mot · G2021929 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1929 av Per om inrättande av ett baltiskt institut vid resp. styrelsen för har 1977 och 1978 i sina anslagsframställningar föreslagit särskilda medel för inrättande av ett baltiskt institut vid . Förslagen grundar sig på framställningar från det nuvarande fristående . Samhällsvetenskapliga och humanistiska fakulteterna har enhälligt tillstyrkt. och universitetsstyrelsen från sin sida har helt instämt i fakulteternas beslut och bedömningar. I budgetpropositionerna /79 och 1979/80 har regeringen inte framlagt något förslag om inrättande av ett baltiskt institut vid , ej heller har nuvarande beviljats återkommande anslag som institutet har ansökt om för att trygga institutets verksamhet och framtid. bildades ett baltiskt institut i anknytning till . Institutet avslutade sin verksamhet med , till synes på grund av begränsade resurser och i avsaknad av en bredare basorganisation. bildades på enskilt initiativ av baltiska vetenskapsmän och kulturarbetare, med stöd av några svenska forskare med anknytning till . Man ansåg nämligen alldeles naturligt - med hänsyn till , och geografiska närhet och historiska anknytningar till - att det i borde finnas en vetenskaplig och allmänkulturell studier och kulturellt utbyte mellan och de baltiska folken. har utvecklats till en livskraftig och seriöst arbetande institution trots att institutet har saknat både ordinarie arbetskraft (förutom arkivarbetare) och fasta anslag för verksamheten. Utbildningsministern har i ett anförande konstaterat att institutet har byggts upp genom ideella insatser och ett uppoffrande arbete, utan någon fast inkomstkälla och utan normalt avlönad personal. är en mångnationell organisation med 130 anknytna forskare och andra kulturarbetare. Av dessa är 68 ester, 37 letter, 2 litauer, 17 svenskar och resten norrmän, finländare och tyskar. Det föreligger en allmän önskan hos forskare rörande även i andra länder att ansluta sig till i i syfte att utveckla institutet till ett europeiskt, internationellt forsknings- och dokumentationscentrum rörande . Trots ytterst bristfälliga ekonomiska resurser har institutets verksamhet varit anmärkningsvärd och mångsidig. håller institutet sin femte internationella vetenskapliga konferens, som anordnas i samarbete med och finansieras av . Vid den senaste konferensen presenterades ett 80-tal vetenskapliga föredrag av forskare från ett 15-tal länder och ett 50-tal universitet. Utöver internationella konferenser har institutet anordnat symposier, utställningar, föreläsningar etc., delvis i samarbete med och andra kulturinstitutioner. 3 Förslag och remissyttranden Initiativet till det aktuella projektet om Baltiska institutets anknytning till togs 1974 av utbildningsministern. 1976 fick institutets styrelse av i uppdrag att framlägga frågan för universitetsmyndigheter. Institutets framställan fick ett utan undantag positivt bemötande både av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och rektorsämbetet. På grundval av interna utredningar ställde sig både humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna enhälligt positiva till förslaget att inrätta ett baltiskt institut vid . Institutets verksamhet skulle inriktas mot dokumentation, forskning och forskningsservice och ledas av en nämnd samt en docentkompetent föreståndare. och universitetsstyrelsen tillstyrkte fakulteternas förslag. Enligt projektet skulle nuvarande kvarstå och arbeta vidare som ett med det vetenskapliga universitetsinstitutet samarbetande svenskbaltiskt kulturinstitut. Universitetsstyrelsen har dessutom beslutat att även den del av anslaget som beviljas till nuvarande skulle kunna kanaliseras genom och redovisas av universitetsförvaltningen. Frågan om har utretts och remissbehandlats av UHÄ, och invandrarverket. UHA har konstaterat att UHÄ har inte något att erinra mot att baltiska institutet knyts till i på det föreslagna sättet och att föreskrifter ger lämplig grund för anknytning av inrättningar såsom baltiska institutet till högskoleorganisationen. gjorde en grundlig utredning och fann att institutet bör ses som en svensk organisation. tillstyrkte nuvarande institutets ansökan om statsbidrag i den storleksordning som begärts för denna del av verksamheten. betonade att det är svårt att se att ett meningsfullt arbete skall kunna utföras med lägre bidragsnivå. har betonat att samhället bör medverka till att stödja institutet med grundbidrag eftersom det är synnerligen angeläget att dess fortsatta existens kan garanteras. Vidare "anser verket att möjligheten att anknyta institutet till universitet bör prövas. Baltiska institutets seriösa och högt kvalificerade verksamhet är väl dokumenterad och omvittnad. Frågan bör anses helt tillräckligt utredd av berörda myndigheter, vilka har fått full insyn i verksamheten. En utförlig dokumentation föreligger i frågan. Även kultur- och utbildningsutskott har uppvaktats. Med stora ideella insatser och uppoffringar har institutet byggts upp till en internationellt respekterad institution som har goda förutsättningar att bli ett europeiskt forsknings- och dokumentationscentrum av area-typ omfattande , och . Genom de intellektuella resurser och sakkunniga på många områden som har anknutits till institutet är nuvarande bäst skickat att verka för kulturutbytet mellan och dels de baltiska folken, dels den betydande baltiska minoritetsgruppen i . Självklart tillämpar samma principer för internationellt, vetenskapligt och kulturellt utbyte som f. ö. gäller andra svenska vetenskapliga och kulturella institutioner. Genom sin strävan till samarbete med andra svenska vetenskapliga och kulturella institutioner har redan de facto integrerats bland svenska kulturinstitutioner och bör med rätta betraktas som en rikssvensk institution. På lång sikt är institutets verksamhet utan tvivel av bestående och vitalt värde samt till gagn för hela vårt samhälle. Därför vore det rimligt att genom fasta anslag inom ramen för statsbudgeten garantera institutets fortsatta verksamhet. Utan detta i och för sig mycket blygsamma belopp kan inte överleva. Från samhällsekonomisk synpunkt har institutet etablerats och drivits till mycket låg kostnad för samhället. Det vore en stor förlust för samhället och internationella anseende liksom för baltisk forskning i alla länder om detta arbete går till spillo. Under många års väntan på en långsiktig lösning har institutet hållit ut och idogt arbetat vidare. I längden är det dock omöjligt att fortsätta utan att baskostnaderna för både den vetenskapliga och den allmänkulturella delen av verksamheten garanteras. En lösning av frågan kan ej längre uppskjutas utan allvarliga följder. Under åberopande av vad som anförts hemställer jag att från reservationsanslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål anvisar 1. till för /80 ett extra anslag av . för inrättande och finansiering av ett baltiskt institut vid , 2. till nuvarande för /80 ett anslag av . för institutets basorganisation, för anställning av personal och för driftkostnader. P. O. ()