mot · G2021912 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en inhemsk bränsleförsörjning är beroende till av import på bränsleområdet. Andra bränslen än olja är av marginell betydelse. I dagens penningvärde kostar oljeimporten ca . Detta förhållande innebär stor belastning på handelsbalansen och dessutom risker för vår försörjningstrygghet. Det faktum att oljeförbränning innebär miljöproblem och att oljan är en begränsad resurs gör det nödvändigt att på olika vägar söka minska oljeanvändningen. I ett läge där det gäller att skapa sysselsättning av mer varaktig karaktär bör energiområdet utgöra ett viktigt område. De naturliga förutsättningarna föreligger därvid beträffande såväl torv som biomassa. Vidare gäller det att snabbt nedbringa vårt beroende av olja. De positiva effekter detta skulle ge på bytesbalansen bör icke heller underskattas. Det råder således en ganska bred enighet om att oljan successivt skall ersättas med andra energislag, vilket bl. a. styrks av material. Delade meningar råder däremot om vilka energislag som skall ersätta oljan, vilka volymer olika energislag kan och bör ge och i vilket tidsperspektiv denna omläggning kan och bör ske. En självklar utgångspunkt för utvecklingen på detta område måste vara att på ett optimalt sätt ta till vara inhemska energiråvaror, dvs. åstadkomma ett så stort tillskott som möjligt till vår energiförsörjning utan att äventyra säkerhet eller långsiktiga miljövärden. Utifrån detta synsätt är möjligheten att nyttja skogsavfall och torv synnerligen intressant. Enligt PHU (projekt lämnas f. kvar i skogen vid en bruttoavverkning av fub. En ökad gallring och röjning ger ökad andel skogsavfall eftersom andelen avfall vid slutavverkning är medan andelen vid gallring är och andelen vid röjning av totala volymen. Ett överskott av björkved på i storleksordningen 1 miljon m3 f. finns f. n. och beräknas öka till f. . Den totala volymen skogsavfall och björkvedsöverskott kommer således att vara mer än f. f. torkad ved motsvarar ca olja i värmevärde. Skogsavfall och björkvedsöverskott motsvarar således olja/år i . Enligt senaste riksskogstaxeringen 1976 finns i 5 442 miljoner ha torv med mäktighet större än 0,3. Enligt rapport från NE (beräknas den svenska torven i energiinnehåll svara mot dubbelt så mycket som de nu kända oljetillgångarna i . Mot denna bakgrund kan konstateras att även marginella uttag svarar mot mycket stora volymer. Miljömässiga, ekologiska, ekonomiska m. fl. faktorer avgör hur stor andel av skogsavfall och torv som på lång sikt bör tas ut för energiändamål. Uppenbart är att det kommer att röra sigom sådana volymer att det är mycket angeläget att så snabbt som möjligt komma fram till praktiska metoder för utvinning, förädling, distribution etc. av inhemskt bränsle. Organisatoriska/administrativa hinder Satsning på energihushållning i betydelsen effektivare energianvändning har gett betydande resultat i vårt land. Förklaringen till detta ligger bl. a. däri att dessa satsningar passat in i en befintlig struktur. Klart definierade projekt finns i form av industrier och fastigheter vars ägare enskilda, kommuner och företag - är lika klart definierade bidrags- och lånemottagare. På energiproduktionssidan har den nya inriktningen mot alternativa energikällor inte varit lika framgångsrik bl. a. beroende på att de nya energislagen inte automatiskt passar in i den befintliga organisatoriska och administrativa strukturen i samhället. Detta gäller t. ex. kapital till tekniskt utvecklingsarbete dvs. det skede när utredning och forskning skall omsättas i praktisk skala. Modern produktion och eldning av biomassa - som flis och torv - kan inte jämföras med gamla tiders vedeldning. En utveckling av inhemsk bränsleförsörjning kan ske utifrån helt andra förutsättningar varav några kan nämnas: Ny transportteknik i kombination med ett förädlat bränsle (låg vattenhalt, liten volym och högt bränslevärde) ger låga transportkostnader. Inhemskt bränsle i modern tappning försättes torkat till mycket låg vattenhalt (). Det ger lägre volym, högre bränslevärde och mindre eldningsanläggningar. Till skillnad från tidigare förutsättes eldning ske styrkt och reglerat i automatiska anläggningar. Trots att det i framtidens biobränsleanvändning blir fråga om tekniskt utvecklade system är det fortfarande fråga om relativt enkel teknik i förhållande till många andra områden i samhället. Därför bör det vara möjligt att, under riktiga administrativa