mot · G3021802 · 1979-01-01 00:00:00 — Motion 1979/80:1802 av m. fl. om planering för sysselsättning och utveckling i Utvecklingen i beträffande befolkning och näringsliv har genomgått en väsentlig förändring jämfört med decenniet före. hade länet en mycket snabb befolkningsökning på - sammanlagt en befolkningsökning med ca 87 000 personer på de tio åren. har folkökningen reducerats kraftigt och har uppgått till . Denna utveckling kan också avläsas i sysselsättningsstatistiken. Den betydande ökningen av antalet sysselsatta avtog . Sysselsättningsökningen uppgick till , vilket kan jämföras med den genomsnittliga ökningen i riket på . Till detta skall dock fogas att såväl om man använder arbetskraftstal - i mot i riket - som yrkesverksamhetsgrad, där länet ligger över genomsnittet för riket, ligger bra till. Emellertid är arbetslösheten i hög - som kan jämföras för riket som helhet. Vissa förbättringar skedde dock . Det gäller den mycket besvärande ungdomsarbetslösheten - antalet arbetslösa under minskade med nära 1 000. Å andra sidan har problemet med ökande antal handikappade på arbetsmarknaden förstärkts. fanns det ca 9 000 arbetslösa och ca 9 400 som var föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta innebär att det är av största betydelse att sysselsättningspolitiska åtgärder vidtas. i har preliminärt beräknat att mot denna bakgrund och med hänsyn till antagen utveckling i olika avseenden, befolkning, yrkesverksamhet m. m., 40 000 nya arbetstillfällen skulle behöva skapas till 1985. Detta om det skulle råda fullständig balans på arbetsmarknaden. Trots en betydande arbetslöshet är dock tillgången på lediga platser stor och ökade , och där låg länet praktiskt taget över riksgenomsnittet. Det finns ca 50-talet lediga platser per 100 arbetssökande. Problemet består således till stor del i att det inte finns en överensstämmelse i önskemålen mellan de arbetssökande och de önskemål om arbetskraft som finns i näringslivet. Detta gäller i huvudsak behovet av yrkesutbildad arbetskraft, där det vissa tider funnits 4 000-5 000 platser som inte kunnat besättas. Därför är det angeläget att samhället gör sådana insatser att en bättre anpassning kan ske. Det måste främst ske genom en yrkesutbildning på gymnasienivå som är företagsförlagd samt lärlingsutbildning inom hantverk. En sådan inriktning har många fördelar, inte minst genom att man därmed ger arbetssökande ungdomar en direktkontakt med den arbetsmarknad där de skall verka efter avslutade studier. För framtiden finns det många problem för länets utveckling som kan registreras . Metall-, verkstads- och byggnadsverksamhet kan förväntas få en god utveckling. För gummivaruindustrin, vilken är en bransch som har stor betydelse för länet, ser marknadsbilden mörkare ut, i synnerhet i . Trädgårdsbranschens växthussida har redan mött betydande svårigheter genom oljeprishöjningarna, som t. ex. för ett vanligt familjeföretag medförde ökade kostnader med . Nya oljeprishöjningar kan göra det ytterligare svårt för branschen. Varvsindustrin brottas med svåra problem. En kraftig reducering av varvens produktionsvolym - som Svenska Varv föreslagit - skulle få betydande konsekvenser för sysselsättningen. Det gäller i synnerhet för kommun, där en avveckling av Öresundsvarvet skulle medföra att av industriarbetsplatserna skulle försvinna och där följdverkningar för underleverantörer och verksamhet i fråga om handel och service skulle kunna medföra en minskning av antalet arbetsplatser med sammanlagt 4 000. Även om det således finns flera dystra framtidsperspektiv för delar av näringslivet i , bör det dock framhållas att vissa förutsättningar finns för att bemästra problemen. Dit hör att länet är högt industriellt utvecklat. Det finns en industriell miljö och ett högt teknologiskt kunnande inom stora delar av näringslivet. Det finns universitet och teknisk högskola i , vilket utgör en stor tillgång - en tillgång som också bör kunna tillvaratas på ett bättre sätt än som sker. Avstånden i länet är små och kommunikationerna relativt väl utvecklade, vilket innebär att arbetsmarknaden är stor och tillåter en god flexibilitet. Kollektivtrafiken är dock ännu inte så väl utvecklad, varför det här är nödvändigt med en ökad satsning. Dit hör införande av periodkort men också en upprustning av det befintliga vägnätet och en prioritering av kollektivtrafiken bl. a. genom särskilda filer m. m. Detta är av största betydelse också av ekonomiska