mot · G2021031 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. Inom finns ett tiotal gruvor - alla sulfidmalmsgruvor samt landets enda smältverk för koppar och bly, . Länets gruvindustri kontrolleras av ett enda företag, . Kontrollen utövas genom direkt ägande-t. ex. Kristineberg-eller genom driftavtal med staten - t. ex. Stekenjokk. Företaget har 4 500 anställda inom länet, varv 1 900 på . Av produktion 1977 av koppar kom ungefär hälften från de egna gruvorna. Här är Aitik den största leverantören med . Återstoden av den koppar som producerades vid 1977 kom från importerade sliger och omarbetat material. Importen sker från ett femtontal länder. Av den färdiga råvaran exporteras ca från . fungerar här endast som en vidareförädlingscentral för de utländska sligerna. Detta beror på att man specialiserat sig på komplicerade råvaror. Av kopparen från de svenska koppargruvorna går försäljningen till svenska kunder. driver de flesta av dessa gruvor (17 av 21 icke-järnmalmsgruvor). En del, eller , exporteras i form av slig. Förutom koppar produceras vid mineralerna zink, bly, guld och silver. För zinkens del gäller att den endast produceras i form av slig, eftersom saknar smältverk för zink. Hela produktionen av zinksliger exporteras därför och importeras i färdig form. av denna import är obearbetad zink, medan resten är halvfabrikat och zinkföreningar. I och svarar gruvorna för ca 50 resp. av kommunernas industrisysselsättning. Varje förändring inom gruvbranschen i negativ riktning har därför förödande verkningar för dessa kommuner. har redan - drabbats av tre gruvnedläggelser: Rudtjebäcken, Brännmyran och . Totalt har ca 250 arbetstillfällen gått förlorade, alla inom samma kommun, . Gruvindustrin i håller på att avrustas på grund av kortsiktiga 1 1978/79. har mött den nuvarande lågkonjunkturen med att bl. a. minska och i en del fall avveckla tillredningsarbetena i gruvorna. Detta innebär att man står dåligt för att tillvarata malmerna i gruvorna, eftersom tillredning tar och är dyrbar. finns det bedömare som anser att den minskning som har skett inom investering och utbyggnad av världens gruvindustrier medför knapphet på t. ex. koppar . Gruvdriften har också fått karaktären av rovdrift. Man inriktar sin produktion på rikare malmpartier i gruvorna och låter fattigare vila. Detta medför att man drastiskt förkortar tiden för gruvans livslängd. Genom att blanda rikare och svagare kan dock även en svag malm bli lönsam. En sådan produktion skulle ge längre livstid för flera gruvor. För att öka uttagen har man skaffat dieseldriven, utrymmeskrävande maskinpark. Detta innebär att man för att få plats för dessa maskiner är tvungen att skjuta ut och transportera stora mängder värdelöst gråberg. Uren gruva är det av produktionen som tas till vara som malm. Resten är gråberg som anrikas bort, en faktor som drar ned produktionsresultatet. De fasta kostnaderna för att producera gråberg är lika stora som för malm. De stora dieselmaskinerna för också med sig ökade kostnader för ventilationen i gruvorna. Energikostnden för ventilation utgör en stor del av de totala energikostnaderna, . Detta kan jämföras med energibehovet för anrikning, . Den maskinella utvecklingen inom gruvorna är ett typiskt exempel på kortsiktig planering för största möjliga vinst. I stället för att möta framtiden med dieseldrift borde en forskning och utveckling av nya maskiner ha skett som bättre passat de behov som svensk gruvindustri i verkligheten har. Här hade en utveckling mot mindre eldrivna maskiner varit realistisk. Sådana maskiner skulle motverka för stort gråbergsuttag, ventilationskostnaderna skulle minska och arbetsmiljön skulle slippa dieselgaserna som inga fläktar i världen kan driva bort. Forskning och utvecklingsarbete i dessa frågor bedrivs dock i ringa omfattning och kan komma att helt avvecklas med hänvisning till konjunkturen. Ur en gruva är det alltså av produktionen som tas till vara som malm. Resten går som avfall från anrikningsverken till sligdammar som finns i anknytning till varje gruv. Dessa sligdammar upptar stora områden och är att betrakta som miljöhot. har t. ex. ålagt att vid Kristinebergsgruvan rena sina utsläpp från anrikningen. Man vet sedan gammalt att restprodukterna innehåller tungmetaller och industrimetaller. Kunde man tillvarata dessa mineraler skulle man förutom att bättra på produktionsresultatet och skapa nya jobb även förbättra den yttre miljön. I gruvor finns också glimmer