ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021273 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vård av narkotikamissbrukare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1181 av m. fl. 1. hos regeringen begär förslag syftande till att domstol skall ges sådan möjlighet att döma till meningsfull vård och rehabilitering att de sociala myndigheterna får skyldighet att anordna sådan, 2. hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag syftande till en social och medicinsk vårdlag för missbrukare i enlighet med vad i motionen anförts, 3. som sin mening ger regeringen till känna att i den mån ovannämnda sociala och medicinska vårdlag ej föreligger då socialtjänstlagen träder i kraft, nykterhetsvårdslagen efter viss översyn bör få fortsätta att gälla och då även avse narkomanvård, 4. hos regeringen begär översyn av reglerna för de olika sociala bidragen i syfte att begränsa möjligheterna att med sådana bidrag underhålla drogmissbruk. () () () () () HANS NYHAGE (m)
mot · G2021274 · 1979-01-24 00:00:00 — av och i om alkoholupplysningen () har under fördelat anslag till upplysningsverksamhet i alkoholfrågor. Verksamheten har fått en stor bredd och många nya initiativ har tagits för att nå ut med diskussionen om alkoholfrågorna till en bred målgrupp. SUR begär nu för / 80 4,5 milj. kr. till denna verksamhet. Sedan föregående år finns en särskild nämnd på som har till uppgift att fördela anslag till olika kampanjer för alkoholupplysning. Innevarande budgetår har anslag fördelats till försöksverksamhet med fritidsaktiviteter i kommuner och föreningsliv i förebyggande syfte. Enligt vår uppfattning har SUR skaffat sig ett gediget kunnande på detta område samt byggt upp en värdefull kontakt med ungdomsorganisationerna för att få bredd på alkoholupplysningen. Det är därför naturligt att SUR fortsättningsvis får överta fördelningen av medel till fritidsverksamhet i förebyggande syfte samt svara för den utvärdering som skall göras. Motsvarande administrativa resurser bör även tillföras SUR. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att under anslagsposten J 8 Upplysning och information pä alkoholområdet anvisa 4,5 milj. kr. till för fortsatt upplysning i alkoholfrågorna.
mot · G2021275 · 1979-01-25 00:00:00 — om bidrag tili De sjukhussmittades riksförbund De sjukhussmittades riksförbund (DSR) bildades som riksorganisation med huvuduppgift att tillvarata de sjukhussmittades rättigheter i samhället. Förbundet har direktanslutna medlemmar från alla delar av landet. En fastare organisation är under uppbyggnad - ett antal lokalavdelningar har bildats eller är under bildande. Detta arbete försvåras emellertid på grund av brist på medel. Medlemmarnas ekonomiska situation är med anledning av deras sjukdomsförhållande sådan att de helt enkelt inte har råd att i någon större omfattning ur egen kassa avsätta medel till förbundet. Ledningen för förbundet, som arbetar helt ideellt, tvingas därför göra betydande personliga uppoffringar för att kunna bedriva sin verksamhet. Förbundet nedlägger ett omfattande arbete för att söka hjälpa och stödja de många smittade i deras allvarliga situation. Särskilt den stödjande funktionen är av stor betydelse. Man har hårt engagerat sig i frågan om ekonomisk hjälp till dem som av skilda skäl ej erhåller ersättning från patientskadeförsäkringen. Inte mindre har man därvid sökt bevaka deras intressen, som helt hamnade utanför försäkringen, när denna trädde 1975. Man arbetar också intensivt för att sprida kännedom om försäkringen - eftersom det alltjämt brister i det avseendet från samhällets sida. Förbundet har vid åtskilliga tillfällen biträtt forskare och läkare inom ämnet sjukhusinfektioner med bl. a. statistiska uppgifter av stort värde och intresse. De sjukhussmittades riksförbund har alltsedan bildandet ansökt om anslag från såväl som allmänna arvsfonden. har dessa ansökningar avslagits med motiveringen att förbundet inte skulle vara en organisation för handikappade utan fastmer en allmänt stödjande och hjälpande organisation. Men sjukhussjukan utgör otvetydigt en stor