mot · G2021908 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. Debatten om hybrid-DNA-forskning har intensifierats bland både forskare och allmänhet, såväl internationellt som i . bildades en kommitté under naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), som skulle ha ansvaret för forskning rörande hybrid-DNA. I kommittén ingår representanter för forskningsrådet, akademiker, läkemedelsindustrin, försvaret, , laboratoriepersonalen samt två lekmän. Kommittén skall övervaka att hybrid-DNA-forskning, som bekostas med statliga medel, sker under riskfria förhållanden, såväl för personalen som för allmänheten. NFR kommer att kräva att alla projekt granskas genom kommitténs försorg innan NFR gör en vetenskaplig bedömning. Även forskare verksamma inom industrin uppmanas hålla kontakt med kommittén. tillsatte regeringen en särskild utredningsman för att utreda om nuvarande lagstiftning är tillräcklig för att kontrollera forskning med hybrid-DNA, eller om särskild lagstiftning måste komma till stånd. lade utredaren fram ett betänkande. I utredningens betänkande föreslås att hybrid-DNA-tekniken ställs under det allmännas kontroll genom författningsföreskrifter som innebär dels att lagen om hälso- och miljöfarliga varor görs tillämplig på hybrid-DNAmolekyler, dels att krav på tillstånd enligt arbetsmiljölagen ställs på verksamhet i vilken hybrid-DNA-teknik används och krav på godkännande enligt arbetsmiljölagen ställs på användning av hybrid-DNA-molekyler. Som kontrollorgan föreslås en nämnd hos arbetarskyddsstyrelsen med namnet biotekniska nämnden. Denna är tänkt att inte bara handlägga ärenden angående tillstånd till verksamhet med hybrid-DNA-teknik - det må vara forsknings- eller industriell verksamhet - och angående godkännande av hybrid-DNA-molekyler, utan också meddela säkerhetsföreskrifter av samma typ som de amerikanska och engelska riktlinjerna. Det föreslås att biotekniska nämnden också skall ges uppgiften att meddela säkerhetsföreskrifter för verksamhet med allmänfarliga patogener. Forskningen kring genmanipulationer är inte enbart en teknisk fråga. Det är också frågan om huruvida forskningen över huvud taget är önskvärd och vilken inriktning den skall ha. Vi anser därför att det är nödvändigt att en utredning med parlamentarisk anknytning får i uppgift att belysa också de sociala, etiska och humanitära aspekterna av hybrid-DNA-forskning. 1 den nu slutförda utredningens direktiv angavs att denna utredning borde kunna utgöra underlag för att bedöma behovet av utredning av de humanitära och etiska villkoren. Enligt utredaren kan det dock diskuteras om utredningen verkligen ger ett sådant underlag. Mot denna bakgrund och med tanke på de konsekvenser denna typ av forskning kan leda till, är en genomgripande och allsidig utredning angelägen. bör också verka för att internationella överenskommelser görs på detta område, så att man utifrån etiska värderingar och med hänsyn till sociala och ekologiska konsekvenser kan kontrollera hybrid-DNA-forskningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att en parlamentarisk utredning med uppgift att belysa de sociala, etiska och humanitära effekterna av hybrid-DNA-forskningen tillsätts. () ()