mot · G2022289 · 1979-03-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:126 om medel för tidigareläggningar av vissa investeringar inom , m. m. Vpk har under den allmänna motionstiden avlämnat fyra motioner om gruv- och stålindustrin. Partimotion 1978/79:335 kräver stopp för personalminskningar, nationalisering av hela stål- och gruvindustrin, överförande av kraftförsörjning till , samhällsekonomiska riktlinjer för , att ingen gruvbrytning för upphöra och att de mindre handelstålverken samordnas med . Motion 1978/79:657 av och kräver att helt nationaliseras, att en samhällsekonomisk sysselsättnings- och strukturplan för upprättas, att inga nedläggningar av gruvor sker och att importen av handelsstål begränsas. Motion 1978/79:1004 av och föreslår att järnverk införlivas i och att inga sysselsättningsminskningar för ske vid järnverket samt att nedläggning av metallurgin ej får ske förrän nyinvesteringar gjorts. Motion 1978/79:1013 av kräver att Horndalsverken ingår i , att driften fortsätter i Horndalsverken och att nyinvesteringar sker. beslutade att anslå . till på företagsekonomiska villkor och strukturera efter riktlinjerna i handelsstålsutredningen. Därmed hotas direkt 4 000 jobb. Alla partier utom vpk godtog denna huvudinriktning. Vpk krävde bl. a. förbud mot sysselsättningsminskningar, att helt skulle nationaliseras, att alla orter skulle utvecklas med förädling, att Domnarvets metallurgi skulle bibehållas och att inga nedläggningar av gruvor skulle få ske. beslutade mot vpk:s röster att överlåta till att framlägga en strukturplan grundad på handelsstålsutredningens förslag. är en avvecklingsplan. Den bygger på företagsekonomiska grunder och därmed stordrift och koncentration för en anpassning till den internationella stålpolitiken, en stål- och handelspolitik som innebär att importen ökat till . Strukturplanens huvuddrag är följande: För och är strukturplanen en katastrof. I stort skall bli ett mini-Stålverk 80 med råstålsframställning. Omkring 1 500-1 600 jobb försvinner vid järnvkeret. Några framtidsinvesteringar för avancerad förädling i förutses inte i strukturplanen. En hög förädling skulle utveckla verkstadsindustrin och vara ett värdefullt tillskott för sysselsättning. Domnarvet skall bli enbart tunnplåtscentrum. Den malmbaserade metallurgin skall läggas ned . Sysselsättningen minskar enligt strukturplanen med 500 anställda, i verkligheten mycket mer. Gruvorna i Västerbergslagen läggs ned eller minskar produktionen. Blötberget och Håksberg är redan dödsdömda av SSAB-ledningen. Antalet sysselsatta i minskar drastiskt. klarar sig bäst i första strukturomgången. Antalet anställda skall vara oförändrat frånsett rationaliseringar och s. k. naturlig avgång. måste högförädlad grovplåt knytas ihop med ett svenskt utvecklingsprogram för verkstadsindustrin för att inte skall hamna i en kris. utredning - ingen förändring Industridepartementet utsåg AMS-chefen att utreda följderna av . Det förslag presenterat ligger helt i linje med direktiven, tidigareläggningar av investeringar eller senareläggningar av nedläggningar. Slutresultatet blir detsamma som . uppdrag har inte varit att ta samhällsekonomiska hänsyn och gripa in i strukturplanen. De fackliga organisationernas förväntningar på att utredning skulle resultera i förslag som skulle säkra sysselsättningen har kommit helt på skam. Folkpartiregeringen har i propositionen på grundval av förslag föreslagit att skall få . av skattemedel för att överbrygga en viss del av det sysselsättningsbortfall som innebär. I propositionen 1978/79:126 godkänns nu företagsekonomiska strukturplan. Av de förslag framlagt anslår folkpartiregeringen bl. a. medel för projektering av ett medium valsverk till och förlängd drift vid den malmbaserade metallurgin vid Domnarvets järnverk. I övrigt går de anslagna medlen till investeringar som inte fått plats i 81. Vpk ser förslagen som helt otillräckliga. Dessutom är som vpk påvisat i motionerna 335 och 657 strukturplanens inriktning helt felaktig och skapar stora sysselsättningsproblem i alla regioner. De nu föreslagna investeringarna i propositionen och investeringarna i är inga framtidsinvesteringar. De bygger på kortsiktiga bedömningar och fastlägger en gruv- och stålstruktur som kan vara förödande för stålindustrin och sysselsättningen. Vpk:s sysselsättnings- och strukturplan för Ett förverkligande av ett framtida med full sysselsättning och slagkraft kräver samhällsekonomiska beslut. Nuvarande strukturplan för och utredning kan inte ligga till grund för utvecklingen. Regeringen bör därför med förtur snabbutreda och framlägga förslag till en ny inriktning för enligt följande utgångspunkter: - samhällsekonomiska hänsyn skall vara vägledande för , - integrerad produktion vid varje järnverk från metallurgi till fardigproduktion, ny teknik och hög förädling, - järnverket i utvecklas med förädling och utveckling av verkstadsindustrier och manufakturering; sysselsättningen skall hållas på samma nivå som vid samgåendet, - Domnarvets järnverk behåller och anpassar sin metallurgi till förädling och fardigproduktion; sysselsättningen skall hållas på samma nivå som vid bildandet av , - gruvorna i Västerbergslagen behålls. Blötbergets och Håksbergs