psykisk påfrestning och många medlemmar i förbundet är därtill klart fysiskt handikappade. Förbundet bedriver alltså otvivelaktigt en mycket omfattande och värdefull verksamhet men hämmas i sitt arbete av ekonomiska skäl. Det är därför angeläget att man får stöd från samhället. Enligt min mening bör detta ske genom anslag från . bör därför uttala att förbundet skall kunna erhålla bidrag till sin verksamhet från anslaget till . Med anledning av vad jag ovan anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att De sjukhussmittades riksförbund bör tilldelas bidrag till sin verksamhet från anslaget till . HANS NYHAGE (m)
mot · G2021278 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1278 av och om afasi Ca 5 000 personer drabbas av afasi. Sjukdomen drabbar människor i alla åldrar. Afasi är ett samlingsnamn för flera olika tillstånd som innebär förlust helt eller delvis av förmågan att genom tal eller skrift meddela sig med eller motta meddelanden från andra människor. Ordstumhet, orddövhet, ordglömska, ordförväxling och ordblindhet är olika former av afasi. De intellektuella funktionerna är vanligen bibehållna och syn-, hörsel- och talorganen oskadade. Orsaken till afasi är oftast rubbningar i blodförsörjningen till hjärnan, skallskador eller tumörer. Afasi ingår ofta som en del av en symtombild, som därutöver kännetecknas av bl. a. högersidig förlamning, visst bortfall av synfältet samt vissa psykiska symtom, koncentrationssvårigheter och förlängd reaktionstid. Situationen för personer som lider av afasi är mycket svår. kan bristande kännedom hos såväl sjukvårdspersonal som allmänheten om sjukdomen och sjukdomsbilden göra att afatikern ofta feltolkas. Man förväxlar talsvårigheterna, det försämrade minnet och den relativa långsamheten med en mental defekt. Detta får till följd att afatikern ofta är generad över sitt handikapp och isolerar sig. Det är nödvändigt att resurser satsas på dels förbättrad vård och rehabilitering av afasidrabbade, dels utbildning och forskning när det gäller afasi och dels ökad information om sjukdomen och sjukdomsbilden till allmänhet och sjukhuspersonal. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn och redovisning av möjligheterna till en ökad satsning när det gäller afasi på vård, utbildning och forskning samt information. MAJ () ()
mot · G2021279 · 1979-01-23 00:00:00 — 1978/79 1279-1286 om viss översyn av begravningskungörelsen I samband med upptäckten av mordfallen vid i i början av innevarande år har många människor i och utanför sjukvården frågat sig, hur det varit möjligt att så många onormala dödsfall kunnat undgå upptäckt. En förklaring är givetvis att de döda varit gamla och sjuka och att dödsfall under sådana förhållanden som regel inte ger upphov till misstanke om brott. Då dödsfallen dessutom inträffat i sluten vård på sjukhus är steget till misstanke om brott långt, eftersom sjukvården i vårt land med all rätt omgärdas med mycket stort förtroende. Den nu konstaterade orsaken till de inträffade dödsfallen i utgör utomordentliga undantag från allt det omfattande sjukvårdsarbete som bedrivs i . Ingen vill eller kan normalt på fullt allvar misstänka att det finns sjukvårdspersonal som arbetar i avsikt att ta livet av sina patienter. När detta unika ändå har inträffat frågar man vilka möjligheter som står till buds för att snabbt kunna avslöja och därmed också förhindra ett fortsatt avsiktligt dödande. Efter ett dödsfall skall enligt 14 § i begravningskungörelsen dödsbevis utfärdat av läkare - så snart ske kan insändas till pastorsämbetet i den församling där dödsfallet skall antecknas. är det som regel tjänsteläkare, läkare vid sjukvårdsinrättning eller rättsläkare som utfärdar dödsbevis, varvid omständigheterna vid dödsfallet studeras. Långt ifrån alla obduceras, beroende på motvilja hos nära anhöriga. Svårigheten att bevisa dödsorsaken i många fall är uppenbar, oavsett om obduktion har skett eller ej. Det har ju också framgått av utredningen i . Alla döda kan inte obduceras med den noggrannhet som sker vid en rättsmedicinsk obduktion. Det saknar samhället resurser