mot · G2021676 · 1979-01-23 00:00:00 — av i och om folkrörelsernas roll i samhället Många statliga utredningar har uppmärksammat folkrörelserna och deras roll och betydelse i samhället. Folkrörelsernas och föreningslivets arbetsvillkor diskuteras livligt både i primärkommuner och i landstingskommunerna. I dagspress och tidskrifter har folkrörelsedebatten varit mer intensiv . Ett stort antal debattskrifter har också givits ut . Den debatten ledde fram till att flera folkrörelser krävde en samlad översyn av relationerna mellan stat och kommun och folkrörelserna. Utgångspunkten för den diskussionen var att samhället skall söka precisera sitt förhållande till självständiga organisationer. Kommundepartementet fick regeringens uppdrag att leda ett sådant översynsarbete. Tankarna presenterades för folkrörelseföreträdarna på en konferens och mötte en klart positiv reaktion. Arbetet skulle bedrivas i nära samarbete med folkrörelserna och berörda samhällsorgan. En referensgrupp med bred representation från olika folkrörelser tillsattes därefter. Folkrörelserna har haft stor betydelse historiskt sett för framväxten av det moderna samhället i . De växte fram i ett samhälle där den politiska demokratin ännu inte hade genomförts och där breda grupper av befolkningen levde i social och ekonomisk misär. Folkrörelsernas existens grundades därför på de många människornas opinion för bättre villkor. Genom att gå samman och arbeta för en gemensam idé skaffade man sig medel att påverka samhällsutvecklingen. På egen hand ville man skapa utrymme för att förverkliga sina mål och ta itu med det man upplevde som fel eller otillräckligt i samhället. Det opinionsbildande arbetet kombinerades ofta med ett konkret praktiskt ansvar för uppgifter som stat, kommun eller privata företag inte ville eller kunde ta på sig. Historiskt sett är det också folkrörelserna som traditionellt varit pådrivande för många utav dagens sociala reformer och för de flesta utan dagens fritidsaktiviteter. Bland fritidsaktiviteterna kan märkas biblioteksväsendet, samlingslokalarbetet, amatörteaterverksamheten, idrotten m. m. Nya organisationer härefter hand vuxit fram. Exempel på folkrörelser som samlat stora medborgargrupper är pensionärsrörelsen, handikapprörelsen och miljörörelsen. Med begreppet folkrörelse bör avses en sådan rörelse som har till syfte att verka för övergripande idéer eller värden utifrån ett eller flera långsiktiga mål. Den skall vidare vara demokratiskt uppbyggd, dvs. ha öppet medlemskap, lika rösträtt m. m. Den skall dessutom bygga på personligt och frivilligt medlemskap och erbjuda möjlighet till social gemenskap. En folkrörelse skall också ha en viss storlek och geografisk spridning. Slutligen är självständighet gentemot myndigheter ett nödvändigt krav som brukar uppställas. Folkrörelserna har genom sitt arbete för en gemensam idé fört in stora nya medborgargrupper till aktivt deltagande i samhällsarbete och idéutveckling. Deltagande i föreningslivet har ofta förenats med ett intresse och engagemang i det politiska livet på olika nivåer. Ambitionerna hos folkrörelserna har alltid varit starka att få med grupper i samhället som på grund av ekonomiska skäl, bristfällig utbildning, sociala förhållanden m. m. har haft svårt att hävda sina intressen och förbereda sina krav. De ekonomiska folkrörelserna utgör en särskild grupp, som tillkom för att utifrån en ideologisk grundsyn ta till vara medlemmarnas ekonomiska intressen inom skilda områden. När det gäller de producent- och konsumentkooperativa rörelserna var det ett viktigt syfte att hävda medlemmarnas intressen gentemot privata vinstintressen. Det finns stor anledning att diskutera folkrörelsernas roll , i första hand mot bakgrund av två frågeställningar. Den ena frågan gäller på vilket sätt folkrörelsernas roll i den demokratiska processen kan stärkas. Den andra frågan gäller arbetsfördelningen mellan samhället och folkrörelserna. Med utgångspunkt i diskussionerna i referensgruppen för folkrörelsefrågor inom kommundepartementet har sju problemområden skisserats för det fortsatta arbetet. Dessa områden är följande. Folkrörelserna och demokratin. Uppgiftsfördelningen stat-kommun och folkrörelser. Samlingslokaler för folkrörelser. Folkrörelserna i konkurrens med kommersiell verksamhet. Folkrörelserna och massmedia. Folkrörelserna i det internationella arbetet. Folkrörelserna och ekonomin. Som framgår av betänkande nr 1978/79:9 med anledning av motionen 1977/78:914 av m. fl. (s) pågår arbete med folkrörelserna i det internationella arbetet och med folkrörelserna och ekonomin. Betänkandet ger också en god bild av det arbete på folkrörelseområdet som pågick . Det är viktigt att detta arbete fortsätter skyndsamt så att det inte blir för lång tidsutdräkt mellan behandlingen av de olika avsnitten. Vid regeringsskiftet var planerna på att fortsätta utredningsarbetet med folkrörelserna och samlingslokalerna långt framskridna. Detta gällde också vissa delar av de andra ämnesområdena. Det är av största vikt att arbetet på de ämnesområden som här skissats sker med stor skyndsamhet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om att arbetet på de olika ämnesområdena inom folkrörelsearbetet bedrivs skyndsamt.