mot · G3029 · 1979-10-08 00:00:00 — Motion 1979/80:9 av med anledning av propositionen 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan I propositionen 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan föreslås att utbildningen för medicinsk servicelinje förkortas från 100 poäng till 90 poäng. Utbildningen skall enligt propositionen organiseras så att intagning sker antingen från gymnasieskolans vårdlinje eller 2-åriga sociala linje. Eleverna skall under den första delen av utbildningen (10 poäng) läsa antingen Na-ämnen eller vårdämnen så att de jämställs inför fortsatta studier. Därvid återstår det alltså 80 poäng av utbildningen till laboratorieassistent med den kompetens som krävs för att möta kraven på ökat naturvetenskapligt och tekniskt kunnande. I figurerna nedan görs en jämförelse mellan utbildningens innehåll och innehållet enligt propositionens förslag: Enl. Vård -77 I; ämnen 67 V och t Na- ' 33 <: ämnen ,N$t- / .. ämnen' 10 / Na Vd Propositionens förslag innebär alltså att vid bibehållen volym Na-ämnen minskar volymen medicinska ämnen samt praktik med 20 poäng. Att man höjt förkunskaperna hos eleverna genom att kräva minst 2-årig gymnasieutbildning är en rent teoretisk argumentering. Laborantskolan i har följande erfarenheter av elever från 2-årig social linje: Av 38 elever som genomgick det diagnostiska prov i matematik som inleder kurs A visade sig 19 behöva stödundervisning. Detta meddelades gymnasieinspektionen som i sitt svar konstaterade att förhållandet helt överensstämde med deras egna erfarenheter. Det är också så att elever från 2-årig social linje är överrepresenterade bland de elever som gör studieavbrott. Avbrottsfrekvensen bland eleverna på laboratorieassistentlinjen har varit oförändrat hög. Stora brister i informationen om utbildningens innehåll är en trolig orsak till de många studieavbrotten. Sammanställning av avbrottsfrekvensen under utbildningen till laboratorie % avbrott under utbildningen klin fys mikrobiol histopatol Klinisk-kemisk gren (intag: 80 elever/läsår) Klinisk-fysiologisk gren (intag: 16 elever/läsår) Mikrobiologisk gren (intag: 72 elever/läsår) Histopatologisk gren (intag: 32 elever/läsår) Biokemisk-medicinsk-kemisk gren (intag: 32 elever/läsår) Utbildningen till laboratorieassistent hör till sektorn för utbildningen för Det innebär att elever som tänkt sig ett yrke med vårdande funktion felaktigt får intrycket att även laboratorieassistentyrket är ett sådant. Det är viktigt att understryka att laboratorieassistentyrket i sig förenar medicinskt och tekniskt kunnande. Arbetsuppgifterna är medicinsk-tekniska. I arbetet förekommer inte den patientkontakt man kan förledas att tro. Man kan vidare konstatera att elever som tänkt utbilda sig till vårdyrke sällan väljer laboratorieassistentutbildningen i första hand. Detta är en förklaring till att avbrotten sker tidigt i utbildningen. De flesta sker under kurs A, som huvudsakligen består av kurser i matematik, fysik och kemi på basal gymnasienivå. Klinisk-kemisk gren är den som har högsta frekvensen förstahandsval och är också den gren som tillsammans med kliniskfysiologisk gren har den största patientkontakten. Yrkets och utbildningens innehåll av naturvetenskapliga ämnen gör att förkunskapskraven måste skilja sig från dem man har för de övriga utbildningarna inom sektorn. Detta är särskilt viktigt om utbildningen skulle förkortas. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att beslutar avslå förslaget i propositionen 1978/79:197 om att utbildningen inom medicinska servicelinjen förkortas från 100 poäng till 90 poäng.