mot · G30278 · 1979-10-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m. De svenska ämbetsverkens styrelse har formats utan att några grundläggande principer fastslagits för deras sammansättning. De har främst utformats mot bakgrund av den dagsaktuella situationen och de krav som då rests från olika håll om att bli representerade i verksstyrelserna. De senaste decenniernas konstitutionella reformarbete har inte berört de centrala ämbetsverkens ställning och funktion. författningsreformer belyste heller aldrig ämbetsverken. I en partimotion (mot. 1978/79:403) innevarande år tog upp frågan om ämbetsverkens ställning. Därvid konstaterades att för verk med uppgifter inom centrala politiska områden är det angeläget att styrelsen får en sådan sammansättning att den återspeglar folkets i val uttryckta uppfattning. Detta ligger väl i linje med de demokratiska grundprinciperna i vår nya författning. Behandlingen av motionen har uppskjutits till innevarande . består f. n. av tio ledamöter, som utses av regeringen. Ordförande är generaldirektören. Två av ledamöterna utses på förslag av och ytterligare två ledamöter utses på förslag av . Tre ledamöter utses bland ledamöter och två representerar den vetenskapliga världen. I styrelsens arbete deltar också tre personalföreträdare. Dessa sistnämnda har närvaro- och yttranderätt i alla frågor. I skrivelser från LO, TCO och /SR hardessa organisationer begärt att få bli representerade i styrelse. Detta har de bl. a. motiverat med att den fackliga rörelsen genom sitt samhällsengagemang och som företrädare för breda konsumentintressen kommit att bli representerade i flera ämbetsverks styrelser. I propositionen tillmötesgår dåvarande socialministern kraven från organisationerna och föreslår att LO, TCO och /SR skall få var sin styrelserepresentant. föreslås de företrädare som representerar vetenskapen få utgå. Sammantaget innebär detta en utökning av styrelse från tio till elva ledamöter. Förslaget i propositionen om att bereda de fackliga organisationerna representation i styrelse reser frågan vilka principer som skall gälla för ämbetsverkens ledningsfunktioner. Enligt vår uppfattning kan det i en del fall vara befogat att låta organisationer vars intressen och medlemmar direkt berörs av ämbetsverks myndighetsutövning även ha representation i dessa verks styelser. Som exempel på ämbetsverk där det kan anses befogat att fackliga organisationer har representation i styrelsen kan nämnas I fråga om framstår det inte som klart att de fackliga organisationerna bör bli representerade i styrelsen. Konsumentintressena kan minst lika väl anses representerade genom olika intresseorganisationer inom bl. a. handikapprörelsen och pensionärsrörelsen. I själva verket kan det hävdas att de fackliga organisationerna i forsta hand representerar sina medlemmar som producenter, dvs. som personal inom vårdsektorn, och inte som konsumenter, vilka i detta fall främst är de vårdbehövande. Vi vill också framföra den principiella invändningen att styrelsen så långt möjligt bör återspegla folkviljan såsom den uttrycks i de allmänna valen. Därigenom ges uttryck för principen att beslut och ansvar skall följas åt och att medborgarna skall kunna utkräva ansvar av de partier som är företrädda i ämbetsverkens styrelser. Ger man däremot representation för fackliga organisationer bygger man på korporativa principer, som vi från sida inte kan acceptera. Enligt vår uppfattning bör därför de fackliga organisationerna inte vara representerade i styrelse, varför vi yrkar avslag på propositionen i denna del. Nuvarande sammansättning av bör bestå i avvaktan på att en genomgripande belysning sker av hela frågekomplexet rörande ämbetsverkens ställning i enlighet med kravet i partimotion om konstitutionella frågor. Detta innebär att även fortsättningsvis två företrädare för vetenskapen bör finnas representerade i styrelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget till förändrad sammansättning av styrelse. () () () MAJ () ()