för. Frågan är ändå om det i nuvarande läge finns förutsättningar att på ett säkrare sätt kunna fastställa en dödsorsak, exempelvis att vid en normalobduktion utföra en kemisk analys. Denna möjlighet har framskymtat i debatten efter upptäckten av Malmömorden. Kanske finns det andra möjligheter att förstärka rättssäkerheten i samband med dödsfall. Frågan är också om bestämmelserna i begravningskungörelsen är så utformade att de förhindrar utfärdande av dödsbevis, som döljer brott som läkare inte har för avsikt att dölja. Morden i har aktualiserat en översyn av gällande bestämmelser om dödsorsaksundersökning och utfärdande av dödsbevis enligt 14 § i begravningskungörelsen för att få ett säkrare underlag för dödsorsaksbestämningen. 1 1978/79. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begären översyn av bestämmelserna i begravningskungörelsens 14 § samt om reglerna beträffande dödsorsaksundersökning för att om möjligt stärka rättssäkerheten på detta område.
mot · G2021282 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om läkemedelskostnaderna inom åldringsvården Vid inköp av läkemedel medges gängse rabattering endast om individuella recept företes. Inom ålderdomshemsvården utgör detta ett problem. Att låta utfärda individuella recept medför betydande merarbete och administration även om det innebär betydligt lägre inköpspris. Vid åtskilliga ålderdomshem väljer man därför att tillämpa s. k. dosdispensering utförd av farmaceut. Detta har vårdmässiga fördelar utöver de rent arbetsmässiga och garanterar en bättre omhändertagandenivå än individuell förskrivning. Tillgängligheten och utprovningsmöjlighetema är bättre. För att man vid ålderdomshem inte skall tvingas tillgripa individuell receptsförskrivning av kostnadsskäl är det angeläget att införa sådana regler, som möjliggör kollektivt läkemedelsinköp som berättigar till den gängse läkemedelsrabatten utan att individuella läkemedelsrecept måste företes. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder som kan nedbringa ålderdomshemmens läkemedelskostnader i enlighet med vad i motionen anförts. () () L. () i
mot · G2021286 · 1979-01-24 00:00:00 — av förste vice talmannen m. fl. om höjt bidrag till vissa nykterhetsorganisationer Tillsammans med övriga folkrörelser utgör en väsentlig del av fritids- och kulturlivet. Socialt och ungdomspolitiskt har arbete varit banbrytande och utgör ett viktigt kraftfalt för idédebatten i sociala och alkoholpolitiska frågor. fastställde 1977 målsättningen för samhällets alkoholpolitik, att begränsa den totala allt för höga alkoholkonsumtionen och att komma till rätta med alkoholmissbruket. 1977 minskade den totala alkoholkonsumtionen med medan konsumtionen 1978 med all sannolikhet kommer att innebära en konsumtionshöjning med 2-3 96. Sammantaget kan man konstatera att allmänhetens medvetenhet om alkoholskadorna och den ökande utslagningen har ökat. Detta avspeglas bl. a. i massmedias behandling av alkoholpolitiken. För har denna utveckling varit positiv. Flera av nykterhetsorganisationerna rapporterar stigande medlemstal. Allt fler människor vänder sig också till för att få information om såväl droger som verksamhet. Framför allt kan konstateras att skolorna i allt högre grad utnyttjar som förmedlare av information, vilket ställer ökande krav på organisationerna. Det är viktigt att förmår att svara upp mot de krav som det ökade intresset för alkohol- och narkotikafrågan för med sig. utgörav tradition en garanti för att debatten hålls levande också i tider när opinionen inte är lika engagerad som . Idérörelserna har jämfört med andra organisationer en naturlig svårighet att hävda sig i storlek och snabba medlemsökningar. Det är därför mycket olyckligt att idérörelsernas situation ytterligare försvåras genom minskade statliga bidrag. En idérörelse kan inte möta kostnadsstegringar med rationaliseringar och ökade intäkter i en takt som erfordras. Erfarenhetsmässigt vet vi också att framtida anslagshöjningar aldrig kompenserar den minskning som uppstår när höjning av statsbidraget uteblir. För del finns den erfarenheten . Man bör också hålla i minnet att strävan aktivt motarbetas av kapitalstarka intressegrupper. har varit missgynnad när det gäller samhällets bidragsgivning. Jämfört med andra folkrörelser erhåller ett anslag som uträknat per medlem utgör hälften av bidraget till trossamfund och ungefär en fjärdedel av bidraget till idrottsrörelsen. Den av regeringen föreslagna höjningen utgör endast 4,1 96, vilket inte ens täcker de höjda kostnader som inflationen orsakade. