ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202777 · 1979-01-23 00:00:00 — av och om åtgärder mot spekulation i bostadsrätter Efter slopandet av bostadsrättskontrollagen har spekulationen med bostadsrätter markant ökat också inom den bostadskooperativa sektorn. Det är naturligt att bostadsrättshavarna utnyttjar de möjligheter som statsmakterna har sanktionerat. Det kan naturligtvis också sägas att de verkligt stora spekulanterna är de, som i affärsmässig skala driver handel med mark och fastigheter och inte sällan förbinder denna hantering också med olika former av uppenbar ekonomisk brottslighet. Även den ökade handeln med bostadsrätter medverkar emellertid till en snedvridning av bostadsmarknaden och försvårar för många bostadsbehövande, inte minst bland ungdomen, att efterfråga de bostäder som de behöver. Det är också uppenbart att man numera även inom ledningen för den bostadskooperativa rörelsen känner ökad oro över denna utveckling. För att motverka spekulationen i bostadsrätter vore det naturligt att i lagstiftningen införa en hembudsskyldighet av sådan karaktär, att bostadsrätter efter nyttjandetiden kan försäljas eller återföras endast till bostadsrättsföreningen och utan några omotiverade vinstpåslag. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om en lagstiftning som effektivt motverkar spekulationen i bostadsrätter exempelvis genom en hembudsskyldighet av i motionen antydd karaktär.
mot · G202778 · 1979-01-23 00:00:00 — öm ökad tillgång på lokaler för barnstugeändamål Eftersläpningen i daghemsbyggandet är stor. Det finns flera orsaker härtill. En av orsakerna är att det i cityområdena ofta är svårt att få tag i lämpliga tomter eller lokaler för barnstugeändamål. Som en illustration härtill kan nämnas att det exempelvis på i bara tillkom ett dussintal daghemsplatser och i hela bara ca 370, trots att daghemskön för innerstan f. n. uppgår till 3 000. Lokalsvårigheterna beror bl. a. på att de privata fastighetsägarna i samband med saneringen kan smita ifrån sitt ansvar för utbyggnaden av barnomsorgen. Det beror i sin tur på att samhället saknar nödvändiga styrmedel i detta avseende. Det borde vara naturligt att behovet av lokaler för barnstugeändamål alltid kommer under prövning i samband med ny- eller ombyggnad. Med hänvisning härtill föreslås att hos regeringen hemställer om sådan ändring av byggnads- resp. expropriationslagstiftningen att kommunernas möjligheter att få tillgång till lämpliga lokaler för barnstugeändamål väsentligt förbättras.
mot · G202780 · 1979-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om omvandlingen av hus för permanent boende till fritidshus Inom stora delar av vårt land omvandlas hus för permanentboende till fritidshus. Detta beror i första hand på att den bofasta befolkningen vid avsäljning inte kan konkurrera med de priser som de kapitalstarka fritidshusspekulanterna från tätorterna kan bjuda. Den här utvecklingen medför stora problem för den kvarboende befolkningen. Minimikraven på närservice kan inte upprätthållas, varför trivseln försämras. Gamla byar och boplatser riskerar därför att tömmas på permanentboende människor, vilket också medför försämrad service och trivsel för dem som i stället blivit fritidsboende. Regler bör därför införas som ger de köpare som har för avsikt att bli permanentboende företräde till sådana fastigheter. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen hemställer att sådana regler införs så att omvandlingen av hus för åretruntboende till fritidshus förhindras. () ()
mot · G202781 · 1979-01-23 00:00:00 — 1978/79 781-787 om bevarande av värdefull kulturhistorisk bebyggelse Ägaren av en byggnad eller annan anordning anses i princip ha rätt att riva byggnaden eller anordningen när han så önskar. Detta skapar ofta konflikt mellan ägarens intressen av att riva och ortsbefolkningens intressen att bevara byggnader av kulturhistoriskt värde. F. n. är byggnad underkastad byggnadslovplikt om den finns på område med fastställd stadsplan och inom område där enligt 35 a-b §§ BL förordnat om rivningsförbud. Principiellt är staten undantagen från skyldigheten att söka byggnadslov för rivning av byggnad som tillhör staten eller . Med uttrycket tillhör avses äganderätt eller