mot · G2021645 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av mödrahälsovården Under de ca fyra decennier som man i vårt land haft en utbyggd mödrahälsovård har man kunnat etablera en mycket kvalificerad somatisk vård. Nästan alla gravida kvinnor kontrolleras, de flesta från tidig graviditet. Personal med speciell utbildning inom området har bidragit till denna höga standard. Den i många avseenden gynnsamma sociala utvecklingen i vårt land samt mödrahälsovårdens insatser har bidragit till att vårbarnadödlighet i samband med förlossningen hör till de lägsta i världen. Praktiskt taget inga kvinnor dör i anslutning till förlossningen. Vårt goda medicinska omhändertagande har också lett till ett minskande antal barn med bestående handikapp orsakade av havandeskaps- eller förlossningskomplikationer. har nyare forskningsrön klart belagt att moderns pyskiska hälsa och hennes sociala situation har mycket stor betydelse för barnets utveckling och anpassning efter födelsen. har flera svenska forskare i doktorsavhandlingar framlagt resultat som belyser detta. Det står även klart att hittillsvarande arbetsmetoder och dimensionering inom mödrahälsovården inte räcker till för erforderliga insatser inom detta område. Många barn befinner sig uppenbarligen i ett mycket dåligt utgångsläge redan under moderns graviditet. Det gäller framför allt barn som föds i unga familjer där föräldrarna har svårt att kunna finna sin föräldraroll. Det gäller barn som föds i socialt utsatta miljöer. Vidare barn till mödrar som missbrukar alkohol (enligt den pågående barnhälsovårdsutredningen ) eller droger. Slutligen kan nämnas barn till föräldrar med psykiska sjukdomar. Dessa barn utgör tillsammans en stor grupp. Men även i familjer där inga sådana påtagliga hälsorisker för barnet föreligger innebär en graviditet och barnafödande i varje fall vid första barnets födelse en påfrestning som fordrar starkt psykologiskt stöd och handledning. Med ökade insatser beträffande det psykologiska omhändertagandet av de blivande föräldrarna och ett intensifierat samarbete med socialvården ökas också möjligheterna att tidigt finna de blivande föräldrar som har problem och kunna sätta in erforderliga stödåtgärder. har olika metoder för förbättrat stöd i nämnda avseenden prövats, t. ex. psykologisk fortbildning och handledning via psykologer, knutna till mödravårdscentraler, samarbete mellan mödrahälsovård och socialvård redan från tidig graviditet, föräldragrupper, försök med tidig kontakt och stöd till missbrukande mödrar. Flera av dessa åtgärder har föreslagits i barnomsorgsgruppens framlagda betänkande Föräldrautbildning kring barnets födelse. När det gäller gravida förvärvsarbetande kvinnors rätt att under arbetstid utan löneavdrag besöka mödravårdscentral råder olika förhållanden. Kvinnor anställda inom den privata och den kommunala sektorn har ingen garanterad betald ledighet under arbetsdagen för besök på mödravårdscentral. Det är på många arbetsplatser en avtalsfråga, huruvida gravida kvinnor skall ha rätt att utan löneavdrag besöka t. ex. mödravårdscentralen. Kvinnor har visserligen möjlighet att inom ramen för s. k. flextid besöka mödravårdscentraler eller också kan de få permission för detta. Enligt vpk borde det vara en lagstadgad rättighet för varje gravid kvinna att på betald arbetstid kunna besöka mödravårdscentral, tandläkare eller annat som har samband med graviditeten. Under hänvisning till det anförda hemställs* 1. att hos regeringen begär en översyn av utbildningen för blivande gynekologer och allmänläkare vad gäller mödrahälsovårdens psykologiska och sociala sidor, 2. att uttalar a. att antalet barnmorskor och läkare bör ökas vid mödravårdscentralerna så att de får tid att integrera mödrahälsovårdens psykologiska och sociala sidor i sitt arbete, b. att psykologer och kuratorer skall finnas på alla mödravårdscentraler för att i första hand handleda barnmorskor i deras individuella patientarbete och inom föreslagen föräldrautbildning och även ge stöd till enskilda patienter, c. att samarbetet mellan socialvård och mödrahälsovård bör förbättras. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) * Se även motionerna 1978/79:1646-1647.