gruvor fortsätter brytningen. Grängesgruvan kompletteras med förädling för en bred avsättningsmarknad och bör därför utrustas med ett kulsinterverk. Sysselsättningen i gruvorna skall vara densamma som vid bildandet av . Vpk och mediumverk i I folkpartiregeringens förslag skjuts mediumverket i . Från fackligt håll är bedömningarna delade vad gäller dagens marknadsinriktning. Vpk ställer sig positivt till utbygnad av ett mediumvalsverk i . Vpk kräver en samordning av stålproduktionen med inriktning på samhällsekonomiska värderingar. Importen begränsas på alla handelsstålprodukter. Huvudsyftet med mediumverket i är att erövra nya marknader. Ett ökat samhällsbyggande och bostadsbyggande och en expansion av verkstadsindustrin möjliggör detta. Med en sådan offensiv politik uppstår ingen motsättning mellan mediumverk i , , , och . Vpk och malmmetallurgin i Domnarvet föreslår i sin utredning att malmmetallurgin i Domnarvet fortsätter driften utöver , dvs. Detta avvisar folkpartiregeringen. Både ledning, och regeringen dömer ut malmmetallurgin i Domnarvet. De borgerliga partierna och socialdemokraterna har i handling visat att de inte stöder malmmetallurgin i Domnarvet. Vpk motionerade 1978 vid behandlingen av om att malmmetallurgin skulle vara kvar i Domnarvets järnverk. Samma krav upprepas av vpk i motionerna 335 och 657 . Vpk förordar en strukturplan för handelsstålsindustrin där de tre stora verken har integrerad produktion, dvs. malmmetallurgi, valsning och färdigproduktion. Vpk och gruvorna i Västerbergslagen utredning föreslår inga åtgärder för att hindra nedläggningen av gruvorna. Blötberget och Håksbergs gruvor skall läggas ned. Vpk har i flera motioner krävt att ingen gruvbrytning får upphöra förrän gruvan är utbruten. Ersättningsindustrier skall då anskaffas till orten. Vpk anser att malmen och dess produkter måste förädlas i varje led. Därför bör ett sinterverk uppföras i för att säkra den framtida gruvhanteringen inte minst med sikte på export. Förädling av malmproduktionerna har vpk berört i andra motioner till , bl. a. att ett kulsinterverk bör uppföras i malmfält. Samhällsägd och styrd forskning och utveckling De privata stålbolagen har försummat framtidsforskning och utveckling av stålindustrin både beträffande produkter och processteknik. Bildandet av har inte gjort svensk stålindustri mer framsynt, snarare tvärtom. inriktning är kortsynt och sträcker sig inte längre än till mitten av . Dessutom bygger inriktningen på företagsekonomiska förutsättningar . Vad som behövs är en offensiv stålpolitik - att utveckla den svenska stålindustrin efter dess förutsättningar. Det finns i goda förutsättningar att utveckla en alternativ produktion för sociala behov, en produktion som kan samordnas med verkstadsindustrin. För detta behövs ny processteknik med metallurgiprocesser som är energisnåla, har högt utbyte vad avser råvara, där biprodukter kan tillvaratas och som är miljömässigt acceptabla. Ny avancerad teknik behövs i vad gäller valsning, likaså maskiner och teknik för manufakturering. Utvecklingen bör gå dithän att utvecklar en verkstadsindustri med hög teknologisk kunskap i vad gäller stålprocessteknik från metallurgi till färdigproduktion. Regeringen bör därför få i uppdrag att framlägga förslag till en samhällsägd och styrd forskning och utveckling, där befintlig forskning och utveckling inom stålsektorn skall ingå. Ammoniakfabrik ger jobb i i byggs ut. Koksverksgasen som alstras vid koksframställningen kan förädlas genom att bygga en ammoniakfabrik. Ammoniak är råvara till konstgödsel, där man även kan utvinna andra biprodukter. Detta är ett sätt att tillvarata biprodukter inom processindustrin, som även ger nya jobb. bör därför ge regeringen i uppdrag att framlägga förslag om medel för uppförande av en ammoniakfabrik i . Med hänvisning till ovanstående och i anledning av propositionen 1978/79:126 föreslås att hemställer hos regeringen om att skyndsamt framlägga förslag om 1. att de privata intressena i bortkopplas och bolaget blir helt nationaliserat, 2. att en samhällsekonomisk sysselsättnings- och strukturplan för utarbetas enligt följande huvudpunkter: - samhällsekonomisk strukturplan med hög förädling, ny teknik, forskning och utveckling mot alternativ produktion, - järnverken i , och byggs på integrerad produktion från metallurgi till färdigprodukter och knyts till utvecklingsprogram inom bl. a. verkstadsindustrin inom varje region, - nedläggningen av Blötbergets och Håksbergs gruvor förhindras och Grängesgruvan kompletteras med ett sinterverk, - sysselsättningen inom enheter skall ligga på minst samma nivå som vid bildandet av , - åtgärder mot import som hotar att slå ut svenskt handelsstål vidtas, 3. att ett mediumvalsverk i uppförs i enlighet med de riktlinjer för en offensiv stålpolitik som anförs i motionen, 4. att malmmetallurgin i Domnarvets järnverk bibehålls, 5. att inga nedläggningar av gruvor inom får ske och att gruvan i tillförs ett sinterverk, 6. att en ammoniakfabrik uppförs i , 7. att inom gruv- och stålsektorn genomförs en samhällsägd och styrd forskning och utveckling, där befintlig forskning och utveckling inom stålsektorn skall ingå. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)