ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3022 · 1979-09-11 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen 1 propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen dras riktlinjer upp som i hög grad berör utvecklingen eller snarare begränsningen av enskild fritidsbebyggelse inom stora områden längs våra kuster, vid vissa insjöar och i fjällvärlden. Propositionen innehåller en utomordentligt restriktiv syn på enskild fritidsbebyggelse till förmån för andra upplåtelseformer och det rörliga friluftslivet. Beträffande Östergötlands kust- och skärgårdsområde anfores bl. a.: Den mark som bedöms vara lämplig för utveckling av fritidsbebyggelse bör i första hand reserveras för fritidsboende i andra former än enskild fritidsbebyggelse och för sådana anläggningar som sammanhänger med fritidsboende och som kan tillgodose friluftslivets behov. Ytterligare enskild fritidsbebyggelse bör som regel endast övervägas i form av mindre kompletteringar av befintlig sådan bebyggelse. Denna inställning står i uppenbar motsats till många människors önskan om ett eget fritidshus just i skärgården och kommer dessutom att driva upp priserna på befintliga fritidshus på ett sådant sätt att det endast blir en liten grupp som kommer att ha råd att förvärva en egen fritidsstuga. Vi har i vårt land gott om mark och bör därför inte minst med tanke på människornas ökade fritid och även ökade behov av att komma ut i naturen underlätta möjligheterna för dem att få äga ett eget fritidshus. I naturvårdslagen och strandlagen förfogar samhället redan nu över medel att exempelvis skydda känsliga områden. Kommunerna har också möjlighet att göra önskvärda avvägningar när det gäller markanvändningen. Den inriktning mot fritidsbyar och liknande som propositionen anvisar överensstämmer inte heller med människornas önskemål. De kan ha sitt berättigande i begränsad omfattning men bör inte tillåtas bli en dominerande form av fritidsboende. bör därför vid behandlingen av propositionen 213 inte ställa sig bakom den restriktiva inställning till enskild fritidsbebyggelse som redovisas i propositionen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att avslår i propositionen angivna restriktiva riktlinjer för enskild fritidsbebyggelse.
mot · G30210 · 1979-10-05 00:00:00 — Motion 1979/80:10 av med anledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. 1 propositionen 1978/79:209 föreslås ett antal ändringar i bostadsbeskattningen. a. föreslås under avsnitt 2.4 ändringar i regler för vissa reparationsavdrag. Propositionens förslag innebär att kostnaderna för ett ombyggnadsprojekt, som finansieras med statligt lån, skall aktiveras i bokföringen i stället för att som med nuvarande regler medge rätt till avdrag vid deklarationen. Departementschefen gör på s. 33-34 i propositionen uttalanden i avsikt att klargöra gränsdragningsproblem mellan sådana kostnader som skall aktiveras resp. medge rätt till avdrag. För att undvika tveksamhet eller tvister vid taxeringen är det angeläget med klarhet i reglerna. En metod skulle då kunna vara att det belopp som skall aktiveras är detsamma som det i bostadslånemyndighetens beslut fastställda låneunderlaget. Övriga kostnader skulle ge rätt till avdrag vid taxeringen. Genom en sådan metod skulle det inte behöva uppstå någon diskussion om vilket belopp som skall aktiveras. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gränsdragning mellan aktiveringspliktig resp. avdragsgill kostnad för statsbelånade ombyggnader.