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar att statsbidraget till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. för /80 höjs med . () ()
mot · G2021287 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1287-1290 Motion 1978/79:1287 av m. fl. om en översyn av , m. m. 1 motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Kulturpolitik i nämnda motion hemställs 1. anhåller att regeringen gör en utvärdering och en översyn av , 2. uttalar att skall ta kvalitetshänsyn i sin verksamhet, 3. uttalar att Dramatiska teaterns och Operans riksansvar att vårda () () den klassiska repertoaren inte får eftersättas. H. () L. () i () () 1 1978/79.
mot · G2021288 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om ett motorstadion vid Enbart i lär det finnas ca 12 000 organiserade motorintresserade. Trots detta är det endast vissa delar av den breda motorsporten som uppmärksammas. Verksamheten bedrivs till största delen utan samhällsstöd tack vare stora ideella insatser. Motorsporten har alltid haft en undanskymd roll när det gäller samhällets stöd till idrotten och till anläggningar. I finns ingen ordentlig motorsportanläggning. har dock i olika sammanhang diskuterats möjligheterna att uppfora ett motorstadion för att kunna erbjuda motorsporten samma möjligheter som flertalet andra sporter. Efter en uppvaktning från motororganisationerna tillsattes i en utredning . Denna utredning, i vilken också deltog statliga representanter, presenterade sina förslag. Några beslut blev det dock inte då det ansågs att fler kommuner än borde vara med och dela på kostnaderna. 1972 engagerades i frågan. En arbetsgrupp tillsattes och denna presenterade 1977 ett reviderat förslag till motorstadion vid med finansieringskalkyler. Efter remissbehandling av förslag bildades en intressegrupp för med representanter för , kommunerna i norra länshalvan av och deltagare från motorsporten. Intressegruppen har utarbetat ett förenklat alternativ till motorstadion omfattande en första etapp med en dragstrip med enklare kringanläggningar. Kostnaderna för projektet torde ligga kring 10,5 milj. kr. Det aktuella förslaget innebär att en stiftelse bildas av berörda kommuner, motorsporten och övriga intresserade. Stiftelsen skall med ett begränsat rörelsekapital söka anläggningsbidrag hos samt söka få till stånd en markupplåtelse med luftfartsverket beträffande aktuellt område i anslutning till . Anläggningen planeras att skötas av motorsporten enligt särskilt avtal. Vissa kringanläggningar skall arrenderas ut. Under dessa förutsättningar och med ett avtal om begränsade kostnader för marken beräknas anläggningen vara självfinansierande. Om anläggningen i det första skedet kompletteras med en rally-crossanläggning ökas förutsättningarna för projektets egenfinansiering. Största hindret för att starta projektet är frågan om markupplåtelsen. villkor för markupplåtelsen är alltför betungande. Marken där anläggningen planeras är avröjd skogsmark med mycket begränsad Statsmakterna borde således ställa marken till motorstadions förfogande till en begränsad kostnad. Vidare borde det finnas möjligheter att i stället för bidrag till s. k. regionalt anläggningsstöd, med en väntetid , erbjuda ett engångsbidrag. Detta skulle kunna medföra att den efterlängtade anläggningen kan komma till stånd . motorstadion planeras då bli ekonomiskt självbärande, trots att alla bidrag är av engångskaraktär. Ingen annan administration tillskapas utöver motorsportens egen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder i överensstämmelse med vad som anförts i motionen i syfte att möjliggöra projektet motorstadion.
