bör därför anslås för läkemedelslagring. Värnpliktsförmånerna m. m. En ökad demokratisering av förhållandena är av stor betydelse för att stärka uppslutningen kring vårt samhälle och påverkar därmed också viljan att delta i dess försvar. Samma gäller för fortgående förbättringar av de värnpliktigas ekonomi. Den borgerliga regeringsperioden har i vad gäller de värnpliktspolitiska frågorna kännetecknats av uppseendeväckande passivitet, vilket inte minst årets regeringsförslag understryker. Endast måttliga utökningar av värnpliktsinflytandet har skett. Kommittéförslag från värnpliktsinflytandekommittén är djupt splittrade. Någon proposition i ämnet är inte aviserad. För vår del kommer vi att fortsätta att driva dessa frågor med kraft, i enlighet med de ställningstaganden som bl. a. våra ledamöter i den nämnda kommittén intagit. Budgetförslaget innebär i fråga om värnpliktsförmånerna utomordentligt stor återhållsamhet. I realiteten innebär de att de värnpliktiga kommer att få en reell sänkning av sina förmåner under nästa budgetår. Regeringsförslaget innebär att värnpliktsförmånerna ökar med uppskattningsvis ca 18 milj. kr. beträffande dagpenning, familjestöd och reseersättning. Denna snåla behandling tycks bero på att regeringen nu avstår ifrån den särbehandling av värnpliktsförmånerna inom försvarsramen som de borgerliga partierna, mot våra röster, drivit igenom . Men vi anser inte att de värnpliktiga skall behöva betala härför. Hyggliga ekonomiska villkor anser vi vara av avgörande betydelse för uppslutningen kring vårt folkförsvar. Detta var skälet till bl. a. väsentliga förbättringar i det värnpliktssociala systemet som på den socialdemokratiska regeringens förslag genomfördes /77. Det har också legat bakom våra motioner under förra mandatperioden, bl. a. den höjning av utryckningsbidraget från som på vårt förslag också fattade beslut om. Vi anser därför att en väsentlig höjning av dagersättningen skall ske, nämligen . Debatt och information om försvarsbeslut års försvarsbeslut tog den socialdemokratiska regeringen initiativ till en utökad information och debatt om försvarsfrågorna. I samband med detta tog också den socialdemokratiska partimotionen upp flera förslag i syfte att stimulera diskussionen om vår säkerhets- och försvarspolitik. Vi yrkade bl. a. på att nästa försvarskommitté skulle tillsättas tidigt, att man skulle binda sig för en remissomgång kring kommande betänkanden och att informationsfrågorna skulle uppmärksammas mer. Dessa yrkanden tillgodosågs också i riksdagsbeslutet. Den nu arbetande försvarskommittén har också tagit flera initiativ i det Det första betänkandet remissbehandlas f. n. Ett antal försvarspolitiska skribenter har inbjudits att inför kommittén och offentligt redovisa sin syn på vår försvarspolitik. En särskild informationsgrupp arbetar också med informationsfrågorna gentemot allmänheten, i skolan, bland organisationerna m. m. De undersökningar som försvar redovisat visar att kännedomen t. ex. om det icke-militära totalförsvaret minskat . Därtill kommer att kännedomen över huvud taget om t. ex. ekonomiskt försvar och psykologiskt försvar är utomordentligt liten. av de vuxna och av ungdomarna kunde ej ange vilka delar som, utöver det militära försvaret, ingår i totalförsvaret. Det redovisade materialet klargör att behovet av fortlöpande informationsinsatser är stort. arbete med informationsfrågorna kan inte beräknas avsätta resultat för nästa budgetår utan tidigast /82. Ett underlag från en expertgrupp i kommittén remissbehandlas f. n. Vi finner det viktigt att den allmänna säkerhets- och försvarspolitiska debatten stimuleras ordentligt inför det kommande försvarsbeslutet, trots att de mer långsiktiga förslagen ännu saknas. På sätt som skedde inför föregående försvarsbeslut bör centralförbundet och Försvar tilldelas särskilda medel för informationsinsatser via fackliga och politiska organisationer m. fl. som nu anvisas (prop. 1978/79:100 bil. 7, s. 94) bör ytterligare . Anslaget Vissa nämnder m. m. bör ökas med detta belopp. I detta avsnitt tar vi upp följande frågor, nämligen ställningen för personalvårdsbyrån vid försvarsstaben, omorganisationen av försvarets sjukvårdsstyrelse samt de ram- och anslagsberäkningar som följer av våra förslag i det tidigare. I