mot · G2022473 · 1979-04-10 00:00:00 — 1978/79: 2473 av m. med anledning av propositionen 1978/79:136 om trädgårdsnäringen Den svenska trädgårdsodlingen har utvecklats till en näring av stor betydelse. Det gäller såväl produktions-, sysselsättningssom regionalpolitiska aspekter. Vid den trädgårdsräkning som genomfärdes uppgick produktionsvärdet för trädgårdsprodukter till . Detta har ytterligare ökat. Trädgårdsodlingen sysselsätter ca 25 000 personer i den direkta produktionen. Med det statistiska material som finns är det inte möjligt att exakt framräkna antalet årssysselsatta. Det kan emellertid fastslås att odlingen av trädgårdsprodukter har stor betydelse för många människors utkomst. Detta gäller inte bara vid växthusföretag utan också vid många mindre jordbruksföretag, där ofta en stor andel av arealen används till trädgårdsprodukter. Det är för vårt lands sysselsättningsproblem av väsentlig betydelse att ca 15 000 personer har stadigvarande sysselsättning och drygt 10 000 personer deltids- eller säsongarbete inom trädgårdsodlingen. Av stor betydelse är även den indirekta sysselsättningseffekt som genom trädgårdsodlingen skapas genom trädgårdsanläggning, produktionsmedelsindustri, distributionsföretag etc. Det är från folkhälsosynpunkt synnerligen angeläget att den svenska trädgårdsproduktionen får en sådan omfattning att försörjningsberedskapen blir näringsfysiologiskt rätt tillgodosedd. Från denna utgångspunkt är alla näringsexperter ense om att vi avsevärt bör öka vår konsumtion av frukt, bär och grönsaker. Också prydnadsväxterna har fått en allt större betydelse genom att skapa en bättre inne- och utemiljö i vårt land. Trots denna samhällsnyttiga produktion kämpar den svenska trädgårdsnäringen med stora ekonomiska svårigheter. Trädgårdsnäringens ekonomiska svårigheter beror i hög grad på att gränsskyddet för trädgårdsprodukter är sådant, att det inte hindrar dylika varor från andra länder att avsättas till onormalt låga priser i . Det beror bl. a. på att tullskyddet i består av s. k. vikttullar, dvs. ett fast belopp per viktenhet. Dessa tullsatser har varit oförändrade . Värdet av tullen har därför kraftigt urholkats under de senaste årens snabba inflation. EGTänderna har däremot en procentuell värdetull och i många fall också en lägsta tullavgift som skydd mot lågprisimport. Enligt vår uppfattning bör den svenska trädgårdsnäringen ges ett gränsskydd i form av procentuella värdetullar med i vissa fall en lägsta tullavgift. 1 1978/79. 1978/79: 2473 avgav trädgårdsnäringsutredning ett huvudbetänkande om den svenska trädgårdsnäringen (SOU 1978: 51). Utredningen konstaterade bl. a. att de svenska trädgårdsföretagen nått sin nuvarande omfattning genom ett skickligt tillvaratagande av tekniska framsteg och andra rationaliseringsmöjligheter samt genom en anpassning av produktionen till förändringar i efterfrågan och odlingsförutsättningar. En stor osäkerhet har dock präglat näringen . med att näringen brottats med svårigheter har efterfrågan på trädgårdsprodukter ökat. Prognoser pekar på en fortsatt ökning. De svårigheter som föreligger inom trädgårdsnäringen är således inte föranledda av någon total minskning i efterfrågan. Däremot är näringen mycket starkt utsatt för påverkan från utlandet. För att skapa en viss grundtrygghet för trädgårdsnäringen har utredningen enligt sina direktiv gjort en genomgång av gränsskyddet och lämnat förslag till en anpassning av detta till nuvarande förhållanden. De föreslagna förändringarna är föranledda av ändrade odlingsmetoder och andra betingelser. I vissa fall har utredningen bedömt en tullhöjning nödvändig för att skydda särskilt utsatta produktgrupper. Utredningen föreslog också en värdesäkring av tullnivåerna genom övergång till värdetullar eller återkommande justeringar av vikttullarna. För åtskilliga produkter föreslogs en kombinerad vikt- och värdetull. I propositionen 1978/79: 136 redovisar jordbruksministern att samhället satsar icke obetydliga resurser på