mot · G2021482 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1482-1489 Motion 1978/79:1482 av m. fl. om en särskild utvecklingsfond för län har haft den relativt sett kraftigaste ökningen av antalet förtidspensionärer. Denna metod att minska arbetslösheten är ett slöseri med yrkeskunnande och kan skapa personliga och sociala svårigheter. Ålderspensionärernas andel av befolkningen i länet ökar snabbt. Bristen på arbetstillfällen leder till utflyttning av främst yngre personer. Länets näringsliv har utvecklats i ogynnsam riktning. De två senaste årtiondena har inneburit dramatiska förändringar av länets näringsliv. Inom tillverkningsindustrin och gruvorna har över 6 000 arbetsplatser försvunnit. Textil-, läder- och skoindustrin svarar för huvuddelen av denna nedgång. Inom jord- och skogsbruket har mer än hälften av arbetstillfällena bortrationaliserats . Detta kraftiga bortfall av arbetstillfällen inom industrin har till stor del uppvägts av den offentliga sektorns expansion. Denna har dock bromsats , inte minst genom statliga beslut som berört länets arbetsmarknad. Nettominskningen var över 1 000 arbetsplatser. Arbetslösa var 3 600 personer i länet. Hela 6 500 personer omfattades av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av de 2 200 som sysselsattes i beredskapsarbeten var 1 800 ungdomar. Antalet lediga platser var endast 930 (varav 630 i offentlig förvaltning och tjänster). De strukturförändringar som kan förutses inför 1980-talet kommer med stor sannolikhet att innebära en fortsatt kraftig minskning av främst industrisysselsättningen i län. Det hänger bl. a. samman med att en femtedel av specialstålindustrins anställda arbetar inom länet och med att skogsbaserade företag spelar en stor roll för sysselsättningen. De prognoser som finns för industrins framtida lokalisering tyder på att inlandsregionerna får svårt att hävda sig. Den pågående krympningen av de traditionella näringarna i Bergslagen slår hårt mot kommunerna, speciellt i de norra och västra delarna av län. De strukturförändringar som drabbar län är mycket likartade problemen i och . I dessa län har dock staten genom Värmlandsdelegationen och genom Dalainvest gått in med riktade åtgärder för att stödja näringslivet. Dessa statliga initiativ är resultatet av dramatiska tillspetsningar av sysselsättningsläget i dessa båda län. län är i stort behov av liknande insatser, även om utvecklingen där varit mer utdragen och därmed mindre dramatisk. Helst skulle vi se en satsning på en för regionen gemensam inlandsfond enligt mönster från den bildade Norrlandsfonden. 1 1978/79. skulle bidra till utvecklingen av regionens näringsliv genom stöd till nya produkter och nya produktionsmetoder, till forskning och utredningsarbete om utnyttjandet av regionens naturtillgångar, till nyetablering och till rationellare transporter. En inlandsfond omfattande tre län med likartade problem bör ha större möjligheter att påverka de regionala strukturproblemen än länsvis organiserade organ. Skulle emellertid en prövning av denna fråga leda till att en inlandsfond för de tre länen inte kan skapas, är det i högsta grad angeläget att län får ett statligt stöd av minst samma omfattning och med likartad inriktning som de två angränsande länen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en speciell inlandsfond för den industriella utvecklingen i . () () () HÄKAN () () i Kumla