budgetpropositionen anmäls regeringens förslag till ny stabsorganisation. Vi har i motionen 1977/78:430 förordat en annan organisatorisk huvudinriktning med en gemensam stab motsvarande nuvarande försvarsstaben och försvarsgrensstaberna. Eftersom riksdagsbeslutet innebar att dessa myndigheter skulle finnas kvar, avstår vi från att nu återkomma med förslag om en lösning som vi i princip finner vara bättre. Detsamma gäller i fråga om behovet av en lekmannastyrelse för försvarsstaben. I motionen yrkade vi på att personalvårdsbyrån skulle få en självständig ställning och inte ingå i en sammanslagen personal- och personalvårdssektion. Överbefälhavaren har också föreslagit en särskild personalvårdssektion, vilket regeringen dock går emot. Vi finner fortfarande argumenten för en särskild enhet, som de bl. a. utvecklats av överbefälhavaren, övertygande och föreslår att beslutar i enlighet härmed. Detta bör ges regeringen till känna. I budgetpropositionen behandlas ett förslag till förändrad organisation vid försvarets sjukvårdsstyrelse. Förslaget innebär bl. a. att styrelsen består med uppgiften att främst svara för försvarsmaktens hälso- och sjukvård både i fred och i krig. Det innebär vidare att styrelsen även skall vara en enrådighetsmyndighet. Vi har i skilda sammanhang hävdat uppfattningen att försvarsmaktens myndigheter skall ha lekmannastyrelser. Sådana finns också inrättade för bl. a. , och . Som nämnts har vi hävdat att vid försvarsstaben borde finnas en lekmannastyrelse i stället för en rådgivande nämnd. Sjukvårdsstyrelsen har enligt sina uppgifter en kontaktyta främst med landstingen men också med i vad avser planeringen för sjukvården i krig och genomförandet av en fredstida sjukvård inom försvaret. Vi finner det därför naturligt och följdenligt att en lekmannastyrelse bör finnas även vid sjukvårdsstyrelsen. bör fatta beslut om att en sådan styrelse med högst fem företrädare för det allmänna inrättas. Dessa bör ha god kännedom om sjukvårdsorganisation och -planering m. m. och därför kunna sökas bland förtroendevalda inom landstingssektorn. Enligt våra tidigare ställningstaganden bör basbeloppet för den militära utgiftsramen (uttryckt i prisläge ) fastställas till 13 . Utgiftsramen blir då, likaså med beaktande av våra tidigare ställningstaganden och accepterande av förslagen beträffande omlokaliseringar m. m., 13 . Med beaktande av den beräknade priskompensationen för tiden - medelprisläget 1980/81 blir det beräknade utfallet 15 , vilket understiger regeringens budgetförslag för nästa budgetår med . Liksom vi tidigare framhållit bör det ankomma på regeringen att med hänsyn härtill vidta erforderliga förändringar av bemyndiganderamar och omfördelningar av betalningsmedlen för de skilda anslagen. Basbeloppet för civilförsvarsutgifterna (utom skyddsrum) bör i enlighet med propositionen fastställas till . Vi har däremot motsatt oss en sänkning av civilförsvarets utgiftsram. Denna bör därför fastställas till . Det beräknade utfallet överstiger då regeringsförslaget med . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att godkänner de riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling som angetts i motionen, 2. att beslutar fastställa utgiftsramen för det militära försvaret för /81 till 13 , i prisläge , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar av bemyndiganderamar och betalningsmedel för militärt försvar, 4. att till Vissa nämnder m. m. (försvarsdepartementet) för /81 för i motionen angivet ändamål anvisar ytterligare , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvarsstabens personalvårdsbyrå, 6. att beslutar inrätta en lekmannastyrelse vid försvarets sjukvårdsstyrelse i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att beslutar att dagersättningen höjs med . 8. att beslutar fastställa utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum för /81 till , i prisläge , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar av bemyndiganderamar och betalningsmedel för civilförsvar utom skyddsrum, 10. att avslår regeringens förslag om nedläggning av civilförsvarsskolan i , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddsrumsplaneringen m. m., 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det ekonomiska försvarets planering m. m. () () () () () () ()