mot · G2021289 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1289 av m. fl. om höjt anslag till har i årets budgetförslag fått en ökning av sitt statsanslag med endast , varav 56 000 enligt beräkningar är kompensation för kostnadsstegringar. SKR, som befinner sig i ett expansivt utvecklings- och organisationsskede, har själv begärt och förväntat sig en ökning med . föreslår i sitt anslagsäskande en höjning med 256 000 till . Konstföreningsrörelsens betydelse för landets bildkonstliv är ovedersäglig med tanke på att det finns 1 300 föreningar, varav över 1 000 är verksamma på våra arbetsplatser. Medlemsantalet beräknas uppgå till 500 000 och arrangeras 5 000 konstutställningar och 3 000 övriga kulturprogram. 10 000 personer är verksamma i konstföreningarnas styrelser, utställningsoch programkommittéer. Om dessa ideella insatser skulle ersättas med avlönade intendenter och amanuenser skulle det åsamka samhället en kostnad på . bara i löner. Konstföreningarna köper och förmedlar konst för 60 000 000 , varigenom man ger konstnärskåren arbetstillfällen i en sådan utsträckning att det är direkt avgörande för bildkonstens utveckling i landet. har över 800 konstföreningar anslutna och har hunnit organisera 21 distriktsorganisationer, vilka i regel omfattar ett landstingsområde. SKR:s informationsverksamhet är synnerligen väsentlig för konstföreningarnas möjligheter att på ett meningsfullt sätt utveckla verksamheter på arbetsplatser och i kommuner, där anställda eller kommuninvånare annars inte får möjlighet att komma i kontakt med ett seriöst bildkonstutbud med ett varierat innehåll. synes oss i hög grad vara en sådan ideell organisation som genom en decentraliserad verksamhet, inte minst på arbetsplatser, följer intentionerna i den antagna kulturpolitiken. har fått sitt anslag för utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhet höjt med . enligt förslag i budgetpropositionen. yrkade vi på en prutning av ifrågavarande anslag. Även anser vi att den föreslagna ökningen är alltför kraftig och att en prutning på medlen till informations- och utvecklingsverksamhet kan ske. Vi föreslår därför att anslaget minskas med , vilka medel i stället bör utgå till . Med hänvisning till vad anförts hemställs 1. att till : Utrednings-, utvecklingsoch informationsverksamhet (B 2) för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat anslag av , 2. att till Vissa bidrag till bildkonst (B 36) för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt reservationsanslag av . () ()
mot · G2021291 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1291-1299 av m. fl. om utbyggnad av den regionala televisionen beslutade om radions och televisionens framtida verksamhet. En av tankarna i detta beslut var en ökad satsning på regional programproduktion. Ett annat väsentligt inslag varén utbyggnad av regionalTV-verksamheten. I propositionen utgick man från att vi skulle få en fullt utbyggd regional-TV i samtliga distrikt. Detta upprepas i årets budgetproposition. Det finns anledning understryka att detta beslut inte får förfuskas. En bärande tanke bakom förra årets beslut om radions och televisionens framtid var att man i landets olika delar inte bara skulle svara för programproduktionen för rikssändningarna i ökad omfattning utan också kunna ta del av regionala TV-sändningar med ett innehåll som anknyter till verksamheten och utvecklingen i den egna regionen. De regional-TV-sändningar som finns på fyra håll har rönt stor uppskattning och har goda tittarsiffror. En femte region, , kommer snart att