forskning, försök, rådgivning och finansiellt stöd till trädgårdsnäringen. Han framhåller dock att ett uttalat, övergripande mål för politiken på området saknats från samhällets sida och att det är motiverat att dra upp vissa riktlinjer för politiken på trädgårdsområdet. Tyvärr är målformuleringarna i propositionen inte lika klara som de som gjordes av trädgårdsnäringsutredningen. Jordbruksministern framhåller bl.a.: Jag ansluter mig liksom flertalet remissinstanser i huvudsak till de riktlinjer för trädgårdsnäringspolitiken, som utredningen har föreslagit. Någon närmare förklaring till vad i huvudsak innebär, får man inte. Vi anser det angeläget att i likhet med trädgårdsnäringsutredningen uttalar att trädgårdsnäringen skall ges sådana villkor, att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar. För vissa trädgårdsprodukter avvisar regeringen utredningens förslag om bättre gränsskydd. Om skulle bifalla detta, kommer det 1978/79: 2473 att medföra mycket allvarliga konsekvenser för många trädgårdsföretag och den arbetskraft som är sysselsatt inom dessa. Ett exempel på detta är snittblomsterodlingen. Den svåra ekonomiska situationen för snittblomsterföretagen har medfört att speciella driftlån har utgått från en särskilt inrättad lånefond till snittblomsterföretag som drabbats av likviditetssvårigheter. Situationen för växthusföretag med produktion av rosor och nejlikor var så allvarlig, att regeringen och riksdag ansåg att särskilda insatser behövdes för att dessa företag skulle kunna upprätthålla sysselsättningen. Sammanlagt 3 milj. kr. av lånefonden avsattes därför i avskrivningslån för snittblomsterföretagen. Ovanstående stöd skulle enligt jordbruksministern utgå i avvaktan på de förslag till långsiktiga lösningar av näringens problem som väntades års trädgårdsnäringsutredning. Mot denna bakgrund är regeringens tullförslag på snittblomsterområdet mycket otillfredsställande. Förslaget innebär endast tullhöjning för rosor, medan man låter tullen vara oförändrad för nejlikor och övriga snittblommor. Även de företag som odlar nejlikor och s. k. övriga snittblommor kämpar dock med en mycket hård importkonkurrens. Det gäller bl. a. för snittblomsterföretag med iris, freesia, , alstroemeria etc., som ingår bland övriga snittblommor. De temporära åtgärder som regering och riksdag tidigare vidtagit för att upprätthålla sysselsättningen i dessa snittblomsterföretag bör enligt vår mening nu åtföljas av en mera permanent lösning. Denna bör som trädgårdsnäringsutredningen föreslagit bestå i att man även för nejlikor och övriga snittblommor höjer tullen till /1/330/11. Det innebär att man går upp till den bundna tullnivån i . Lönsamhetsproblemen för snittblomsterodlingen har betonats av såväl trädgårdsnäringsutredningen som remissinstanserna. Bland dessa bekräftar även LO, KF och de lönsamhetsproblem som finns inom snittblomsterproduktionen. I propositionen framhåller jordbruksministern att utredningen bedömt att lönsamheten, absolut sett, inte är tillfredsställande i någon av produktionsgrenarna. Särskilt dålig är den för företag med snittblommor och blandade kulturer. Lönsamheten har drastiskt försämrats för snittblomsterföretagen. I ett annat sammanhang säger jordbruksministern: är att vissa delar av näringen, såsom snittblomsterodlingen, fått vidkännas stora förluster. Med ovannämnda bakgrund är det förvånande att regeringen inte ger samtliga snittblomsterföretag ett förbättrat tullskydd, detta i all synnerhet som angelägenheten av ett bättre gränsskydd för snittblomsterodlingen kraftigt betonats av såväl som . De båda förbunden har därvid fram 1978/79: 2473 hållit nödvändigheten av att starkare än värna om den inhemska sysselsättningen. Strävandena att bereda den anställda arbetskraften en så lång sysselsättningsperiod som möjligt har medfört att blomsterlökar numera drivs . Detta har också nödvändiggjorts av den sänkta lönsamheten för lökdrivningsföretagen. Med tanke på denna utveckling skulle det vara