mot · G302639 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80: 639 av m. fl. om mödrahälsovård och smärtlindring vid förlossning En utbyggd mödrahälsovård har funnits i vårt land under ungefär fyra decennier. Nästan alla gravida kvinnor besöker mödravårdscentralen och får en bra kroppslig vård. Däremot är den sociala och psykiska vården av gravida dåligt utbyggd. har nya forskningsrön belagt att moderns psykiska hälsa och hennes sociala situation har mycket stor betydelse för barnets utveckling och anpassning efter födelsen. har flera svenska forskare framlagt resultat som belyser detta. I forskningsrapport och hennes barn, som är en psykologisk studie av graviditet och förlossning, refereras till olika undersökningar på området. I en undersökning () av 165 förstlöderskor och omföderskor visades att av kvinnorna hade allvarliga och många psykiska symtom under graviditeten. säger i sin rapport: Det starkaste och mest genomgripande intryck som jag fick vid kontakten med dem (mödrarna) "var deras stora och ibland nästan omätliga behov av att få tala med någon. Kvinnorna var både isolerade och kontaktsökande. Personalen var alltför arbetsbelastad för att kunna och hinna höra på. Det visade sig också i undersökningen att mödrar, som hade haft en psykiskt svår period under graviditeten och förlossningen, som regel blev än mer ensamma och isolerade månaderna efter barnets födelse. Den kroppsliga hälsan eller ohälsan hänger nära samman med familjernas psykosociala förhållanden, och detta påverkar barnens utveckling. Undersökningen visar att ett stort antal föräldrar och barn med stora hjälpbehov inte blir tillgodosedda på mödravårdscentral. barnavårdscentral eller inom barnsjukvården. Det står klart att nuvarande arbetsmetoder och dimensionering inom mödrahälsovården inte räcker till för de insatser som behöver göras inom detta område. Många barn befinner sig i ett mycket dåligt utgångsläge redan under moderns graviditet. Det gäller framför allt barn som föds i unga familjer, där föräldrarna har svårt att finna sin föräldraroll. Det gäller barn som föds i socialt utsatta miljöer, vidare barn till mödrar som missbrukar alkohol enligt den pågående barnhälsovårdsutredningen - eller andra droger. Tillsammans utgör dessa barn en ganska stor grupp. har olika metoder för förbättrat stöd till blivande mödrar prövats, t. ex. psykologisk fortbildning och handledning genom psykologer knutna till mödravårdscentraler, samarbete mellan mödrahälsovård 1979/80: 639 och socialvård redan från tidig graviditet, föräldragrupper, försök med tidig kontakt och stöd till missbrukande mödrar. Också föräldrautbildningen, som är knuten lill barns födelse, kommer att kunna få positiva effekter för många föräldrar, när det t. ex. gäller att skapa kontakt och möjligheter att få hjälp av psykologiskt kunnig personal. Men eftersom föräldrautbildning bygger på frivillighet och eget initiativ är det viktigt att kvinnor får den psykosociala hjälp de behöver pri mödravårdscentralen. Därför bör det finnas både psykologer och kuratorer på alla mödravårdscentraler. När det gäller gravida förvärvsarbetande kvinnors rätt att under arbetstid utan löneavdrag besöka mödravårdscentral räder olika förhållanden. Kvinnor anställda inom den privata och kommunala sektorn har ingen garanterad, betald ledighet under arbetsdagen för besök pä mödravårdscentral. Det är pä många arbetsplatser en avtalsfråga om gravida kvinnor skall ha rätt att utan löneavdrag t. ex. besöka mödravårdscentralen. Kvinnor har visserligen möjlighet att inom ramen för s. k. flextid besöka mödravårdscentralen eller också kan de få permission för detta. Det borde vara en lagstadgad rättighet för varje gravid kvinna att på betald arbetstid kunna besöka mödravårdscentral, tandläkare eller göra annat ärende som har samband med graviditeten. I undersökning sägs att stark smärta och ångest under förlossningen kan hos labila och oförberedda kvinnor få allvarliga följder både för deras egna, barnens och männens tillstånd och ömsesidiga anpassning. Det behövs