mot · G2022223 · 1979-03-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:126 om medel för tidigareläggningar av vissa investeringar inom , m. m. I propositionen 1978/79:126 föreslås att erhåller lån om totalt 846 milj. kr. samt 255 milj. kr. för att överbrygga sysselsättningsbortfall som uppstår till följd av . I sin strukturplan räknar med att 3 500 jobb skall falla bort. De i planen beräknade personalförändringarna har sammanfattats i följande tabell. Bortfall Beräknat Nettotillskott förändring Till de här redovisade siffrorna över personalförändringarna inom bör enligt bolaget läggas den övertalighet på ca 400 personer som finns i . De beräkningar som har utfört visar att största bortfallet av sysselsättning inträffar under den första delen av tioårsperioden, medan antalet nya arbetstillfällen huvudsakligen uppkommer under periodens senare del. Propositionen följer i allt väsentligt utredning som lades fram . Det skapas inga nya jobb - i stället fortsätter den defensiva linjen, som bl. a. innebär minskad sysselsättning på en rad orter. Departementschefen begär 846 milj. kr. som lån, vilket fördelar sig på följande investeringar: 1 1978/79. Mot, 1978/79:2223 , ett femte valspar Till investeringar som anges som huvudsakligen motiverade av sysselsättningsskäl beviljas 225 milj. kr. Som vi ser av propositionen har fött "lejonparten av de resurser som här är i fråga. i har i hög grad missgynnats i regeringens förslag. Men framfor allt handlar det om att ambitionsnivån i sin helhet är för begränsad, att det fortfarande inte handlar om en stålpolitik som tar itu med de verkliga problemen. Den strukturomvandling inom stålnäringen som man nu håller på med är inte en struktur- eller sysselsättningspolitik i de arbetandes intresse. Den övergripande planen för hela den svenska stålnäringen saknas alltjämt. Någon plan för att skapa full sysselsättning genom kompletterande industrietableringar vid bruksorterna finns inte heller. Det som finns är däremot en plan som visar i vilken omfattning sysselsättningen kommer att minska. I saknas offensivandan, tron på branschens framtida möjligheter att expandera. Förutsättningen är bl. a. att marknaden i allt väsentligt skall begränsas till , vilket innebär att man avskär sig från stora och växande exportmarknader på annat håll. kommunisterna anser att detta är en oriktig uppläggning. En stark satsning på export av såväl stålämnen som högre förädlade produkter måste ingå som ett led i en Men det står också klart att det finns mer att göra när det gäller den svenska marknaden. har importen av järn och stål ökat väsentligt och motsvarar nu av de produkter som används. Motiveringen är framför allt att de kvaliteter det rör sig om inte tillverkas i . En målsättning inom måste i så fall vara en produktutveckling, som innebär att hemmamarknadens behov i större utsträckning tillfredsställs genom inhemsk produktion. Genom bildande togs ett steg för att öka samordningen av resurserna vid landets tre största stålverk. Vi motsatte oss inte denna samordning, men vi betonade att den måste ske i enlighet med de anställdas intressen för ögonen och på ett sådant sätt att det blev en mera offensiv inriktning. Vi framhöll också att samordningen borde ske inom ramen för ett statligt övertagande. Dessa förslag avslogs av , och inom det nuvarande sker en utveckling som väcker oro. får vid senare tillfälle möjlighet att diskutera stålbranschens framtida uppläggning i dess helhet, men vi vill redan i detta sammanhang understryka nödvändigheten av att hela järn- och stålbranschen överförs i samhällets ägo. Den nu framlagda propositionen är begränsad till sin karaktär, och de förslag som läggs fram klarar inte ens dagens akuta sysselsättningsproblem. Ett stort sysselsättningsbortfall finns med i kalkylen. De fackliga organisationerna inom har bl. a. föreslagit följande investeringar på berörda orter: - nytt mediumvalsverk i , - upprustning av grovvalsverken i , - medel för utredning ang. tillverkning av järnsvamp och järnpulver i med mål att igångsätta sådan produktion, - strukturlån på 30 milj. kr. till för att tillföra kommun Från fackligt håll har det vid upprepade tillfällen framhållits nödvändigheten av att regeringen lägger fram en struktur- och sysselsättningsplan för specialstålsindustrin. Också detta bör ske inom ramen för en statlig stålpolitik. Vi vill i sammanhanget också peka på de svikna löftena i samband med spelet kring 80. fattade ett enhälligt principbeslut om att bygga ett stålämnesverk i för en produktion av stålämnen. ändrade detta beslut till att avse en produktion av stålämnen samt om- och tillbyggnad av valsverken. Det skulle skapa 2 300 nya arbetstillfällen. Inte heller detta löfte infriades, och i propositionen säger regeringen också nej till tidigareläggande av ett nytt mediumverk och vill nu begränsa beslutet till marknadsutredningar och projektering. Vi avvisar denna manöver och ställer krav om att bör fatta beslut nu om uppförandet av detta mediumvalsverk så att projektet snabbt kan igångsättas. Vidare bör uttala sig för att löftet om 2 300 nya jobb i infrias /80 i stället för planerade nedskärningar. När det gäller övriga orter måste åtgärder vidtas för att trygga sysselsättningen. bör uttala sig mot sysselsättningsminskningar. bör vidare beställa en ny struktur- och utvecklingsplan för hela gruv- och stålnäringen med målsättningen att öka produktion, förädling och sysselsättning över hela linjen. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås att uttalar sig för 1. att en plan utarbetas med målsättningen att inga sysselsättningsminskningar får ske vid de i propositionen berörda enheterna, 2. att en ny struktur- och utvecklingsplan för hela stål- och gruvnäringen utarbetas med målsättningen att öka förädlingsgraden, sysselsättningen och industrispridningen, 3. att löftet om 2 300 nya jobb inom stålsektorn i infrias /80, 4. att byggandet av ett mediumvalsverk inleds vid i .