mot · G202752 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till strålskyddet Risken med att ha kärnkraftverk i drift expertgrupp för säkerhet och miljö bestod av forskare och ledamöter från kraftindustrin, kärnkraftsinspektionen, strålskyddsinstitutet (SSI)och LO. Gruppen har lämnat ett utförligt faktamaterial som redovisas i kommissionens slutbetänkande. Gruppens ordförande, som också var ledamot av själva kommissionen, reserverade sig mot kommissionens slutsatser, som han menade nonchalerade gruppens rapport. a. finns uppgifter om sannolikhet för en mycket stor olycka vid ett kärnkraftverk och beräknade konsekvenser vid en sådan olycka (SOU 1978:49 s. 64 ff., 75 ff., 208 ff.). Den amerikanska kärnkraftsmyndigheten tycks enligt tidningsuppgifter ha gjort samma bedömningar som kommissionens fem reservanter. Alla sannolikhetsberäkningar blir ytterst osäkra när det gäller så komplicerade system som ett kärnkraftverk. Och som vid påpekade redan vid miljövårdsberedningens sammanträde : Den risk som man inte kan uppskatta nämligen risken att man glömt bort någonting vid riskuppskattningen, att man tar fel när man säger att risken är 10 upphöjt till minus någonting - kan däremot vara ganska stor . Men även med den officiella amerikanska säkerhetsrapportens (Wash 1400 "Rasmussenrapporten) beräkningar kan risken för en stor kärnkraftsolycka inte längre anses försumbar. Det rör sig om mellan 0,1 och risk att en mycket stor kärnkraftsolycka händer om 1975 års reaktorprogram fullföljs . (Beräkningarna finns på s. 71 och begripligare uttryckta i reservationen på s. 210). Detta innebär att själv nu reviderat slutsatserna i sin rapport. Vårt reaktorprogram godkändes av myndigheterna under förutsättningar som inte längre råder! Länsstyrelserna i kärnkraftslänen ansvarar för beredskapen för olyckor. Man är emellertid bara beredd på mindre olyckor och utgår från att sannolikheten att en större olycka skall inträffa är försumbart låg. Det finns alltså inte längre något sakligt stöd för en sådan inställning. Konsekvenserna av en stor kärnkraftsolycka är av en sådan dignitet a' det inte är möjligt att acceptera att den skall kunna inträffa. Ett radioaktivt moln skulle sprida sig med vinden från kraftverket och sjunka till marken. Tusentals akuta strålskador och tiotusentals sena skador (cancer), aborter och genetiska skador kan bli följden, beroende på hur snabbt evakuering sker. Mellan 300 och 10 000 km2 kan täckas av radioaktivt stoft så att de blir obeboeliga . Nödvändiga åtgärder för att befria ett sådant nedsmittat område från radioaktivitet har listat på s. 86 ff. Varje cm2 måste behandlas, väggar och permanentade vägar sandblästras, tak bytas ut, vegetationen och matjorden avlägsnas osv. I praktiken blir detta inte möjligt. En stor olycka i t. ex. skulle kunna ödelägga och stora delar av eller och stora delar av , beroende på vindriktningen. En snabb evakuering är nödvändig. Alla som stannar i ett hårt nedsmutsat område avlider. Strålningen kan inte uppfattas med våra sinnen. Det finns ingen beredskap för en stor reaktorolycka i . Det är vår övertygelse att om en sådan upprättades och övades, skulle alla förstå att det inte är möjligt att fortsätta driva kärnkraftverken. har beslutat att öka beredskapen vid reaktorolyckor och begär att få inrätta en tjänst som förste strålskyddsinspektör för detta. Det är helt nödvändigt att den myndighet som har ansvaret för allt strålskydd i landet får de tjänster som behövs för att man skall kunna sköta sitt arbete. Statsmakterna bör debitera berörda kraftföretag denna kostnad. Även vid ett riksdagsbeslut som stoppar driften vid kärnkraftverken kommer strålskyddsinspektörerna att behövas under den långa tid det tar att oskadliggöra kraftverken. fann också att radonhalten i en del bostäder är alltför hög och att människor utsätts för risk att få lungcancer genom detta. SSI har påpekat att det är viktigt att en tillräckligt hög luftomsättning garanteras i dessa hus. En utredning har tillsatts av förre jordbruksministern. Men eftersom människor utsätts för denna risk är det nödvändigt att SSI som myndighet har tillräckliga resurser för att så fort som möjligt undanröja detta missförhållande. Institutet begär en fysiker till forskningsoch utvecklingsbyrån samt en forskningsingenjör för mätning av radioaktivitet. Detta bör beviljas. SSI är också skyddsmyndighet när det gäller skadlig strålning från andra källor än radioaktivt material, s. k. icke-joniserande strålning. Eftersom sådana strålkällor ökar snabbt är det väsentligt att institutet får den förste strålskyddsinspektör man behöver fördetta ändamål. Ett av de områden som man inte hunnit studera närmare och som har hög aktualitet är inverkan från starkströmsledningar. Den 800 kilovoltsledning som planeras från Forsmark till och är tänkt skall fortsätta och knyta ihop samtliga kärnkraftverk kan ha skadlig inverkan på naturen och människan också från strålningssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av anslagen till a) beslutar anvisa . för att tillföra forsknings- och utvecklingsbyrån en fysiker för forskning om strålning i bostäder och en forskningsingenjör för mätning av radioaktivitet, b) beslutar anvisa erforderliga medel för inrättandet av en tjänst som förste strålskyddsinspektör för icke-joniserande strålning, c) beslutar inrätta en tjänst som förste strålskyddsinspektör för beredskap vid reaktorolyckor att bekostas genom avgift hos kärnkraftsföre tagen. () ()