mot · G202620 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om höjt bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet På grundval av den socialdemokratiska regeringens proposition om skolans inre arbete (prop. 1975/76:39) beslöt att inrätta lokala och regionala planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv (SSA-råd) fr. o. m. (UbU 1975/76:30). Regeringens förslag grundades bl. a. på en strävan att knyta skolarbetet närmare arbetslivet, vilket var ett av de utmärkande dragen i propositionen. På grundval av en särskild skrivelse från i (LO) och () föreslog följaktligen regeringen inför /78 att 2 milj. kr. skulle anvisas under anslaget Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet (E 9. ) för utbildning av organisationernas företrädare i SSA-råden. I propositionen 1977/78:100 föreslog regeringen ett fortsatt stöd /79 till organisationernas utbildning av företrädare i SSA-råden med samma belopp som föregående budgetår. Stödet utvidgades till att också omfatta utbildning av organisationernas skolinformatörer. Att samspelet mellan skola och samhälle och i synnerhet skolans kontakter med arbetslivet utgör ett väsentligt inslag i utvecklingen av skolan råder det numera allmän enighet om. Förändringar på arbetsmarknaden, i utbildningsväsendet samt i de ungas situation har i hög grad drivit på utvecklingen i denna riktning. Undervisningens anknytning till verkligheten, bl. a. genom att eleverna får möta människor i arbetslivet, kommer att vara ett starkt inslag i skolans utveckling . Det är mot denna bakgrund enligt vår mening en klar brist att regeringen i budgetpropositionen inte har föreslagit medel även för nästa budgetår för löntagarorganisationernas utbildning av skolinformatörer och företrädare i SSA-råden. Det är ytterligare ett exempel på de borgerligas ovilja att stödja SIA-reformen. Inom LO och TCO kan detta endast uppfattas som en nedvärdering av organisationernas insatser på området. Motivet är enligt föredraganden att han vill avvakta ställningstaganden inom till arbetsrättskommitténs förslag angående fackliga förtroendemän, möten på betald arbetstid och arbetslivsforskning, varvid även frågan om bidrag till arbetsmarknadsorganisationernas regionala verksamhet enligt föredraganden sägs bli behandlad. Socialdemokraterna kan inte tolka förslaget i budgetpropositionen på annat sätt än att regeringen vill avveckla det stöd till löntagarorganisationernas utbildning av skolinformatörer och företrädare i SSA-råden som infördes för att stimulera och fördjupa en pågående utveckling av skolan. Hade regeringen haft en annan uppfattning skulle man i budgetpropositionen i varje fall ha angivit att medel skall utgå även för nästa budgetår. Om det varit nödvändigt hade den närmare behandlingen av frågan fått anstå till den särproposition om ny förtroendemannalag som föredraganden anger skall föreläggas . I motsats till folkpartiregeringen vill socialdemokraterna stryka under den ökade betydelse som arbetsmarknadens parter har för att driva på utvecklingen av skolan. En rad åtgärder har också vidtagits för att i ökad utsträckning få med fackligt aktiva företrädare för arbetslivet i skolarbetet, vilket ställer stora krav på dessa. Så t. ex. innebär SSA-rådens tillkomst att skolan regelbundet samverkar även med representanter för löntagarna. Genom SSA-rådens arbete har också en aktivering av de lokala yrkesråden påbörjats. I beslut och anvisningar för försöksverksamheten med en för alla elever förstärkt och fördjupad arbetslivsorientering förutsätts vidare att även fackliga representanter medverkar i skolarbetet och när eleverna vistas på arbetsplatserna utanför skolan. I ökad omfattning bereds också lärare och skolledare möjligheter till studier på arbetsplatser utanför skolan. Syftet är att ge underlag för arbetslivsfrågornas integrering i undervisningen. Som nämnts betonades i SIA-propositionen vikten av fackligt aktiva arbetslivsföreträdares medverkan i skolan. Det nya statsbidragssystemet ger också ökade möjligheter att avsätta medel för sådan medverkan, vilket tidigare varit en svårighet. Erfarenheter visar att man i ett stort antal kommuner nu synes vara beredd att avsätta vissa medel för ersättning till sådana skolinformatörer för förlorad arbetsförtjänst. I anvisningar från anges för ämnet arbetslivsorientering i gymnasieskolan att medverkan utifrån är värdefull. I förslag till ny läroplan för , vilken f. n. bereds inom , talas dels om medverkan av bl. a. de fackliga organisationerna, dels om att företrädare för organisationerna bör delta i planeringen i skolan. För ett direkt samarbete med skolans personal och elever har löntagarorganisationerna lokalt byggt upp en organisation med förtroendevalda som har huvudansvaret för direktkontakter med de enskilda skolorna (skolorganisatörer). I detta kontaktarbete ingår bl. a. att efter skolans önskemål bistå med skolinformatörer som en resurs i undervisningen. Skolorganisatörema svarar också för kontakter med de lokala fackliga organisationerna med syfte att stimulera till engagemang när skolelever vistas på olika arbetsplatser. För dessa insatser behöver löntagarorganisationernas kontaktpersoner med skolan utbildning. SSA-råden befinner sig i början av en utveckling mot ökade kontakter mellan skolan och arbetslivet. I en särskild motion föreslår socialdemokraterna ökade resurser för både de lokala och regionala råden. Om inte löntagarorganisationernas företrädare i råden kan ges utbildning för sina uppgifter finns det enligt vår mening risk för att SSA-rådens verksamhet inte kommer att motsvara de förväntningar som samhället ställer på dessa. Detta gäller också de lokala yrkesråden. De har varit inskrivna i skollag och skolförordning tillbaka, men verksamheten har varit begränsad. Skolmyndigheterna har inte heller ägnat råden den uppmärksamhet de förtjänar. Genom SSA-rådens tillkomst har yrkesrådens verksamhet aktiverats så långt att man i många kommuner tillsatt dem och verksamheten har kunnat påbörjas. som föreskrifter och anvisningar har utfärdats för SSA-råden har motsvarande skett för yrkesråden. Yrkesrådens verksamhet bör därmed kunna intensifieras över hela landet. Inte minst är detta önskvärt då yrkesinriktade kurser och utbildningar ökat kraftigt på grund av arbetsmarknadsläget för ungdomar. De fackliga organisationernas möjligheter att motsvara samhällets förväntningar är starkt beroende av samhällets beredvillighet att svara för de kostnader som verksamheten åsamkar organisationerna. På skolans område gäller detta utbildning av SSA-rådsledamöter, ledamöter i lokala yrkesråd och av fackliga skolinformatörer samt upprätthållande av lokal kontaktverksamhet med skolan. Om samhället i fortsättningen inte är berett att stödja organisationernas kontakter med skolan på samma sätt som skett kan den uppbyggda organisationen komma att raseras. Socialdemokraterna är inte beredda att medverka härtill. Det arbete som organisationerna deltar i för att förbättra skolan bör självfallet också stödjas av samhället. Socialdemokraterna anser att det finns starka skäl för att besluta anvisa 2 milj. kr. för löntagarorganisationernas utbildning av skolinformatörer och företrädare i SSA-råd utan att avvakta regeringens behandling av arbetsrättskommitténs förslag. Det gagnar inte kontakterna mellan skola och arbetsliv att löntagarorganisationerna skall sväva i osäkerhet om medel kommer att anvisas nästa budgetår för deras utbildningsverksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att till Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet (E 9. ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . för löntagarorganisationernas utbildning av fackliga skolinformatörer samt företrädare i SSA-råd och lokala yrkesråd. () () () () () () () () ()