mot · G30215 · 1979-10-05 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:220 om samhällets tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. I propositionen 1978/79:220 föreslås bl. a. ett åläggande för landstingen att inrätta s. k. förtroendenämnder. Det finns, som bl. a. framhållit, starka skäl att underlätta kontakterna mellan patienterna och hälso- och sjukvården. Genom information, rådgivning och möjlighet för patienten att föra fram sina åsikter etc. kan man på ett tidigt stadium reda ut eventuella missförstånd. Härigenom kan man också minska tillflödet av ärenden till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. Det konstateras också i propositionen att landstingen gjort åtskilligt för att tillgodose patienternas behov. Kommittéförslaget att ge en från fristående ställning - tillstyrkt i propositionen - bidrar även härtill. Det finns, som framgår både av kommittébetänkandet och remissopinionen, starka skäl för att ytterligare intensifiera ansträngningarna när det gäller kontakt med, information till och hjälpförmedling för patienterna etc. Vi förutsätter att sjukvårdshuvudmännen med all kraft driver dessa frågor. Vi kan dock inte tillstyrka propositionsförslaget om skyldighet för landstingen att inrätta de föreslagna förtroendenämnderna. Detta förslag har avstyrkts av en stor remissopinion, bl. a. av och . Vi vill i sammanhanget peka på de allmänna strävandena på kommunallagstiftningens område att undvika bindande lagregler om nämndorganisation. Förslaget om obligatoriska förtroendenämnder bör därför avslås. Sjukvårdshuvudmännen bör i stället få utforma verksamheten efter lokala förutsättningar och förhållanden. Om något landsting vill inrätta särskilda förtroendenämnder finns denna möjlighet redan genom gällande lagstiftning. En av uppgifterna med de föreslagna nämnderna skulle kunna vara att genom en viss enhetlig ärendehandläggning avlasta . Denna synpunkt kan dock ej föras så långt eftersom en patient ej behöver gå över förtroendenämnden med sin fråga. Genom att beslut skall publiceras, vilket föreslås i propositionen, får landstingen kännedom om nämndens praxis och kan därigenom både föra den vidare till patienterna och själva beakta besluten i sin egen verksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå förslaget om inrättande av obligatoriska förtroendenämnder. () () () () () () () () () () ()
mot · G30217 · 1979-10-05 00:00:00 — Motion 1979/80:17 med anledning av propositionen 1979/80:20 med förslag till lag om tystnadsplikt för präst inom , m. m. Enligt nutida praxis i fråga om lagtext bör all lagtext så långt som möjligt vara könsneutral. I propositionens (1979/80:20) förslag till lagtext står emellertid att den som är prästvigd har tystnadsplikt i fråga om det som "han har erfarit under enskilt skriftemål etc. Enligt vår uppfattning är det just i fråga om lagstiftning angående präster synnerligen olämpligt att använda ett icke könsneutralt pronomen. Lagtexten bör därför ändras av . Enligt gängse regler borde texten lyda i fråga om det som prästen har erfarit. Vi anser emellertid att det av rent pedagogiska skäl är nödvändigt att i all lagstiftning om präster uttryckligen tar hänsyn till att vi har både kvinnliga och manliga präster i . härtill bör lagtexten utformas så att den lyder: Den som är prästvigd det som han elter hon har erfarit : Samma ändringar bör självklart göras i förslaget till ändring av 36 kap. 5 § . Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. att i sak bifaller propositionen 1979/80:20 men ändrar lagtexten så att uttrycket han kan ersättas med uttrycket han eller hon.
mot · G30219 · 1979-10-08 00:00:00 — 1979/80 19-23 av förste vice talmannen med anledning av propositionen 1978/79:118 om ändring i läkeme delsförordningen m. m. I propositionen 1978/79:118 om ändring i läkemedelsförordningen föreslås att lagen om kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. m. kompletteras med bestämmelser om specialdestinerade livsmedel för barn . Reglerna föreslås omfatta de sjukdoms- och bristtillstånd samt de livsmedel för vilka licens f. n. beviljas. Sådana livsmedel bör med prisnedsättning expedieras på apotek efter ordination av läkare med viss kompetens. Den största gruppen härvidlag utgörs av patienter med celiaki (glutenintolerans). Vart tusende barn som föds i har celiaki, dvs. tål ej vanlig mjölmat. Det råder ingen art- eller gradskillnad mellan celiaki i barnaåren och vuxen ålder. Allt fler barn når och bör stödjas även därefter. Den enda möjlighet patienter har att få nedsättning i kostnaderna för erforderliga speciallivsmedel är att söka bidrag från landstingen. Möjligheterna att få sådant varierar starkt från landsting till landsting. fick 340 patienter sådant bidrag med starkt varierande belopp. I inget annat sammanhang beror läkemedelsrabatteringen på patientens ålder. Förslaget i propositionen bör därför ändras så att det i enlighet med vad föreslagit i sitt remissyttrande blir tillämpligt också för vuxna. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att vuxna skall jämställas med barn vad gäller förmånen av prisnedsättning på specialdestinerade livsmedel. 1 1979/80.
