mot · G2022005 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lån till skogsindustrin Skogsnäringen är av synnerligen stor betydelse i vårt land. Både skogsbruk och skogsindustri väger tungt i den samlade ekonomin, är av stor regional betydelse och grunden för många människors sysselsättning och inkomst. Det är därför av stor betydelse att framtidsförutsättningarna blir så goda som möjligt inom denna sektor av vårt samhälle. Med undantag för högkonjunkturåren 1973-1974 har betingelserna för svensk skogsindustri varit mindre gynnsamma . Decenniets inledande lågkonjunktur var sålunda av mera djupgående natur . Efter högkonjunkturåren var det en allmän uppfattning att en konjunktursvacka av relativt normal karaktär var förestående. Åtgärderna både på samhällsnivå och på företags- och branschnivå vidtogs under denna förutsättning. a. tog detta sig uttryck i åtgärder för en omfattande lageruppbyggnad hos industrin i vårt land. Vid utgången av högkonjunkturen fanns omfattande lager hos kunderna på flertalet marknader. På grund av låg efterfrågan tog avvecklingen av dessa lager i anspråk. Därav följde att efterfrågan på flera produkter blev avsevärt lägre än som direkt följde av den låga förbrukningen. Den därefter följande avvecklingen av lagren hos industrin i bl. a. kan inte i sin helhet anses ha blivit slutförd förrän sistlidna år. De ogynnsamma marknadsbetingelserna har förutom ett synnerligen lågt kapacitetsutnyttjande också medfört prisfall som på en del produkter varit mycket omfattande. Sammantaget har denna utveckling medfört kraftig nedgång i lönsamheten. Denna nedgång har varierat på grund av de olika företagens produktinriktning. För företag med en ogynnsam produktinriktning har omfattande förluster ägt rum. synes en bättre balans ha inträtt mellan tillgång och efterfrågan på flertalet produkter. Vissa prisförbättringar har kunnat genomföras, och andra kan antas vara i sikte. Ett kvarstående problem är emellertid att huvudkonkurrenterna till skandinavisk liksom svensk skogsindustri är länder med dollar som valuta. USA-dollarns relativt låga värde är sålunda en ogynnsam faktor. Vidare bör särskilt uppmärksammas att Canadadollarn, som tidigare haft ungefär samma värde som USA-dollarn, numera har ett avsevärt lägre värde. Eftersom den kanadensiska industrin inom flera delbranscher får anses vara prisledande och huvudkonkurrent, är detta av speciell betydelse för t. ex. den skandinaviska skogsindustrin. I skogsnäringens industriled hävdar sig vårt land på det hela taget väl gentemot olika konkurrentländer och bör kunna göra det även framgent. 1 sammanhanget bör dock uppmärksammas att flera transatlantiska länder, med vilka vår skogsnäring har att konkurrera på Europamarknaden, generellt sett har bättre förutsättningar i skogsbruksledet än . Detta gäller områden som , sydstater och . Orsaken är att söka i sådana faktorer som geografiska och klimatiska förhållanden, omloppstid, genomsnittlig trädstorlek m. m. Vid lika arbetskostnad kan i dessa områden råvaran produceras till lägre kostnad än i t. ex. vårt land. Till viss del är arbetskostnaden dessutom avsevärt lägre inom nämnda områden. Den skandinaviska skogsindustrin har visserligen lägre fraktkostnad på huvudmarknaden än vad t. ex. de nämnda transatlantiska länderna har. I fråga om produkter med högt råvaruinnehåll är denna lägre kostnad för svensk del inte tillräckligt stor för att kunna uppväga den lägre råvarukostnaden hos de nämnda konkurrenterna. Det bör uppmärksammas att dessa faktorer sannolikt kan vara av långsiktig natur. De nämnda betingelserna inverkar både på skogsbruksledet och industriledet inom vårt lands skogsnäring. Om virket skall levereras till industrin på villkor som medför att industrin får sina kostnader täckta erhålls i betydande områden inte täckning för kostnaderna för virkets