och organisatoriska former, mycket snabbt komma fram till användbar teknik i praktisk skala. System för inhemskt bränsle Det är nödvändigt att bygga upp ett fungerande system för inhemsk bränsleförsörjning som innefattar allt från teknikutveckling, insamling, förädling, handel och konsumtion. Statsmakterna måste aktivt engagera sig för att skapa förutsättningar för en sådan systemuppbyggnad. Följande områden/aktiviteter/åtaganden bör därvid beaktas: Te k ni k u t vec k ling Den satsning statsmakterna gjort på biobränsleteknik är i jämförelse med satsning på energiområdet i stort närmast försumbar även om anslagen ökat kraftigt . Trots anslagsökningen går pengarna företrädesvis till utredning och forskning medan medel till praktiskt utvecklingsarbete är ytterst blygsamma. Här måste betydligt större belopp ställas till förfogande så att lämplig teknik kan drivas fram till praktisk skala. En form är tillskapande av teknikutvecklingsbolag till vilka en del av de statliga utvecklingspengarna bör kunna kanaliseras. Ett fungerande biobränslesystem förutsätter fungerande handel och distribution av bränslet. I annat fall begränsas produktion och användning till endast de kategorier som själva kan svara för båda stegen exempelvis skogsbolag och markägande bönder. En viktig förutsättning för en fungerande handel är att energiråvaran förädlas till jämn och bestämbar kvalitet vilket teknikutvecklingen förutsättes leda fram till. Vidare krävs någon form av bränslebolag som kopplar ihop producenter och konsumenter. För konsumenternas del är det t. ex. nödvändigt att kunna sluta långsiktiga avtal om bränsle till jämn och bra kvalitet. Dessa bränslebolag kan med fördel byggas upp länsvis. Bedömningarna vad gäller inhemska bränslens ekonomi varierar beroende på många faktorer och situationer men allmänt sett närmar vi oss det läge där inhemskt bränsle börjar kunna konkurrera med olja. För att motivera en bredare grupp av konsumenter att byta energislag krävs att alternativet uppvisar bättre ekonomi. En statlig prisgaranti kan kanske inledningsvis behöva införas som garanterar konsumenten ett pris på inhemskt bränsle som ligger något lägre än oljepriset. En sådan åtgärd bör vara samhällsekonomiskt mycket fördelaktig genom att importerad olja i snabbare takt därmed ersätts och ny sysselsättning skapas. Då det inte är säkert att prisgarantin behöver utlösas mer än i början och i vissa fall, kan denna satsning bli ett mycket billigt sätt för statsmakterna att bidra till skapande av nya arbetstillfällen. Vi vill i detta sammanhang påpeka att 10 000-15 000 nya arbetstillfällen måste tillskapas i . Prisgarantin är en del i målsättningen att skapa trygghet för konsumenterna. Sammanfattningsvis handlar det om att med eller utan avtal garantera konsumenterna tillräckligt med bränsle av god och jämn kvalitet till ett i förhållande till oljan något lägre pris. En koncentrerad satsning i ett län kan påskynda utvecklingen också i andra delar av landet. Inriktningen bör vara att i försökslänet bygga ut ett fullskalesystem för inhemsk bränsleförsörjning. Med ledning av erfarenheter från försökslän/observationslän kan sedan inhemsk bränsleförsörjning byggas ut i andra län och regioner för att bli rikstäckande. Med ett utvecklat fullskalesystem i försökslänet bör riktmärket för motsvarande nivå i övriga län/regioner vara . Detta innebär i pengar en koncentrerad satsning i försökslänet under i första hand medan satsningarna i övriga län/regioner successivt trappas upp. De statliga utvecklingsmedel som här föreslås är avsedda att täcka den merkostnad som det innebär att utveckla och introducera ny teknik i ett läge när industrins möjligheter att med egna medel satsa på teknikutveckling utöver ordinarie verksamhet är mycket små. Inhemsk bränsleförsörjning bör i övrigt icke göras beroende av bidrag efter systemets introduktion. Målet är en ekonomiskt självbärande verksamhet. Den prisgaranti som föreslås är avsedd som en trygghet för konsumenterna. Målet är att prisgarantin icke skall behöva utlösas. Detta påverkas bl. a. av oljeprisets utveckling. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att anvisas , utöver NE:s programanslag för innevarande , till utbyggnad av system för inhemsk bränsleförsörjning, som en försöksverksamhet i i enlighet med vad som anförs i motionen 2. hos regeringen begär förslag om införande av en statlig prisgaranti för biobränsle i enlighet med vad som anförs i motionen.