som kan bli värdefull . Det finns gott hopp om att ur glimmer billigt framställa aluminium och kalium. sulfidmalmer blir intressanta även från en annan synpunkt. Försök pågår att med hjälp av svavelsyra urlaka värdefulla jordartsmetaller ur apatitmalmer. Priset för dessa metaller ligger på i genomsnitt . per kg för de intressantaste metallerna. Apatitmalmer förekommer i stor utsträckning i främst i järnmalmerna i men kan även förekomma i västerbottniska sulfidmalmer. Apatit finns t. ex. i Aitikgruvans sulfidmalmer. Det ovan nämnda förutsätter forskning. svarar med att avisera stora nedskärningar inom sitt forskningsområde med hänvisning till lågkonjunkturen. Fullprospektering av mineraltillgångar bör ske. Detta förutsätter ökade och samordnade resurser i samhällets regi. konkurrerar tre intressenter - SGU, och - om prospekteringsverksamheten. Detta för med sig sedvanligt hemlighetsmakeri och verksamhet fri från samhällets insyn. Dessutom lämnas stor fyndigheter utan åtgärd, då det ej är för tillfället företagsekonomiskt lönsamt att bryta malm. En malmkropps storlek fluktuerar ju i takt med världsmarknadspriserna, och några samhällsekonomiska värderingar förekommer inte som kan ändra malmkroppens storlek i för samhället positiv riktning. Redan nu vet man t. ex. att det finns mycket intressanta fyndigheter av utanför Stomman. Medel saknas dock för SGU för en ordentlig prospektering. 1 Lainejaur, ca 1 mil nordväst om , kommun, bröt man under nickel. Produktionen lades ned på grund av att malmen höll för låg nickelhalt i förhållande till dåvarande prisnivå. En avgörande faktor i bedömningen av nickelhalten är befintliga anrikningsmetoder. Vid tiden för var anrikningsmetoden för utvinnande av nickel lågt utvecklad. är en snabb utveckling på gång i forskningen kring anrikningen, men som vanligt saknas medel och styrning för att ytterligare påskynda utvecklingen. Malmkroppen i Lainejaur är stor nog att motivera brytning när forskningen nått fram till moderna anrikningsmetoder. Liknande malmkroppar finns dessutom på fler platser, t. ex. i Storbodsund utanför . En fullprospektering av skulle sannolikt ge många sådana fyndigheter. Nickel används som legering i stål och är där mycket viktig. Från ekonomisk synpunkt kan man räkna med att priset på nickel kommer att öka, eftersom metallen är på väg att bli bristvara. Riktlinjer för utveckling av gruvindustri O En total utvärdering bör genomföras av nickelförekomsterna inom Lainejaurområdet. Ett projekt måste också startas för att ta fram en lämplig anrikningsmetod för framtagning av nickel samt även för den koppar som finns i anslutning till nickelfyndigheterna. Resultaten av dessa projekt bör läggas till grund för en rationell gruvbrytning i området. o Full prospektering bör genomföras av mineralfyndigheter, främst jordartsmetaller men även andra ännu inte kända mineralfyndigheter. o För fullprospektering krävs att ökade resurser satsas till prospekteringsverksamheten samt att verksamheten samordnas. Det bör därför inrättas ett företag som ansvarar för prospektering, vidare måste former för politisk insyn i prospekteringsverksamheten skapas. o Förutsättningarna för ett svenskt zinkmetallverk bör undersökas, liksom möjligheterna att förlägga ett sådant verk till landets nordligaste delar. O Organ för forskning och utveckling måste skapas. Förslag finns om ett mineraitekniskt laboratorium i Luelå. Vidare krävs forskning och utveckling av metoder och utrustning. O Fyndigheten av i Storumanområdet bör ges hög prioritet vid prospektering. O Förutsättningarna och metoderna för att ta till vara Rakkejaurmalmen bör utredas. Noggranna hänsyn måste därvid tas till miljöpåverkan samt konsekvenser för andra sulfidmalmsgruvor. O De nuvarande bestämmelserna om rätt till inmutningar bör omprövas. O Förutsättningarna för vidareförädling av koppar inom landet måste utredas. o Den malmbaserade industrin måste förstatligas. O Nedskärningar i produktionen vid sulfidmalmsgruvor får inte tillåtas. O Ett system bör skapas för utarbetnde av planer för alternativa industrier i områden där gruvindustrin utgör den huvudsaklig näringsgrenen. En metod kunde därvid vara att gruvbolag genom lagstiftning åläggs att avsätta en del av vinsten för etablering av nya industrier vid en nedläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett förslag till utveckling av gruvnäring enligt de riktlinjer som anges i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)