tomträtt, däremot inte arrende eller hyresrätt. I glesbygd har kommunerna utomordentligt små möjligheter att förhindra rivningar. Staten och landstingen är dock inte undantagna från byggnadsnämndernas kontroll, då man har anmälningsplikt inom stadsplanelagt område att innan rivning påbörjas anmäla detta till med erforderligt underlag för att företagets lämplighet skall kunna bedömas. Om inte anser sig kunna godta rivning, skall ärendet underställas regeringen, och byggnadsföretaget får inte påbörjas förrän regeringen beslutat därom. Allmänheten saknar möjlighet att förhindra rivningsföretag annat än att genom opinionsyttringar söka påverka att begära hos regeringen att man bevarar vad som bedöms vara kulturhistorisk byggnad. Kommunernas och medborgarnas möjlighet att förhindra rivning av t. ex. en kulturhistoriskt värdefull stationsbyggnad såväl inom som utanför stadsplanelagt område eller där rivningsförbud råder enligt 35 a-b §§ BL är således begränsade. Därmed ökar risken att man inom kommunerna möts av utomparlamentariska opinionsyttringar, i de fall byggnadsnämnderna inte anser sig kunna tillmötesgå invånarnas krav på att kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall bevaras. Även om staten eller , när det gäller rivning, gör anmälan om detta till , oavsett om byggnadslov behövs eller inte, har kommunen ingen möjlighet att påfordra byggnadens bevarande med mindre än att man ersätter fastighetsägaren för den inskränkning detta utgör. En orts befolkning har därför utomordentligt små möjligheter att få igenom 1 1978/79. sitt berättigade krav att samhällsägda byggnader med kulturhistoriskt värde, som saknar egentligt ekonomiskt värde, blir bevarade eller ges alternativ användning. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att kommunaldemokratiska kommittén tar upp frågan, hur ortsbefolkningen skall kunna ges större möjlighet att påverka att kulturhistoriska byggnader och för orten värdefulla byggnader skall kunna bevaras.
mot · G202784 · 1979-01-22 00:00:00 — om slopande av kravet på anordning för individuell mätning av varmvatten, m. m. Krav på anordningar för individuell mätning av värmevatten, el och gas ställs såväl för byggnadslov som för bostadslån. Något krav på att anordningarna används för individuell debitering finns inte. föreslog en utredning av de tekniska och administrativa problem som hänger samman med individuell varmvattenmätning. De praktiska möjligheterna att uppnå avsedda spareffekter dras fortfarande i tvivelsmål. Vid byggnadslovsprövningar kan dispens ges från kravet såväl vid ombyggnad som nybyggnad medan vid långivningen dispens kan ges endast i ombyggnadsfallen. På andra områden har särskilda låneförutsättningar ersatts av krav i byggnormerna. Redan på denna grund föreslår vi att kraven under alla förhållanden upphävs när det gäller bostadslån. Med hänvisning till att de tekniska och administrativa förutsättningarna för individuell mätning av varmvatten ännu inte klarlagts föreslår vi vidare att kravet i denna del också utmönstras som förutsättning för byggnadslov. Det kan f. ö. sättas i fråga om föreskriftens krav på mätanordning som möjliggör bestämning av energiförbrukning för uppvärmning av det tappvarmvatten som förbrukas nu bokstavligen går att uppfylla. I anvisningstexten godkänns mätning av vattenvolymen, något som förutsätter att tappvarmvattnet alltid har i stort sett samma temperatur i olika delar av installationen. Vi har förutsatt att dispensmöjligheterna ger erforderligt utrymme för en tekniskt korrekt bedömning av kravet när det gäller gas och el. 1. att som sin mening ger regeringen till känna att individuella mätanordningar för varmvatten, gas och el inte skall vara villkor för bostadslån, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att i Svensk byggnorm inte bör ingå föreskrifter med krav på anordningar för lägenhetsvis varmvattenmätning. () P. O. ()
mot · G202787 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. omegenföretagares rätt till bostadsbidrag Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:708 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen 1978/79:708 angående egen företagarnas situation beträffande bostadsbidrag. . () () GOTAB 61162 Slockholm 1979