ett steg i fel riktning att införa tullfrihet , då dessutom risk för massimport av holländska och danska frilandstulpaner föreligger. Även är ett starkt gränsskydd nödvändigt för att tidig produktion av s. k. 5°-tulpaner skall kunna bedrivas. Tullen bör därför även bibehållas på sin nuvarande nivå. föreslog att tullen för adiantum och asparagus bör höjas till /och att en i de svenska odlingarna ny produkt, läderblad, skulle överföras till detta tullnummer (06.04.901). Motivet för utredningens förslag är angelägenheten att i så stor utsträckning som möjligt skapa åretruntarbete inom trädgårdsföretagen. På detta område finns denna möjlighet under förutsättning att den svenska odlingen kan klara den utländska konkurrensen. Av denna anledning vill vi starkt understryka behovet av den av utredningen föreslagna tullhöjningen. Då läderbladen visat sig vara en intressant alternativ produktion, som kan ske året runt, anser vi det också vara riktigt att de, som utredningen föreslår, överflyttas till denna tullposition. Produktionen av fruktträd och fruktträdsgrundstammar inom landet är betydelsefull med hänsyn till det stora behovet av klimatanpassat trädmaterial. Inte minst är detta viktigt, sett mot önskemålet att kunna öka fruktträdsplanteringen i de norra delarna av landet. Samhället har markerat sitt intresse för en inhemsk produktion genom en högre tullsats. har också i sitt yttrande över trädgårdsnäringsutredningens betänkande framhållit att en kraftigt ökad och billig öststatsimport utgör ett allvarligt hot mot den befintliga svenska produktionen. Mot denna bakgrund anser vi att tullsatsen för positionerna 06.02.002003 skall höjas till liksom för övriga tullbelagda växtslag under nr 06.02. En likställighet av tullen för alla tullbelagda positioner under nr 06.02 skulle också väsentligt förenkla tulldeklarationerna, då fruktträds- men kanske framför allt grundstamsmaterialet är svårt att särskilja från prydnadsväxter. Även av tulltekniska skäl bör således tullsatsen för dessa växtslag harmonieras med den för vedartade prydnadsväxter. Grönsakstullarna är vid en internationell jämförelse mycket låga. Det blir även fallet med de blygsamma höjningar som föreslås för ett 1978/79: 2473 Som exempel kan nämnas att tullen på morötter f. n. är /kg () under den svenska produktionssäsongen. I propositionen föreslås att den skall höjas till . EG-staterna har en tull på . Det medför att länderna utanför EG har lättast att exportera till , detta i all synnerhet som t. ex. och har införselförbud , då den egna odlingens produkter avsätts. Ett ytterligare exempel utgör blomkål, för vilken man i propositionen föreslår att tullen 1/830/11 höjs från . EG-tullen är även här . har importförbud under hela . brukar ha importförbud 1/6 14/10 och därefter en tull på /kg, vilket motsvarar en värdetull på . EG-staterna har inte bara högre värdetullar än vad som föreslås som skydd för den svenska trädgårdsodlingen. Inom dessa länder har man också värdetullen kombinerad med en vikttull för att få skydd mot import till onormalt låga priser. I detta syfte föreslog också trädgårdsnäringsutredningen en kombinerad vikt- och värdetull för vissa produkter samt importminimipriser för tomater och slanggurkor. Handelsministern avvisar dessa förslag men framhåller: Jag är emellertid medveten om att det kan visa sig nödvändigt att i vissa fall närmare följa utvecklingen av importen, bl. a. för att få bättre underlag för att pröva behovet av åtgärder i situationer med onormalt låg prissättning av importvaror. Det får ankomma på regeringen att i sådana fall ge berörda myndigheter i uppdrag att bevaka importutvecklingen och om situationen så kräver föreslå lämpliga åtgärder. Att vid en övergång till värdetullar vidta åtgärder först sedan man följt utvecklingen kan dock skapa betydande svårigheter för utsatta odlargrupper. Dessa kan drabbas av stora ekonomiska förluster, innan berörda myndigheter hinner bevaka importutvecklingen och om situationen så kräver