mot · G30223 · 1979-10-04 00:00:00 — Motion 1979/80:23 av med anledning av propositionen 1978/79:152 om transportstöd I propositionen 1978/79:152 har framlagts förslag om utformningen av det framtida transportstödet till . I motionen 1978/79:2524 har jag framfört synpunkter på transportstödet och föreslagit vissa ändringar i förhållande till propositionen. Bland annat har jag därvid pekat på situationen för företagen i det norrländska inlandet och därvid föreslagit att och kommuner av placeras i transportstödszon 5 i stället för, som i propositionen föreslagits, i zon 3. Vad som gäller dessa kommuner gäller också kommunerna i . bör därför i sin helhet placeras i zon 5. Med åberopande av det anförda hemställs att uttalar att placeras i transportstödszonen 5.
mot · G3023 · 1979-10-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken Allvarligt fusk vid monteringsarbeten på reaktorerna i och har avslöjats genom att svetsare som arbetat där har berättat hur det hela gått till. Fusket har omfattat fastsättningen av bultar och byglar som bär upp de kilometerlånga vattenledningarna i kärnkraftverken. Dessa ledningar transporterar såväl radioaktivt vatten som vatten till nödkylningssystemet. Utöver detta har också bränningar i betongen i själva reaktorinneslutningen förekommit! Fusket har drivits fram genom att huvudentreprenören, det västtyska bolaget , har satt ackorden med den utgångspunkten att alla monteringar kan genomföras utan komplikationer. Sådana har naturligtvis uppstått, framför allt genom att montörerna när de borrat i betongen ofta stött på armeringsjärn. För att då komma ifrån problemet och klara ackordet har de, i stället för att fullfölja borrningarna till rätt djup, kapat bultarna. Detta har skett i tusentals fall och också erkänts av , som emellertid hävdar att alla felaktiga bultar bytts ut och att säkerheten därmed skulle vara tillfredsställande. Mot detta talar nya uppgifter från arbetarna, som påstår att detta är omöjligt med hänsyn till den tid det måste ta att utföra en sådan kontroll och att den inte heller kan utföras på en reaktor i drift. Dessutom säger de att Mannesmans arbetsledare utvidgat fusket genom att vid kontrollen tvätta bort märkningar för felaktiga bultar och ersätta dem med klartecken. Dessa avslöjanden, liksom de bränningar i reaktorinneslutningen som nämndes inledningsvis, har inte bemötts på ett seriöst sätt vare sig av eller av . Det inträffade visar att kontrollen av vad som verkligen sker vid byggandet av de svenska kärnkraftverken är mycket bristfällig. SKI har inte tillräckliga resurser och inte heller tillräcklig insyn i vad som försiggår. Detta har också erkänts av ledande tjänstemän inom inspektionen. Ett kärnkraftbygge är, som vpk:s tidning skriver en härva av privata entreprenörer, underentreprenörer och grå arbetskraft. Saken förbättras inte av att ett multinationellt bolag som Mannesman är huvudentreprenör när det gäller rörledningar. Det är ett ökänt bolag, som driver hårt med arbetarna och ofta är invecklat i konflikter med fackföreningarna. Det behövs nu en genomgripande undersökning av vad som verkligen inträffat. Avslöjandena som gjorts av arbetarna måste tas på allvar och det hittillsvarande kontrollsystemet ifrågasättas. En sådan undersökning kan inte genomföras av enskilda verk och myndigheter som och , som är parter i målet. Ett första nödvändigt steg är att tillsätta en parlamentarisk fempartikommission som får till uppgitt att ingående undersöka både de nu aktuella fallen och kontrollsystemet i dess helhet. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar hos regeringen begära att en fempartikommission tillsätts med uppgift att granska omfattningen av fusket vid byggnader av kärnkraftverk samt genomföra en översyn av kontrollsystemet. INGA (vpk) HANS (vpk) i PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G30236 · 1979-10-08 00:00:00 — 1979/80 36-43 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. Enligt vår mening har inte regeringen i propositionen presenterat ett tillfredsställande underlag för att skall kunna ta ställning till de förslag som framlagts på bostadsbeskattningens område. Propositionen bör därför avslås och regeringen ges i uppdrag att framlägga bättre underbyggda förslag till en ändrad bostadsbeskattning. Med hänvisning härtill hemställs att 1. avslår propositionen 1978/79:209, 2. hos regeringen anhåller om bättre underbyggda förslag till en ändrad bostadsbeskattning. () () () () () () 1 IV7V/80.