mot · G202789 · 1979-01-23 00:00:00 — 1978/79 789-792 1978/79:789 av m. fl. om sänkning av lånegränsen för bostadslån, m. m. beslöt (CU 1976/77:18 s. 36-37, 64-65) att den övre lånegränsen för bostadslån för nybyggnad skulle höjas när det gällde i huvudsak enskilt ägda hyreshus från av pantvärdet. 1 reservation (s) hävdades att den nya gränsen gav enskilda fastighetsägare en resultatförbättring utan att någon motsvarande förbättring för hyresgästerna i dessa fastigheter kom till stånd. Vid behandling av samma fråga vidhöll vi vår ståndpunkt att lånegränsen borde sänkas till tidigare nivå . Vi har självklart fortfarande samma inställning i ärendet och anser alltså att lånegränsen bör läggas fast vid fr. o. m. nästa budgetår. Detta torde ge budgeteffekter /80 som i sig skulle medge en sänkning av anslaget till lånefonden för bostadsbyggande med minst 30 milj. kr. Med hänsyn till anslagsberäkningarnas allmänna karaktär bör emellertid inte vårt förslag om en sänkning av lånegränsen nu grunda en ändring av det föreslagna anslaget. har vidare (propositionen 1978/79:66, CU 1978/79:6) beslutat om lån för underhåll av hyreshus. Lån skulle utgå även för privatägda hyreshus. Med hänvisning till de skäl sorn anförts i motionen 1978/79:169 och i reservationen till ovan nämnda utskottsbetänkande vidhåller vi uppfattningen att lånen endast skall utgå till allmännyttiga och kommunala bostadsföretag. Långivningen harangetts medföra ett ökat behov av medel om 500 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1978/79 och 1979/80. Gällande ordning angavs omfatta ca 370 000 lägenheter i det allmännyttiga och kommunala bostadsbeståndet och ca 105 000 lägenheter i enskilt ägda hyreshus. Om lån för privatägda hyreshus inte utgår skulle anslagsbehovet minska med ca 110 milj. kr. för vartdera budgetåret. Våra förslag i motionen (1978/79:788) om en solidarisk bostadspolitik rörande särskilda tilläggslån och en bl. a. därigenom stimulerad högre igångsättning medför i sig för nästa budgetår ett ökat medelsbehov om ca 200 milj. kr. Förslaget om att underhållslån inte skall utgå för enskilt ägda hyreshus medför, som framhållits, å sin sida en besparing av ca 110 milj. kr. Ett genomförande av de av oss i den bostadspolitiska motionen förordade förslagen i fråga om kostnadsnedpressande åtgärder bör ge en minskning av anslagsbehovet i storleksordningen 90 milj. kr. Anslagsberäkningen i propositionen till Lånefonden för bostadsbyggande kan därför, med den osäkerhet den är behäftad med, godtas. 1 1978/79. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi 1. att beslutar att den övre lånegränsen för bostadslån som är 22/av låneunderlag resp. pantvärde sänks till 15/, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att lån för underhåll av hyreshus inte skall lämnas för enskilt ägda hyreshus. () () () () () () () HANS () () () () ()
mot · G202790 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökad möljighet till belåning av äldre småhus har inriktningen av bostadsproduktionen förändrats så till vida att andelen småhus pendlat . Men även om andelen småhus i nyproduktionen är hög så är antalet nya småhus inte stort. Andelen småhus i det totala bostadsbeståndet har t. o. m. minskat från 1965 till 1976. Efterfrågan på småhus är mycket stor, vilket inte minst avspeglas i ökande fastighetspriser. Ytterst få kommuner uppvisar balans mellan tillgång och efterfrågan. Styrkan i efterfrågan är svår att ange. Försök har dock gjorts. I en undersökning, presenterad av , framgick att av de hushåll, som bor i flerfamiljshus inom undersökningsområdet () och har två rum eller fler, är drygt hälften, vilket innebär ca 200 000 hushåll, intresserade av en lika stor/liten bostad i småhus. Omkring 40 000 hushåll visade sig vara beredda att betala mer för att få en lika stor bostad i småhus. Om man antar att produktionen uppgår till 65 000 bostäder och att dessa fördelar sig med 45 000 på småhus och 20 000 på flerfamiljshuslägenheter kommer det att dröja till slutet av detta århundrade innan totalbeståndet fördelar sig på vardera kategorin. Enligt moderat uppfattning är det självklart att bostadsbeståndets sammansättning skall styras av medborgarnas faktiska efterfrågan. Av vad ovan anförts framgår dock att det dessvärre