avverkning och befordran till industrin i nuvarande läge. Dessa s. k. nollzoner finns främst i de norra och inre delarna av landet. Som exempel kan nämnas att domänverkets verksamhet i beräknas ha medfört en förlust på . Den nämnda utvecklingen har också medfört att företagen inom särskilt vissa delar av skogsindustrin råkat i en synnerligen allvarlig ekonomisk situation. Förhållandena är skiftande och i stort beroende av sådana faktorer som produktinriktning och omfattningen av tidigare uppbyggda reserver, vilket i sin tur sammanhänger med företagens ålder. Även andra omständigheter, t. ex. egna krafttillgångar, är av betydelse. Såsom nämnts är skogsnäringen av vital betydelse i vårt lands ekonomi. Inte minst bör dess betydelse för handels- och bytesbalanserna framhållas. Ingen annan sektor har tillnärmelsevis så stor nettoexport som skogsnäringen. Jämfört med andra sektorer är importen av både råvaror och färdigvaror mycket låg inom denna sektor. Med hänsyn till bl. a. dessa omständigheter är det i hög grad angeläget att åtgärder vidtas för att stärka överlevnads- och utvecklingsförutsättningarna inom denna sektor. Det får förutsättas att vår skogsindustri på successivt kommer att anpassas till den ändrade konkurrenssituationen. En naturlig inriktning synes vara vidareförädling till produkter, där t. ex. de nämnda konkurrenterna inte har sina bästa förutsättningar. Givetvis är också vårt lands närhet till den stora europeiska marknaden av betydelse i dessa sammanhang. Redan utförda tunga anläggningsinvesteringar med lång livslängd och omständigheten att marknadsutrymme inte finns för en mycket snabb omläggning till en lämpligt inriktad vidareförädling talar emellertid för att det rör sig om en process som inte kan genomföras . De åtgärder som bör vidtas måste därför vara av långsiktig karaktär. Det får givetvis inte vara enbart en samhällsuppgift att lösa skogsindustrins problem. En förutsättning måste vara att i forsta hand ägarintressenterna inom branschen tar sitt ansvar och gör erforderliga insatser i möjligaste mån. Det bör emellertid uppmärksammas att den ekonomiska styrkan i företagen på sina håll är praktiskt taget uttömd. Erforderliga finansiella resurser kan inte heller uppbringas . Med hänsyn till ovan åberopade skäl och omständigheter får det anses väl motiverat att samhället ställer finansiella resurser till förfogande för att säkerställa sysselsättning, verksamhet och utveckling i första hand inom de mest utsatta delarna av skogsindustrin. Det får förutsättas att dessa frågor närmare kommer att beröras i ett program för skogsindustrins utveckling, där samhällsåtgärder av olika slag bör preciseras. För att lösa de nu akuta problemen bör emellertid åtgärder i finansiellt hänseende vidtas utan dröjsmål. En lämplig form för sådana åtgärder är enligt vår mening lån som i vissa hänseenden är gynnsamma. Lånen bör sålunda vara mycket långfristiga. De bör vidare ur räntesynpunkt vara anpassade till den aktuella situationen med svag förmåga att generera medel till räntor. En kombination av låg ränta och möjlighet att ackumulera ränta till lånekapitalet kan därför vara en lämplig metod. Lånets förvaltning torde kunna anslutas till Investeringsbanken. Vi föreslår att hos regeringen begär skyndsamt förslag avseende långfristigt lån för skogsindustrin. Förslaget bör behandlas på innevarande . Vi utgår från att den närmare utformningen och avvägningen av förslaget kommer att beredas i samråd med branschens intressenter, således med företrädare både för industriföretagen och förde fackliga organisationer vilkas medlemmar är beroende av skogsindustrins livskraft. Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag avseende långfristigt statligt lån till skogsindustrin för behandling på innevarande i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () () MAJ () ()