mot · G2021897 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om forskning i molekylär genetik och epidemiologi I anslagsframställning för /80 har bl. a. föreslagit inrättande av bitr. professurer i epidemiologi, särskilt cancerepidemiologi,och molekylär genetik. Tjänsterna föreslogs bli inrättade allteftersom innehavarna av befintliga personliga bitr. professurer lämnar sina befattningar. Institutet framför att förslaget ingår som ett led i en omdirigering av befintliga forskningsresurser till utbildning och forskning rörande miljö- och arvsfaktorers roll för sjukdomars uppkomst. Forskningen syftar till att lära känna hur t. ex. miljögifter inverkar på den mänskliga organismen och dess arvsanlag. Epidemiologin är vetenskapen om sjukdomars utbredning i befolkningen. Studier av sambandet mellan olika miljöfaktorer och förekomsten av sjukdomar utgör en grund för att finna åtgärder att förhindra sjukdomar. illustrerar betydelsen av cancerepidemiologi genom att visa på att det upptäcks ca 30 000 nya cancerfall i och att var fjärde nu levande svensk kommer att utveckla en cancersjukdom. Misstanken att olika miljöfaktorer spelar en direkt eller indirekt roll i uppkomsten av en stor del av alla cancerfall styrks alltmer. Molekylär genetik är vetenskapen om arvsanlagens kemiska uppbyggnad. Till ämnets medicinska aspekter hör arvsanlagens sätt att fungera i normala och canceromvandlande celler, genetiska faktorer vid medfödda sjukdomar och missbildningar, mekanismer genom vilka miljögifter orsakar skador på arvsanlagen (mutationer) m. m. Vid en uppvaktning i av företrädare för medicinska forskningsrådet, och naturvetenskapliga forskningsrådet uttalades att det är av största vikt för svensk medicin, naturvetenskap och teknik att den genetiska forskningen i landet inte eftersätts. Vidare pekade man på den tekniska tillämpningen av molekylär genetisk kunskap inom läkemedelsforskningen och för att konstruera nya kvävefixerade organismer med en förbättrad fotosyntes eller med förmåga att bryta ner olika typer av skadliga avfallsprodukter. En sådan framtidsteknologi kommer att bli betydelsefull, bl. a. för vår energihushållning. Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att dessa forskningsområden inte har uppmärksammats i budgetpropositionen. Inte heller har universitetsoch högskoleämbetet beaktat krav. Enligt vår uppfattning är detta än mer förvånande då det inte är fråga om att bygga upp nya forskningsresurser. Det gäller endast att omvandla nuvarande personliga bitr. professurer till bitr. professurer i angivna ämnesområden. Vi anser att de angivna forskningsområdena bör ges hög prioritet. I likhet med fakultetsnämnd vill vi framhålla vikten av att institutet får behålla sin forskningspotential, vilket inte är fallet om medel, som blir disponibla genom att innehavare av personliga professurer lämnar sina befattningar, dras in. Avsaknaden av förslag på detta område i budgetpropositionen innebär att uppbyggda forskningsresurser avvecklas och att forskning av tekniskt utvecklande karaktär motverkas. I stället anser vi det nödvändigt att förstärka forskning om miljögifters roll vid uppkomsten av ärftliga sjukdomar och cancer. Om det klargörs att tjänster kommer att inrättas på nämnda områden , bör det enligt vår mening vara möjligt för att under en övergångstid inrätta extra tjänster genom att ta i anspråk icke bundna medel. Vi föreslår därför att uttalar att en professur i epidemiologi, särskilt cancerepidemiologi, och en professur i molekylär genetik bör inrättas vid /81. börsom sin mening ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av professurer i epidemiologi resp. molekylär genetik vid /81.