ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021359 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om andlig vård för eleverna i det allmänna skolväsendet I dagens svenska skola för eleverna en högklassig undervisning av skickliga lärare, som till sitt förfogande har förnämliga läromedel. Aktiviteterna på det kulturella området och inom idrotten är också väl utvecklade. Yrkesvägledningen ägnas stor omsorg liksom elevhälsovården. Men trots detta kämpar många skolungdomar med svåra problem. Det gäller för dem att lösa livsfrågorna, att finna livets mening. Och just detta att finna livets mening är ju, i sina olika aspekter, en av de största och djupaste frågorna för ungdomar i tonåren. Även valet av yrke kan vara mera påfrestande än vi tänkeross för en ung människa, inte minst med dess komplicerade samhällsliv. Det är inte säkert att det finns en arbetsuppgift som väntar, när man är färdig med sina studier. Allt detta skapar naturligtvis problem för de unga, och vi vet att det i icke ringa utsträckning förekommer alkohol- och narkotikamissbruk bland skoleleverna. Det har också blivit alltmer vanligt att eleverna skolkar från undervisningen. I sammanhanget bör nämnas att de många skilsmässorna säkerligen bidrar till att försvåra situationen för ett inte ringa antal skolelever. Mot denna bakgrund framstår det helt klart att behovet av verkliga ledstjärnor för skolungdomarna är stort, och här för samhället inte tveka när det gäller att ge ungdomarna all den hjälp som kan ges för att lösa problemen. Vi reser frågan: Varför har inte skolungdomarna tillgång också till en präst/ pastor eller en kurator med positiv inställning till och utbildning för att ge hjälp och vägledning i svåra situationer, när lärarnas, läkarnas och de vanliga skolkuratorernas insatser inte räcker till? De kontakter som kristna personer har med skolan - kontakter som genomgående får ett positivt gensvar dokumenterar ständigt ungdomanas stora behov av andlig hjälp och vägledning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att, i enlighet med vad som anförts i motionen, ge eleverna i det allmänna skolväsendet tillgång till andlig vård och vägledning inom skolans ram. () ()
mot · G2021360 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om viss medelstilldelning genom de regionala vuxenutbildningsnämnderna Med hänvisning till motion av m. fl. angående uppsökande verksamhet i bostadsområden anser vi att medelstilldelning till projekt bör, i likhet med vad som gäller för uppsökande verksamhet på arbetsplatsen, ske genom vuxenutbildningsnämnden, som har regional överblick över vuxenutbildningen, kännedom om organisationerna i länet och förutsättningar för nära kontakt med berörda målgrupper. En central administration av bidragsgivningen genom ger inte någon av dessa fördelar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att medelstilldelning till projekt skall ske genom de regionala vuxenutbildningsnämnderna. () ()
mot · G2021362 · 1979-01-25 00:00:00 — om utbildning i försvarsfrågor vid fortbildning av lärare Gjorda undersökningar visar att svenska folkets kunskaper om totalförsvaret lämnar mycket övrigt att önska. Bristen på kunskap är helt naturligt störst inom de grupper, som inte får någon direktkontakt med någon av totalförsvarsgrenarna. Det går inte att bortse ifrån att kan råka i en krigssituation. Därför finns det också en allmän enighet i att satsa stora summor för det svenska totalförsvarets behov. Lika viktigt är då att informera de svenska medborgarna om vilka krav och skyldigheter som ställs på dem i ett krigsorganiserat samhälle och vilket skydd samhället i ett sådant läge kan ge dem. Denna information måste givetvis ske på olika sätt. En grundförutsättning är dock att skolan ger eleverna en tillfredsställande grundorientering. Enligt nuvarande läroplan sker denna orientering i huvudsak i årskurs 8 - i den utsträckning den över huvud taget sker. Gjorda