kommer att dröja innan denna målsättning uppnås. Skälet härtill är att den årliga produktionen av småhus icke motsvarat efterfrågan. En väg att tillgodose denna efterfrågan, förutom fortsatt hög andel småhus i nyproduktionen, är att underlätta lånemöjligheterna vid förvärv av äldre småhus. Dessa fastigheter har oftast små lån, vilket innebär att kontantinsatsen blir mycket hög. Äldre småhus är vidare ofta bristfälligt isolerade. Man borde därför överväga att öppna möjligheten för köpare av äldre småhus att erhålla statliga lån i de fall där förvärvet kombineras med mer omfattande energisparande åtgärder, som tilläggsisolering av ytterväggar och bjälklag. En sådan åtgärd skulle nedbringa behovet av kontantinsats till en nivå som är realistisk för de flesta bostadskonsumenter som den skulle påskynda nödvändig isolering av det äldre fastighetsbeståndet. Detta skulle även underlätta för den bofasta befolkningen att, i områden där hård konkurrens råder mellan fritids- och permanentboende, som i exempelvis och , förvärva äldre enfamiljshus. 1* 1978/79. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att sådana åtgärder vidtas att kreditinstitutens möjligheter att bevilja lån i äldre småhus vidgas när förvärv av sådan fastighet kombineras med omfattande energibesparande renovering. . NISSER (m) () () ()
mot · G202792 · 1979-01-22 00:00:00 — 2. att en utredning tillsätts för att klargöra omfattningen av uteblivna åtal vid allvarliga arbetsolycksfall samt vilka åtgärder som behövs för att lagen skall tillämpas och ansvar utkrävas, 3. att minst en tiofaldig säkerhetsmarginal tillämpas vid fastställande av hygieniska gränsvärden utgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akut eller kronisk skadlig påverkan samt att den preciserade dokumentationen bakom varje gränsvärde offentliggörs, 4. att representanter för arbetsgivarparten utesluts från beslutsrätt i arbetarskyddsstyrelsen och att de fackliga representanterna får kvalificerad majoritet i såväl arbetarskyddsstyrelsens styrelse som yrkesinspektionsnämnderna, 5. att juridiskt bindande gränsvärde införs för buller och sätts till högst (A) samt att föreskrifter utarbetas med bindande gränsvärden även för belysning, övriga fysiskaliska risker och ergonomiska belastningar, 6. att den lokala fackföreningen i stället för yrkesinspektionen beslutar om när arbetet kan återupptas efter det att skyddsombud stoppat arbetet på grund av fara, 7. att arbetarskyddsstyrelsen skyndsamt utarbetar föreskrifter om kraven på den psykosociala arbetsmiljön så att ramlagen fylls med innehåll, 8. att alla anställda får obligatorisk tillgång till företagshälsovård fr. o. m. 1985 samt att företagshälsovården samordnas med landstingens verksamhet och att företagshälsovårdens personal anställs via landstingen men ansvarar för en kommitté som är till sin majoritet sammansatt av fackföreningsmedlemmar utsedda av de lokala fackorganisationerna, ' Se även motionerna 1978/79:793-796. 9. att det i lag föreskrivs att yrkesmedicinska kliniker skall inrättas vid samtliga regionsjukhus och planeras med medicinsk, beteendevetenskaplig (psykosocial) och teknisk-hygienisk del med laboratorium fullt uppbyggt , 10. att en utredning tillsätts för att planera högskoleanknuten utbildning för skyddsombud på betald arbetstid, 11. att kraftigt utvidgade och förlängda kurser erbjuds företagshälsovårdens personalkategorier, 12. att ekonomiskt stöd erbjuds de fackliga organisationer och förbund som önskar starta ett fackligt , information och utbildning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202793 · 1979-01-22 00:00:00 — 1978/79 793-799 av m. fl. om åtgärder för ökad registrering av arbetsskador m. m. Med hänvisning tili vad som anförts i motionen 1978/79:792 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag som innebär 1. att övergångsbestämmelserna mellan de olika försäkringarna (1929, 1954 och 1977) för arbetsskada utformas så att alla kompenseras efter likvärdiga regler som arbetsskadeförsäkringslag, oavsett yppandedag, 2. att åtgärder vidtas mot den omfattande underregistreringen av arbetsskada och att ett obligatoriskt anmälande till från akut- och öppenvårdsinstanser övervägs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1978/79.