inte bara teknisk beredskap - det behövs från all personal en större lyhördhet, psykologisk kunskap och bättre beredskap att ta hand om gravida och födande kvinnor i ett skede av deras liv då de behöver mycket mänsklig kontakt. Denna undersökning visar också att en smärtsam förlossning gör modern känslomässigt blockerad gentemot sitt barn. Inte mindre än en tredjedel av mödrarna var enligt undersökning efter förlossningen mer eller mindre i ett chocktillstånd. Det är inte första gången som kvinnors behov av smärtlindring dokumenterats. Ett stort antal undersökningar visar pa ett mycket stort behov av hjälp mot smärtan. I en Uppsalaundersökning redovisas att av kvinnorna behöver s.k. effektiv smärtlindring. Enligt andra rapporter ligger behovet på . En annan undersökning visar att var femte kvinna får fysiska eller psykiska besvär av graviditeten eller förlossningen. uppskattar behovet av effektiv smärtlindring till . Praktiskt taget alla kvinnor upplever smärta under förlossningen. Smärtorna har inte bara en fysiologisk grund. trots alla kontraceptiva metoder som finns, av alla graviditeter oplanerade, och dessa kvinnor har ofta svårare smärtupplevelser vid förlossningarna. En undersökning som gjorts i och visar att kvinnor som hade en otrygg social situation kände mer smärta än andra kvinnor gjorde. Också ångest förstärker smärtupplevelsen. Trots beslut för nära om kvinnors rätt till effektiv smärtlindring, kan fortfarande de flesta kvinnor inte få den. Enligt senaste rapport - en rapport från om utvecklingen inom detta område var aviserad men har ännu inte kommit då denna motion skrivs kan bara av kvinnorna få paracervikal- eller epiduralblockad, som är de metoder som ger den effektiva smärtlindringen. får man hoppas, denna siffra ökat något . men är bristen på effektiv smärtlindring vid förlossning oacceptabelt stor. Enligt vpk:s mening måste bristen på läkare och annan personal inom mödra- och förlossningsvården försvinna; dessutom måste alla kategorier av personal finnas tillgängliga alla tider på förlossningsavdelningarna. Vid fördelningen av läkartjänster måste denna del inom sjukvården få de resurser som är nödvändiga för att kvinnors rätt till effektiv smärtlindring skall kunna garanteras. För barnmorskor som genomgått utbildning finns det numera inga formella hinder att administrera och ge vissa former av smärtlindring. Det är nödvändigt att de barnmorskor som har utbildning i detta också i praktiken får utföra dessa arbetsmoment, så länge bristen på läkare är så stor inom denna del av sjukvården. utbildade barnmorskor måste få möjligheter till fortbildning inom detta område. Mer resurser måste också anslås till forskning för att utveckla och utvärdera nya metoder inom förlossningsvården. Den psykoprofylaktiska metoden kan ge en bra psykologisk förberedelse, och alla kvinnor borde få möjlighet att genomgå kurs i psykoprofylax. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att mödrahälsovården bör ges ökad beredskap för att ge kvinnor psykisk och social hjälp. 2. att en resursförstärkning avseende läkar- och barnmorsketjänster tillförs mödravårdscentralerna så att rimlig tid kan anslås även till det mentalhygienisk arbetet. 3. att psykolog- och kuratorstjänster bör inrättas på varje mödravårdscentral, 4. att läkare med adekvat utbildning skall finnas tillgängliga runt. 5. att åtgärder vidtas så att de barnmorskor som behärskar metoder för effektiv smärtlindring ges verklig möjlighet att utöva dessa, 6. att läkarna på förlossningsavdelningarna får skyldighet att fortlöpande praktiskt handleda barnmorskorna i dessa metoder. 7. att tidigare utbildade barnmorskor erhåller kompletterande utbildning i detta avseende, 8. att planläggning skall ske så att paracervikal-, epidural- och pudendusblockad kan ges alla tider vid kvinnoklinikerna. 9. att samtliga gravida kvinnor genom mödrahälsovården får möjlighet att genomgå kurs i psykoprofylax. 10. att resurser anslås för mer forskning kring förlossningsvården. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) INGA (vpk)