mot · G202483 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i Sysselsättningssituationen i är f. n. utomordentligt besvärande. I länet fanns 5 164 arbetslösa personer. Mot det stod ett antal lediga platser som uppgick till 595. De lediga platserna täcker alltså bara av det registrerade omedelbara behovet av arbetstillfällen. Decembersiffran avseende arbetslösa i länet var den högsta som har uppmätts . Den är även vid en jämförelse med övriga län i riket oroväckande hög. Om man bortser från storstadslänen fanns bara tre län i riket som hade fler arbetslösa än (, och ). Ökningen var mycket kraftig i (från 4 556 till 5 164 arbetslösa). Långsiktigt finns dessutom en del oroande inslag i de utvecklingstendenser som råder för länet. Länet har under en lång följd av år haft en bestående dold undersysselsättning. Enligt de bedömningar som gjorts i länsplaneringen skulle länet behöva tillföras ca 20 000 arbetstillfällen för att få en sysselsättning som ligger i nivå med riksgenomsnittet. Det är en förutsättning för att man skall kunna nå det befolkningstal som statsmakterna satt upp som riktpunkt för den regionala utvecklingen . Länets näringsliv är i hög grad uppbyggt på tunga basindustrier inom järn och stål samt papper och massa. Även om flertalet företag är stabila och utvecklingsbara finns risk för att ihållande branschsvårigheter skapar problem i basindustrierna i . Det får i sin tur kraftigt genomslag i länets övriga industrier som är beroende av de stora basföretagen. En konsekvens av de bestående och tilltagande långsiktiga sysselsättningsproblemen i är en kraftigt ökad utslagning av människor från länets arbetsmarknad. Enhetlig definition på begreppet utslagning saknas. Det kan emellertid konstateras att i storleksordningen 22 500 personer står utanför den ordinarie arbetsmarknaden på grund av arbetslöshet, förtidspension eller andra skäl. Problemen finns i hela länet. har traditionellt haft de största svårigheterna. Utvecklingen inom basindustrierna har främst för kommun inneburit utomordentligt allvarliga påfrestningar. Även Söderhamnsområdet har drabbats hårt. Indirekt har det lett till betydande sysselsättningsinskränkningar i mindre och medelstora verkstadsföretag, bl. a. i . De regionalpolitiska problemen i har påtalats tidigare. Förslag till åtgärder har från länets sida förts fram vid olika tillfällen. Huvudkraven för att långsiktigt klara länets sysselsättning kan sammanfattas i följande punkter. Det grundläggande kravet för är näringspolitiskt. Det gäller att få en acceptabel utveckling inom länets basnäringar järn- och stålsamt pappers- och massaindustrin. Det ställer i sin tur krav på energipolitiken, skogspolitiken och sannolikt också på nya former för finansiering av industriell utveckling. Det är nödvändigt att det centralt utarbetas en strukturpolitik för de angivna branscherna. Till det näringspolitiska området hör också åtgärder för att klara två för länet viktiga branscher med akuta problem, nämligen industrierna för tillverkning av skogsmaskiner och träplattor. De statliga insatserna för att klara länets sysselsättning har varit otillräckliga. Länets andel av utbetalt regional politiskt stöd är låg. har en förhållandevis låg statlig sysselsättning. Länet skulle behöva tillföras ca 2 000 statliga arbetstillfällen för att nå den andel som är genomsnittlig för riket. Olika möjligheter att bygga ut den statliga sysselsättningen i länet måste därför tillvaratas. Det regionalpolitiska stödet måste förstärkas och länets kommuner ges en förmånligare inplacering i de olika stödzonerna än de nu har. Utvecklingsfonderna i skogslänen måste ges ekonomiska resurser som står i paritet med de problem som finns i dessa områden. I för regionalpolitisk! viktiga konkreta ärenden kan statsmakterna genom statliga organ eller företag medverka till angelägna insatser. Som exempel på aktuella frågor kan nämnas: a) planer på utbyggnad av en ny pappersfabrik i i . Den kan långsiktigt stabilisera förhållandena i kommunen. b) SKF i har sökt statligt strukturstöd för uveckling av den s. k. plasmametoden. Ett positivt besked skulle kunna medverka till att vända den negativa trenden i . c) Det statliga industricentrumet i bör byggas ut i en andra etapp. d) De strukturbeslut och transportlösningar som tas inom den statliga får stor betydelse för hamn. Utvecklingen i hamnen är regionalpolitisk viktig för länet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av regionalpolitiska insatser i . () () () () () AXEL ()