mot · G30237 · 1979-10-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen har olika åtgärder vidtagits på central nivå för att vidareutveckla den fysiska riksplaneringen. Det har skett för olika delar som ansetts ha särskild betydelse för att fullfölja riktlinjerna för hushållning med mark och vatten. I propositionen 1978/79:213 nämns som exempel på detta bl. a. propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och . Utredningarna om vattenkraftsutbyggnad (SOU 1974:22 och SOU 1976:28) hörde även till sådana åtgärder som vidtogs för att få fram underlag för vidare ställningstaganden. Många riksdagsmotioner väcktes i anslutning till propositionen 1977/78:57 om att bevara vissa vattendrag och älvsträckor från ytterligare vattenkraftsutbyggnad. Det beslutsunderlag som nu har för det fortsatta planeringsarbetet måste förbättras på olika områden. Vi vill i detta sammanhang återkomma till vad vi tidigare från vpk aktualiserat, nämligen de tekniska och ekonomiska förutsättningarna fören effektivisering av befintliga vattenkraftverk. Vidare vill vi erinra om betydelsen och nödvändigheten av en utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i . En utredning jämförbar med Sehlstedtska och Ekströmska utredningen om norra och älvar bör komma till stånd. En sådan utredning bör kunna begränsas till strömsträckor med en medelvattenföring på /sek. Ett av de utbyggnadsobjekt som livligt diskuteras och där beslutsunderlaget synes otillräckligt är det s. k. , som bl. a. innebär en omfattande torrläggning av i . Berörda vatten har mycket stort värde från bevarandesynpunkt och det gäller både själva älven och närmaste omgivning. Förutsättningarna beträffande har även ändrats genom att LRF övertagit kraftsektorn från Vänerskog. En utbyggnad har därigenom inte längre någon betydelse för Rottnerosfabriken. Med hänsyn till ändrade förutsättningar och i avvaktan på ett tillräckligt beslutsunderlag bör inget regeringsbeslut tas om en utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att en utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i bör ske och att i 1979/80:37 3 avvaktan på sådan utredning inget beslut får fattas om det s. k. . (vpk) (vpk) 1* 1979/80.
mot · G30239 · 1979-10-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen Propositionens (1978/79:213) innehåll ger anledning till många viktiga erinringar, bl. a. då det gäller riktlinjer för den fysiska riksplaneringen för våra vattendrag. En av de älvsträckor som det finns mycket starka skäl för att undanta från ytterligare kraftverksutbyggnader är . Från vpk har vi i olika sammanhang föreslagit detta. I anslutning till propositionen 1977/78:57 föreslogs att projekten , Fänforsen och Djurforsen i skulle undantas från utbyggnad. Det finns anledning att nu återkomma, inte minst mot bakgrund av en allt kraftigare opinion och och kommuners beslut att motsätta sig varje ytterligare utbyggnad med nya kraftverk. har man förklarat sig villiga att medverka till att s. k. översvämningsskydd kommer till stånd och vidtagit förberedelser för detta. rekreationsvärde är mycket högt. Ingen älvsträcka i landet av den kvaliteten är mera lättillgänglig antingen man färdas med bil eller kollektiva medel. En utbyggnad enligt de planer som finns skulle medföra stora skador för fisket och jordbruket, för kulturminnesvården och naturvårdsvärdena. Det finns starka bevarandeintressen som gör skyddsvärd ur nationell synvinkel. En stor majoritet av den befolkning som berörs av en utbyggnad enligt föreliggande planer vänder sig bestämt emot detta och kräver att undantas från utbyggnader som skulle förstöra älvens värde för friluftsliv och dess naturvärden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att skall undantas från utbyggnad av sådana projekt som kan äventyra ett säkerställande av naturvårdens, friluftslivets och kulturminnesvårdens intressen.