föreslå lämpliga åtgärder, som regeringen sedan skall ta ställning till. Vi anser det därför nödvändigt att trädgårdsnäringsutredningen får i uppdrag att omgående utarbeta förslag till åtgärder mot sådan lågprisimport som genom värdetullen under vissa tider ger ett sämre gränsskydd än nu utgående vikttullar. Vi förutsätter att detta sker efter för utredningar sedvanligt samråd med berörda myndigheter. Angeläget är att förslaget snabbt utarbetas och fastställs av regeringen, så att det vid behov kan sättas i kraft . Vi vill också för såväl grönsaker som prydnadsväxter understryka angelägenheten av en effektiv tullkontroll. Handelsministern förutsätter att vid sin kontroll särskilt beaktar de speciella förhållandena på trädgårdsområdet. Det är synnerligen angeläget att vad handelsministern säger inte bara blir ett uttalande utan också praktisk verklighet. För att så skall bli fallet måste man se till att tullkontrollen 1978/79: 2473 verkligen blir effektiv. Man måste också vara beredd att snabbt införa en kombinerad vikt- och värdetull, där så visar sig vara nödvändigt, bl. a. för att upprätthålla en effektiv tullkontroll. Fond för marknadsfrämjande åtgärder Som trädgårdsnäringsutredningen framhöll räcker inte en anpassning och värdesäkring av gränsskyddet för att skapa en tillräcklig trygghet och säkerhet för produktionen av trädgårdsprodukter. Det behöver därför kompletteras med ytterligare åtgärder. föreslog att en fond för marknadsfrämjande åtgärder skulle inrättas. Finansieringen av fonden skulle i ett inledningsskede huvudsakligen ske med allmänna medel, enligt utredningsförslaget 15 milj. kr. De produkter som varit föremål för direkta stödåtgärder i form av pristillägg skulle dock under nästkommande produktionssäsong beläggas med en produktavgift. Avgiften skulle uttas på såväl inhemsk produktion som importerad vara. I propositionen redovisas att remissinstanserna har delade meningar om den föreslagna fonden. Jordbruksministern anser därför att förslaget bör ytterligare övervägas. Han motiverar detta bl. a. med att frågan om en fond för marknadsfrämjande åtgärder sammanhänger med trädgårdsnäringsutredningens fortsatta arbete rörande marknadsfrågorna. Vi vill starkt understryka angelägenheten av att trädgårdsnäringen får en fond för marknadsfrämjande och marknadssanerande åtgärder. Även om delade meningar förekommit om den föreslagna fondens konstruktion, bör det vara möjligt att omarbeta förslaget med hänsynstagande till remissinstansernas synpunkter. Omarbetningen av förslaget bör dock inte onödigtvis fördröja förverkligandet av den betydelsefulla fonden. Det är därför ytterst angeläget att regeringen uppdrar åt trädgårdsnäringsutredningen att med förtur överarbeta sitt förslag till marknadsfrämjande åtgärder. Det är också ett rättvisekrav, att trädgårdsnäringen får en marknadsfrämjande fond. Jordbruket har sina regleringskassor, och för fiskets del har regeringen föreslagit att anslå sammanlagt 32 milj. kr. till prisstöd för fisk. Med tanke på att trädgårdsnäringens produktionsvärden är drygt 3 gånger större än fiskets är det i hög grad befogat att trädgårdsodlarna får en fond för marknadsfrämjande och marknadssanerande åtgärder. När det gäller rationaliseringsverksamheten följer jordbruksministern i huvudsak trädgårdsnäringsutredningens förslag, vilket också tillstyrkts av remissinstanserna. Medelstilldelningen är dock mindre än vad som angavs i utredningsförslaget. 