mot · G202794 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om utbildning rörande arbetsmiljön m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:792 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag som innebär 1. att arbetsmiljöutbildningen inom grund- och gymnasieskolorna minst fyller läroplanens krav, 2. att arbetsmedicin införs som obligatorisk kurs i sjuksköterskeoch läkarutbildningen samt att yrkeshygienikerutbildning igångsätts i större skala. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202795 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om kemiska risker i arbetsmiljön, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:792 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag som innebär 1. att ämnens giftighet, särskilt beträffande cancer- och fosterskador, skall vara utprövade, innan ämnet får tillverkas för kommersiellt bruk, och godkända av särskilt organ i likhet med läkemedelsprövningen samt att testresurser skapas vid universitet eller särskilda institut i offentlig ägo, 2. att en utredning tillsätts för att förbättra efterlevnaden av lagen om hälso- och miljöfarliga varor och att särskilt yrkesinspektionernas möjligheter att överta tillsynen beaktas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202796 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om rätt för fackliga representanter att undersöka arbetsmiljön Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:792 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att fackliga representanter och fackligt inbjudna experter ges laglig rätt att undersöka arbetsmiljön inne på företagen samt ta del av alia tillgängliga uppgifter. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) m. m. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202798 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om konkurrensbegränsande överenskommelser mellan företag som producerar barnstugor Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:797 föreslås att hemställer hos regeringen om att en parlamentariskt sammansatt utredning tillsätts för att utröna eventuella konkurrensbegränsande överenskommelser mellan företag som producerar barnstugor. INGA (vpk) HERMANSSOM (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202799 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om tillräckligt antal barnstugeplatser vid godkännande av stadsplan, Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:797 föreslås att uttalar att planering av ett tillräckligt antal barnstugeplatser vid ny- och ombyggnad av bostäder bör vara en förutsättning för godkännande av stadsplan resp. tillstånd till sanering. m. m. (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202801 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om rätt till arbete för pensionärer Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:800 föreslås att uttalar sig för att rätten till arbete även skall gälla de pensionärer som önskar arbeta. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202802 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om de äldres bostäder m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:800 föreslås att hemställer hos regeringen om ett åtgärdsprogram som syftar bl. a. till att 1. bryta ålderssegregeringen i boendet, 2. höja de äldres bostadsstandard, 3. stimulera kollektiva bostadslösningar som rymmer alla åldrar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202804 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om modersmålsträning för invandrarbarn Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:803 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag till ändrade bestämmelser för modersmålsträning för invandrarbarn med syfte att även då modersmålsträningsgrupp omfattande fyra elever ej kan ordnas, varje elev skall garanteras minst modersmålsträning och att statsbidrag skall utgå i enlighet med detta, 2. att uttalar att statsbidrag skall utgå för modersmålsträning för alla åldersgrupper inom förskolan, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder för att nå de invandrarbarn som ej finns i samhällets barnomsorg med en regelbunden modersmålsträning, 4. att uttalar att invandrarbarnen så långt möjligt bör få gå i enspråkiga grupper i förskolan och upp i mellanstadium och att därvid undervisningen skall bedrivas på elevernas modersmål till och med lågstadiet, 5. att uttalar att modersmålsläraren i förskolan bör ingå i den ordinarie personalgruppen, och för att täcka behovet av modersmålslärare i förskolan bör kommunerna bedriva internutbildning, för vilken statsbidrag bör utgå, 6. att uttalar att kommunerna bör bedriva internutbildning av svensk förskolepersonal, socialbyråpersonal och andra kommunala tjänstemän som har återkommande kontakt med invandrare och att statsbidrag bör utgå för denna verksamhet. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202806 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om anslag till skolans fritidsverksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:805 hemställs att beslutar anvisa 35 milj. kr. för fritidsverksamhet i skolan. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G202808 · 1979-01-17 00:00:00 — av i m. fl. om behandlingen av lövvirke Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:807 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag innebärande 1. att industrin uppmuntras utverka nya metoder som leder till att problemet med de korta fibrerna från lövvirke kan lösas, 2. att i första hand lövvirke och avverkningsavfall i stor skala kommer till användning för energiändamål. () () () KARL-ER1C () () ()
mot · G202809 · 1979-01-22 00:00:00 — av om riksdagsledamöternas arvoden 1 det svåra ekonomiska läge vårt land befinner sig i och då vi inte har någon ekonomisk tillväxt och därmed inte någon välståndsökning att fördela borde det vara motiverat att ledamöter avstår från höjning av riksdagsarvodet. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att ledamöter avstår från höjning av riksdagsarvodet. 1* 1978/79.