mot · G3024 · 1979-10-02 00:00:00 — Under en första sexmånadersperiod efter beredskapsanställningens utgång kunde bidrag utgå av den totala lönekostnaden. Under en avslutande sexmånadersperiod kunde därefter bidrag utgå av samma kostnad. Vi föreslår att begär att regeringen utan dröjsmål framlägger förslag om åtgärder för fast anställning av ungdom enligt här angivna riktlinjer. Med stöd av det anförda hemställs 1. godkänner de allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken som förordats i motionen, 2. hos regeringen anhåller om ett skyndsamt förslag till skatteomläggning med en utformning som i huvudsak överensstämmer med vad som i motionen anförts och med det uttalade syftet att underlätta den nu förestående avtalsrörelsen, 3. hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag till åtgärder för att stimulera industriinvesteringarna i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i motionen, 4. hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag till åtgärder för att stimulera bostadsbyggandet i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i motionen. 5. hos regeringen begär skyndsamma förslag till åtgärder på arbetsmarknadsområdet i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i motionen. () () () () () () ()
mot · G30240 · 1979-10-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen I propositionen 1978/79:213 anförs att de förtydliganden och anpassningar av riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen som föreslås enligt föredragande statsrådet ligger helt i linje med de uttalanden som har ställt sig bakom. Vidare sägs: Med tanke på den inverkan som de får på kommunernas planläggning m. m. bör de ändå underställas för godkännande. I fråga om län redovisas att regeringen angående det fortsatta planeringsarbetet har beslutat att de utredningsområden för fritidsbebyggelse som har lagts ut inom Östskåneområdet i , och kommuner bör omprövas samt att planerna för fritidsbebyggelse vid i bör omprövas. Självfallet måste i fråga om fortsatt utbyggnad av fritidsbebyggelse en avvägning göras med andra intressen. I fråga om de strandnära områdena finns en stor enighet om att eventuell fortsatt fritidsbebyggelse måste ske mycket restriktivt. När det gäller de i motionen angivna områdena är det emellertid de enskilda kommunerna som bäst kan göra den erforderliga avvägningen mellan olika intressen. Enligt vår mening bör uttala att frågan om fortsatt fritidsbebyggelse i Östskåneområdet och vid i skall avgöras av resp. kommun. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande det fortsatta arbetet med den fysiska riksplaneringen i län.
mot · G30241 · 1979-10-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen Den hämsko på fritidsbebyggelse som regeringen i propositionen 1978/ 79:213 förutsätter finner vi oacceptabel genom att den ökar statlig centralisering och åstadkommer ytterligare krångel i den kommunala planeringen. De länsvisa beslut som anges i propositionen medför att det kommer att läggas en död hand över alla de områden som har varit och är attraktiva för fritidsbebyggelse. Att regeringen valt att särskilt begränsa möjligheten att bygga enskilt ägda fritidshus är anmärkningsvärt, då det knappast kan vara fråga om markhushållning. är ett av landets mest attraktiva och efterfrågade semester- och fritidsområden. Detta förhållande är i huvudsak att betrakta som en fördel för regionen, men det skapar också många problem som t. ex. vägfrågor, campingplatser m. m. En allmän målsättning för framtida utnyttjande bör vara att i så hög grad som det är möjligt bevara och ta till vara de stora rekreativa värden som den erbjuder. Någon valfrihet att godta eller avvisa turismen finns inte. Det finns emellertid mycket att göra för att planera och kanalisera fritidsaktiviteterna. Efterfrågan på mark för fritidshus, stugbyar samt turist- och fritidsanläggningar riktar sig i stor utsträckning mot kustbandet. Med god planering kan dock kommunerna styra en stor del av nytillkommande fritidsbebyggelse mot vackra partier inne i landet. Det är enligt vår mening angeläget att medborgarna får möjlighet att skaffa ett eget fritidshus, antingen i förtätade områden med hög samhällelig service eller i ren glesbygd med lägre servicenivå. från norska gränsen till är . Det finns inom detta område ännu markresurser för fritidshus i huvudsak i den omfattning som efterfrågan uppvisar. Man måste dock räkna med att resterande bebyggelseområden i själva kustregionen i stor utsträckning tätbebyggs. Planering för detta är en angelägenhet enligt nu gällande lagar. De inom vissa områden långt gående restriktionerna mot enskilt fritidsbyggande som propositionen föreslår är ett enligt vår uppfattning alltför kraftigt ingrepp i det kommunala planeringsarbetet. Kommunerna har också i sin pågående bebyggelseplanering kommit så långt att ytterligare centrala bestämmelser och ingripanden i hög grad skulle försvåra och fördröja det fortsatta kommunala planarbetet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående fortsatt planering fritidsbebyggelse inom vissa områden bl. a. på .