1978/79: 2473 gen föreslagit att garantiramarna för rationaliseringslån skulle höjas med 16 milj. kr., men regeringen stannar vid 10 milj. kr. Det innebär en uppräkning från 19 till 29 milj. kr. Detta är otillräckligt med tanke på att anvisade medel för innevarande budgetår redan är förbrukade. Lantbruksstyrelsen har förgäves begärt att få ytterligare 5 milj. kr. för att täcka det behov som föreligger under innevarande budgetår. För detta behöver alltså garantiramarna vara 24 milj. kr. Då 5 milj. kr. kommer att gå åt för att under nästa budgetår täcka ett uppdämt lånebehov, innebär de 29 milj. kr. som sammanlagt föreslås för /80 ingen reell ökning, om man tar hänsyn till det nuvarande lånebehovet. Jordbruksministern framhåller i propositionen att det är angeläget att rationaliseringen inte kommer att hämmas av bristande möjligheter att lämna kreditgarantier. Detta kommer dock att bli fallet, eftersom man med de föreslagna garantiramarna inte beaktat att såväl utredningen som jordbruksministern utökat de verksamhetsområden för vilka man kan erhålla rationaliseringslån. Det förslag som regeringen framlagt kommer också att innebära stimulans till omställning av produktionen. Det innebär stora investeringar i trädgårdsföretagen, som kommer att ställa krav på ökade kreditgarantier. bedömde att ifrågavarande garantiram behövde höjas till 5 milj. kr. Av ovanstående framgår att detta var en riktig bedömning. Vi föreslår därför att ramen för kreditgarantier till trädgårdsnäringens rationalisering fastställs till 35 milj. kr. för /80. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering När det gäller bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering föreslog trädgårdsnäringsutredningen att ramen för bidrag skulle uppgå till 5 milj. kr. I propositionen föreslås endast 2 milj. kr. Dessa medel kommer att vara otillräckliga, då jordbruksministern inte bara tillstyrkt de bidragsområden som utredningen föreslagit utan även för särskilda fall föreslår större statsbidrag till de enskilda företagen. Han föreslår nämligen att statsbidragen i särskilda fall bör kunna utgå av godkänd kostnad för investering, dock högst . Med tanke på detta och det stora intresse som i finns för det regionalpolitisk! motiverade statsbidraget vill vi föreslå att i enlighet med trädgårdsnäringsutredningens förslag anslår 5 milj. kr. i bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering. En dylik bidragsram skulle också kunna möjliggöra det årliga statsbidrag på . som begärts av () för effektivitetskontroll i trädgårdsföretag. Det s. k. (Biologisk-Ekonomisk-Teknisk utvärdering av trädgårdsföretag) startades av . 1978/79: 2473 anslag från statens råd för skogs- och jordbruksforskning samt försöksanslag från för prydnadsväxtodling. Det håller f. n. på att avslutas, och en rapport är under utarbetande. Trädgårdsodlarna har dock visat stort intresse för att denna typ av effektivitetskontroll skall fortsätta. Även trädgårdsnäringsutredningen framhöll att en dylik uppföljning skulle vara av stort värde som underlag för bättre rådgivning. TRF har därför som en temporär lösning begärt och fått . av trädgårdsnäringens bensinskattemedel för att kunna fortsätta verksamheten . Med den växande efterfrågan på bensinskattemedel kommer dock dessa inte att vara tillräckliga och heller inte avsedda för att finansiera en sådan permanent verksamhet. En särskild ekonomisk resurs bör därför skapas för denna form av rådgivning. Det måste ske genom ett särskilt anslag för denna verksamhet, som är både ett medel för och ett led i trädgårdsnäringens rationalisering. Som vi tidigare anfört anser vi därför att ett årligt statsbidrag på . bör tillskapas för denna verksamhet. Statsbidrag till energibesparande åtgärder redovisar att statsbidraget till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen har varit mycket värdefullt i arbetet med att sänka energiförbrukningen i näringen. Det har också från samhällets synpunkt haft god effekt. beviljades 6,8 milj. kr. Den beräknade årliga bränslebesparingen genom de åtgärder som fick stöd uppgår till ca 10.500 kbm olja eller ett belopp av storleksordningen 5 milj. kr. En nackdel med nuvarande bidragsbestämmelser är att företagarna genom statsbidraget stimuleras att genomföra energibesparande åtgärder i växthus som från effektivitetssynpunkter i övrigt och från arbetsmiljösynpunkt borde rivas och ersättas av nya. Från allmän synpunkt är därför nuvarande regler inte lämpligt utformade. föreslog att bidrag till energibesparande åtgärder