och energipolitiska skäl. Dessa skäl talar också för att ansluts till det västeuropeiska gasnätet så att också vårt land kan utnyttja den värdefulla och från miljösynpunkt utmärkta energitillgång som naturgasen utgör. En annan fördel som länet har är närheten till utlandsmarknaden. Där finns det emellertid brister i kommunikationerna som kan verka hämmande. Färjetrafiken har reducerats kraftigt. Det är nödvändigt att en upprustning nu sker. är det också angeläget att en fast förbindelse mellan och skapas. Detta bör, om de marinbiologiska problemen kan bemästras, ske genom en tågtunnel mellan och . Mellan dessa städer går också huvudparten av trafiken f. n. Ett problem som uppmärksammats alltmer är konflikten mellan tätortsutbyggnaden och målsättningen att bevara den högklassiga som finns i länet. Konflikterna härvidlag har reducerats väsentligt genom att den mycket kraftiga expansionen brutits. Problem kvarstår dock och kommer att finnas genom att befintlig befolkning och näringsliv medför ökade krav på areal. Inte minst för kommun har problemen varit stora, men de har reducerats genom utflyttning, vartill kommer att betydande markareal kommer att stå till kommunens förfogande genom Lv 4:s utflyttning. Vidare tillkommer att om - såsom kommunikationsministern aviserat - ett besked till berörda kommuner kommer att läggas om Öresundsförbindelser, vilket torde innebära att tanken på en bro mellan och avfärdats, de markresurser som kommun reserverat för detta kan tas i anspråk för andra ändamål. Samhällets medel för att möta problem som kan förväntas finns främst beträffande planering - länsplaneringen, trafikplaneringen och den fysiska riksplaneringen samt för detta läns vidkommande också planeringen för ett markhushållningsprogram som skall vara definitivt klart . I länsplaneringen är innevarande år då fullständig länsplanering skail utarbetas. skall redovisa detta till regeringen efter ett gemensamt arbete med kommunerna. Därvid är det väsentligt att beakta de förändringar som skett sedan förra länsprogrammet antogs 1974. Med hänsyn till den totala minskade expansionen i länet är det viktigt att man bibehåller den prioritering av länets mellersta och sydöstra delar som tidigare fastlagts men också att hänsyn tas till vad t. ex. utvecklingen kan medföra för främst kommun som i länsplaneringen betraktats som ett av länets sju regionala centra. Kommunernas bedömningar för det markhushållningsprogram som skall upprättas skall redovisas till . Det står dock redan nu klart att kommunerna i sin bedömning kommit fram till långt mindre markbehov . Detta är av största betydelse för att kunna uppnå målsättningen att endast i undantagsfall ta i anspråk för tätortsutbyggnad. Det är angeläget att regering och riksdag fasthåller vid den uppfattningen, som således blivit grundläggande för den kommunala planeringen. Det är också av största vikt att skapa goda förutsättningar för etablering av mindre och medelstora företag. Denna grupp av företag har i liksom i landet i övrigt visat sin förmåga att i en krissituation snabbt kunna anpassa sig till förändrade förhållanden. Starka skäl motiverar därför en ökad satsning på de mindre och medelstora företagen. Utvecklingsfonderna utgör därvid ett värdefullt instrument. Utöver de åtgärder som ligger inom den allmänna planeringens ram kan också selektiva åtgärder vidtas. För är det angeläget att staten kan ge sin medverkan till utvecklingsprojekt som torde kunna bli framgångs rika för länets näringsliv. Dit hör utvecklingen av Carbox högtryckspress företaget har sin verksamhet förlagd till - och vidare United miljö- och energivänliga motorkonstruktioner. Dessutom är det angeläget att kraftiga åtgärder vidtas för att skapa annan sysselsättning i orter som drabbas av företagsnedläggelse. Varvskrisens konsekvenser för och särskilt för kan bli förödande. Stor uppmärksamhet måste också ägnas den strukturförändring som i övrigt sker inom näringslivet. Ekonomiska och arbetsmarknadspolitiska resurser måste ställas till förfogande för att skapa nya arbetstillfällen. Åtgärder måste också vidtas för att åstadkomma bättre möjligheter till företagsförlagd yrkesutbildning på gymnasienivå. Ökade resurser för lärlingsutbildning inom hantverk är också önskvärda. Trädgårdsnäringens framtid måste skyddas. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin uppfattning ger regeringen till känna vad som i motionen anförts. den 25 janauri 1980 () () ()