starta med regional-TV-sändningar. Framtiden för de återstående sex distrikten är däremot oklar. De medel som ställts till radions och televisionens förfogande i årets budgetproposition skall räcka till vissa nya aktiviteter och förbättringar av den nuvarande verksamheten. De många önskemålen får emellertid inte leda till, som det förekommit krav på i debatten, att på egen hand kan avgöra om någon fortsatt satsning på regional-TV skall ske eller inte. har i proposition och riksdagsbeslut haft en sådan central plats att det är viktigt att planerna på att regional-TV i samtliga distrikt fullföljs . Det skulle innebära en betydande regional orättvisa om blott vissa av landets delar fick regional-TV, medan den för andra sköts på en obestämbar framtid. Som framhållits är detta bl. a. en fråga om tilldelade resurser, men det handlar framför allt om prioriteringar. Det kan inte rimligtvis överlåtas åt det aktuella programföretaget att självt bestämma om och i vilken takt regionalTV-utbyggnaden skall ske. bör här, med instämmande av uttalandet i årets budgetproposition, slå fast att regional-TV vid avtalsperiodens slut skall finnas i samtliga distrikt och att detta i princip skall innebära att ett nytt distrikt startar sådan verksamhet . Med hänvisning till vad som anförts i motionen, hemställs att med anledning av budgetpropositionen, avsnittet rörande , uttalar att regional-televisionen succes 1 1978/79. sivt skall byggas ut så att vid dennas slut samtliga distrikt har egna regional-TV-sändningar. . NISSER (m) G. () i () () HANS NYHAGE (m) () PER ()
mot · G2021293 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1293 av m. fl. om ökat stöd åt trossamfunden Enligt uppfattning skall samhället garantera förutsättningar för religiös verksamhet över hela landet. Detta innebär att trossamfunden bör fä en i jämförelse med likvärdig ekonomisk behandling. /72 utgår statsbidrag till olika religiösa samfund. Statsbidraget har inte minst på centerinitiativ successivt räknats upp till 27 milj. kr. 1 budgetpropositionen föreslås för /80 att 28 milj. kr. Utvecklingen mot en situation där trossamfunden kan arbeta på likvärdiga villkor med får inte bromsas. För att denna målsättning skall uppnås fordras en höjning av anslaget till trossamfunden . Utöver den religiösa verksamheten uträttar samfunden ett omfattande socialt arbete bland såväl unga som äldre människor. Deras sociala hjälpinsatser för människor som lever under svåra förhållanden utgör en stor tillgång för samhället. Insatser inom narkomanvård och nykterhetsvård kompletterar på ett värdefullt sätt samhällets olika insatser. Samfunden uträttar således ett uppoffrande ideellt samhällsarbete. Det är bl. a. därför angeläget att samhället underlättar deras möjligheter att verka. Samfunden finansierar sin verksamhet huvudsakligen genom frivilligt insamlade medel. Trots stora frivilliga insatser har många samfund svårigheter att upprätthålla verksamheten, eftersom kostnaderna har stigit avsevärt . frikyrkoråd, som fördelar statsbidragen, anser att som riktpunkt för verksamhetsbidraget bör gälla att trossamfunden i likhet med bör få av sin totala utgiftsvolym täckt av statsbidrag. Enligt mening är det angeläget att ge de fria samfunden reella möjligheter att upprätthålla och utveckla sin verksamhet. En höjning av anslaget med 1 milj. kr. utöver regeringens förslag är därför väl motiverad. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till trossamfund för /80 anvisar ett reservationsanslag av . () () () () () () () MAJ () () () () () . ÅSLING (c)