även får utgå till uppförande av nya växthus. Som villkor bör gälla att bidrag endast skall utgå för den nya växthusyta som motsvarar vad som rivs av äldre växthus. Bidraget bör endast avse den del av energikostnaden som primärt avser energibesparande teknik. Det har i olika sammanhang pekats på att behovet av förnyelse av växthusbeståndet genom nybyggnad som ersättning för äldre omoderna och energislukande växthus behöver ske i snabbare takt . Även trädgårdsnäringsutredningen framhöll detta som motiv för förslaget att vidga bidragsmöjligheterna. Det stora nybyggnadsbehovet understryker angelägenheten av att förnyelsen av växthus och utrustningen i dessa inte stagnerar utan successivt sker i takt med att de tekniska möjligheterna till energibesparing kan tas till vara. 1978/79: 2473 Även jordbruksministern understryker i propositionen, att det är angeläget att de landvinningar som görs på energiteknikens område snabbt kommer till användning i praktisk drift inom näringen. Han förordar att reglerna för stöd till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen ändras i enlighet med utredningens förslag. Likaså instämmer jordbruksministern i den motivering som utredningen anfört för att vidga stödet till att även i vissa fall avse nya växthus. Denna viktiga målsättning kan dock inte åstadkommas med den enda miljon kronors förhöjning av det anslag som finns för energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader. hade uppskattat behovet av statsbidrag till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen till 15 milj. kr. Regeringen föreslår endast 4 milj. kr. till åtgärder inom trädgårdsnäringens byggnader samt 1 milj. kr. till prototyper och demonstrationsanläggningar. Vi anser att det anslag som i propositionen 1978/79: 115 upptas för energibesparande åtgärder inom näringslivet bör omfördelas så att sammanlagt 10 milj. kr. anslås till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen. I propositionen redovisas att såväl trädgårdsnäringsutredningen som remissinstanserna ansett att en utredning om rådgivningen till trädgårdsanläggningsbranschen är angelägen. Jordbruksministern framhåller emellertid att denna fråga berör fler områden i samhället, t. ex. kommunerna och bostadssektorn. Han anser därför att denna fråga bör prövas i annat sammanhang. Det är dock synnerligen angeläget att frågan om rådgivningen till trädgårdsanläggningsbranschen inte fördröjs. framhöll att ifrågavarande rådgivningsverksamhet framstår som önskvärd, eftersom den kan effektivt bidra till att sänka samhällets och konsumenternas kostnader för den yttre miljön resp. höja dess kvalitet. En sådan rådgivning utgör också en naturlig länk mellan forskning och försök och den praktiska tillämpningen av dessa resultat. ansåg det också angeläget att trädgårdsanläggningsföretagens behov av rådgivning i växtmaterialfrågor m. m. redan nu i någon mån tillgodoses. Man pekade bl. a. på att trädgårdsaniäggarna borde ha möjlighet att delta i lantbruksnämndens kurser och även i övrigt få information om plantskoleväxter. 1978/79: 2473 Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ekonomisk och social standard för de inom näringen verksamma, 2. att till Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. för /80 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag om totalt , 3. att medge att för /80, utöver vad som föreslagits i propositionen 1978/79: 100 bilaga 13, statlig kreditgaranti lämnas för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med högst , 4. att medge att det anslag som i propositionen 1978/79: 115 upptas för energibesparande åtgärder inom näringslivet för /80 omfördelas, så att sammanlagt . anslås till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen, 5. att i 6 kap. av den föreslagna tulltaxan göra följande ändring av regeringens förslag i propositionen 1978/79: 136: C. körsbärs-, plommon-, päron- och äppelträd: 2. andra slag A. friska: 2. nejlikor: a. 1 mars30 november ... 5. tulpaner: