mot · G2022543 · 1979-04-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:194 om ändring av lån till beviljade ett lån på 600 milj. kr. Den dåvarande regeringen anförde i propositionen 1977/78:25 att lånet skulle användas till att genomföra nödvändiga strukturförändringar inom . Från den värmländska arbetarrörelsen kritiserade vi lånebestämmelserna, eftersom dessa inte hade en utformning som gav samhället-långivaren ett reellt inflytande över strukturbesluten. Denna kritik kvarstår och förstärks nu av det faktum att UHB inte lyft en enda krona av lånebeloppet utan i stället använt det beviljade beloppet som en bankgaranti som gjort det möjligt att, om man så önskat, låna upp erforderliga medel hos privatbanker. Därigenom har man också haft möjlighet att undkomma statens inflytande på strukturbesluten. De positiva effekter som den dåvarande regeringen anförde att lånet skulle få för sysselsättningen i uteblev och i stället förlorade länet ca 7 000 industrijobb . Sysselsättningen inom har delvis kunnat upprätthållas med traditionellt sysselsättningsstöd, och dessutom har lokaliseringsstöd utgått till de nyinvesteringar som ansetts nödvändiga. Således har inte en enda krona av de 600 miljonerna använts till att förstärka sysselsättningen, utan bolagsledningen har betraktat lånet som pappersmiljoner. Den enda struktur som påverkats av UHB-lånet är ägarstrukturen inom bolagets skogsrörelse, och sålunda sålde UHB, med indirekta godkännande, av denna del av sin verksamhet till ett gemensamägt skogsbolag med . Även denna s. k. strukturförändring skedde utan att samhället fick något inflytande på framtidsstrukturens utformning. I samband med skogsbolagets tillkomst aviserades ingen sysselsättningsökning, utan tvärtom en minskning av antalet anställda med ca 800 personer. anförde ledningen för skogsbolaget att det skulle behövas en minskning med ca 2 000 anställda. Det krävdes ett byte av chef i skogsbolaget innan sistnämnda siffror skulle kunna revideras. råder ovisshet om skogsbolagets egentliga planer och vilka konsekvenser detta kan få för orter som , och . Även den nu i propositionen 1978/79:194 föreslagna strukturförändringen och ändrade dispositionen av UHB-lånet kommer, om regeringens förslag vinner bifall, att genomföras utan att långivarensamhället får något reellt inflytande på framtidsinriktningen av verksamheten. Regeringen godtar det aviserade samgåendet på bandstålområdet mellan UHB och utan att aktualisera behovet av sysselsättningsgaranti för de anställda som berörs i exempelvis och eller vid någon av de andra enheter som avses skall ingå i det nya bolaget. Vi anser att i villkoren för en överföring av i propositionen 1978/79:194 berörda lånedel bör inrymmas en sysselsättningsgaranti för de anställda vid de berörda enheterna inom . Upphävande och omdisposition av återstående lånedel av UHB-länet Av det ursprungliga Uddeholmslånet återstår, om propositionen 1978/ 79:194 vinner bifall, 150 milj. kr. Vid det ursprungliga lånebeslutet om 600 milj. kr. antogs att dessa medel skulle användas aktivt och detta skulle få positiva effekter även för små- och medelstora företag i , som varit och är beroende av som beställare och sysselsättningsgivare. Men genom det passiva användandet av lånet på 600 milj. kr. uteblev de positiva effekterna för ovan nämnda små- och medelstora företag, och en del av dem har tvingats göra inskränkningar eller lägga ned sin verksamhet. Värmlandsdelegationen, som tillskapades 1977, har efter ett ingående inventeringsarbete gjort en framställan till regeringen om extra nödvändiga resurser till med bl. a. följande innehåll: Medel för personal hos utvecklingsfonden och till konsultutnyttjande 1.1 Personal verksam med nyetablering och marknadsföring samt med service åt speciella kommuner 0,7 1.2 Avtal gällande produktutveckling 1,0 1.3 Konsultinsatser gällande exportfrågor, träförädling, elektronik m. m. 1.4 Företagsetablerarprojekt i samarbete 1.5 Agentur eller handelshus för att främja mindre företags export 4,5 milj. kr. Arbetet är avsett att bidra till att projekt tas fram och utvärderas för speciellt utsatta orter Kompletterande riskkapital för nyetablerade och expanderande mindre företag 50,0 milj. kr. Tillskott till utvecklingsfonden Summa Medel för stöd till alternativ produktion och till nya verksamheter Stöd till beställare i Utvecklingen har medfört att vissa värmländska företag har stora iikviditetssvårigheter. Medel i reserv för detta och för att stödja större och riskfyllda projekt 200.0 milj. kr. Därutöver krävdes medel för åtgärder inom turistnäringen, skogs- och jordbruksnäringen samt för upprustning av vägnätet. Framställningen resulterade inte i det tillmötesgående som den borde ha fått med beaktande av det ytterst allvarliga sysselsättningsläget i som borde mötas med aktiva insatser och stora ekonomiska resurser. Med anledning av att uttalat att man inte är i behov av de 150 milj. kr. som återstår av det ursprungliga lånet på 600 milj. kr. samt att huvuddelen av sistnämnda belopp ansågs skulle komma till del och att länet är i behov av stora och snara ekonomiska insatser för att förstärka sitt näringsliv så anser vi att den återstående lånedelen bör överföras till Utvecklingsfonden i som riskvilligt kapital och för att finansiera en del av de projekt som upptagits i Utvecklingsfondens tidigare framställning till regeringen via Värmlandsdelegationen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättningsgaranti för de anställda vid , 2. att beslutar överföra outnyttjad del av statens lån till till Utvecklingsfonden i för disposition i enlighet med vad som förordats i motionen. () () () () () ()