undersökningar har visat att det på åtskilliga högstadier inte äger rum någon totalförsvarsundervisning alls. Som en av anledningarna har framgått den bristande kunskapen om försvaret hos lärarna i de samhällsorienterande ämnena. Det föreligger således ett stort behov av fortbildning på detta område. anordnades en fortbildningskurs på Gällöfsta kurscentrum för lärare i samhälskunskap i samverkan mellan försvarets och skolväsendets myndigheter. Kursen hade försökskaraktär och bekostades genom tillfälligt anslag. Utvärderingen visade att en kursverksamhet av denna karaktär fyller ett stort behov. Deltagarna i kursen bedömde den som utomordentligt värdefull, och alla engagerade bedömde det som önskvärt att permanenta denna typ av fortbildning. Emellertid har för nästa budgetår inte inrymt denna verksamhet under anslaget C 8. Kostnaden för den sådan fortbildningskurs rör sig om , varav . är ren kurskostnad, som kan bekostas via Gällöfsta kurscentrum, medan . är rese- och intenatkostnader. Dessa senare är ingenting annat än reguljära kostnader för fortbildning och bör således kunna bestridas via anslaget C 8 på huvudtitel. Av årets budgetproposition framgår att det finns en reservation på drygt 17 milj. kr. för detta anslag. Om man därför förslagsvis anordnar 2-3 kurser av i motionen framförd modell till en kostnad av , bör detta rimligen inte inverka på annan planerad verksamhet under detta anslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar 1. att fortbildning av lärare i samhällsorienterande ämnen skall ske i enlighet med motionen, 2. att kostnaderna för detta skall belasta anslaget C 8.
mot · G2021363 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1363 av m.fl. om grundutbildning m. m. för invandrarlärare I finns många nationaliteter representerade. Invandrare som kommer till måste få möjlighet att lära sig det svenska språket på ett tillfredsställande sätt, om de skall ha möjlighet att fungera på ett jämlikt sätt i samhället. F. n. bedrivs svenskundervisningen dels inom AMU-verksamheten, dels i bildningsförbundens regi. Den lider fortfarande av stora brister, av vilka det lilla antalet undervisningstimmar som tillkommer var och en förmodligen är den största. Det finns ännu ingen adekvat utbildning för lärare i svenska som främmande språk, förutom en 20-poängs YRK-kurs i svenska för invandrarundcrvisning. har därför konstruerat kompetenskrav, som måste uppfyllas för att erhålla anställning som extra ordinarie eller extra lärare, vilket innebär möjlighet till tillsvidareförordnande. De uppställda kompetenskraven har emellertid knappast någon relevans för den undervisning det är fråga om. Det är också så att en stor andel av de lärare som arbetar med invandrarundervisning inom arbetsmarknadsutbildningen inte uppfyller kompetenskraven och därför är anställda på visstidsförordnande. Därmed saknar de helt anställningstrygghet. En del arbetar kvar trots detta, medan andra tar första bästa tillfälle att skaffa sig en annan anställning. Båda förhållandena är lika otillfredsställande. Det första därför att det klart strider mot de principer för anställningstrygghet som har ställt sig bakom, att en löntagargrupp hålls i ständig ovisshet om han/hon får behålla sitt arbete. Det andra därför att det leder till onormal personalomsättning, vilket måste betraktas som helt oacceptabelt inom undervisning där det saknas adekvat utbildning och där de enskilda lärarna själva måste, i samarbete med sina elever, finna former och innehåll i undervisningen som tillgodoser elevernas behov. Det är nödvändigt att lärare i svenska som främmande språk får samma möjligheter som andra lärare att genomgå en grundutbildning för sin verksamhet. Hur en sådan utbildning bör utformas, bör rimligen bli föremål för ett samarbete mellan kursansvarig myndighet. De invandrarlärare som saknar formell kompetens och därför tjänstgör på visstidsförordnande bör beredas möjlighet att med full lön genomgå en tillrättalagd (med hänsyn till deras erfarenheter) kompetensgivande utbildning. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att inrätta en grundutbildning för lärare i svenska som främmande språk med samhällsorientering för vuxna, 2. att hos regeringen hemställer om att åtgärder bör vidtas för att inrätta en särskild behörighetsgivande utbildning för invandrarlärare som tjänstgör på visstidsförordnande samt bereda dessa möjlighet att genomgå utbildningen med oavkortad lön. INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2021364 · 1979-01-24 00:00:00 — om inrättande av gymnasielinjer i allmän djurskötsel och djurvård Då den nya gymnasieskolan inrättades inordnades även lantbruksutbildningens grundläggande utbildningsdel i denna skolform. Således finns f. n. på lantbruksskolorna en gymnasielinje i allmän lantbrukslära. För många ungdomar, vilka tänkt ägna sig åt lantbruksyrket i egenskap av egna företagare, anställda inom lantbruket eller inom lantbrukets utbildningsväsende, forskning, mejeri- och spannmålshandels- eller slakteriföretag etc., är detta den naturliga utbildningsvägen. Emellertid är det också den enda grundläggande utbildning som står till buds för dem som tänker sig en framtid i något yrke med djurskötsel. De som här avses är ladugårdsförman, ladugårdskarlar, svinskötare, hästskötare, djurparksskötare och avbytare m. fl. yrken under beteckningen lantarbetare med djurskötsel som huvuduppgift. Vidare kommer de i fråga som avser utbilda sig till veterinärassistenter, hovslagare eller hästskötare och seminörer. F. n. är det stor brist på utbildad och kunnig personal på dessa områden. För alla dessa ter sig delar av den utbildning som meddelas vid gymnasieskolans lantbrukslinje som främmande och svår att tillgodogöra sig. Ämnen som lantbruksekonomi, växtodlingslära, marklära, maskinlära m. fl. ämnen torde, med hänsyn till dessa ungdomars intresseinriktning, med fördel kunna utbytas mot ämnen syftande till att fördjupa kunskaperna i husdjurens anatomi, hälsolära, utfodringslära och allmänna skötsel. Enligt min mening kan detta tillgodoses om en utbildningslinje på gymnasial nivå inrättas vid lantbruksskolorna med förslagsvis beteckningen allmän linje för husdjursskötsel. De som har ett särskilt intresse för yrken avseende djurvård får då läsa de ämnen de i sina framtida yrken behöver fördjupade kunskaper i. Vidare skulle härigenom konkurrensen på den allmänna lantbrukslinjen något kunna minskas till förmån för de ungdomar som skall ägna sig åt lantbruk i mer vedertagen bemärkelse. Beklagligtvis har utredningen (Jo 1977:3) om vissa utbildningsfrågor på veterinärmedicinens område enligt uppgift (UU 77) inte tagit upp denna fråga i sin utredning. För att utröna om förutsättningar och intresse finns för ett utbildningsalternativ som ovan skisserats bör utbildning i allmän djurskötsel försöksvis inrättas vid någon eller några lantbruksskolor. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående inrättande av en försöksutbildning, på gymnasial nivå vid lantbruksskolorna, avseende allmän djurkunskap och djurskötsel. () ()
mot · G2021367 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1367 av om stöd till tvärvetenskaplig forskning inom medicinsk rehabilitering Utbyggnaden av medicinska rehabiliteringskliniker har gått mycket långsamt trots att behovet av sådana blivit allt större. beräknade dåvarande medicinalstyrelsen behovet till 30 vårdplatser på medicinska rehabiliteringskliniker i upptagningsområden på 200 000 personer, dvs. ca 1 200 vårdplatser. finns endast 448 platser i sluten vård och 340 för dagvård inom 12 landsting. På grund av ett ökat antal olycksfallsskador samt förbättrade vårdresurser inom akutvården, varigenom fler överlever, har antalet personer med svåra funktionsnedsättningar och därmed behov av medicinsk rehabilitering ökat kraftigt. Antalet personer med fysiska funktionsnedsättningar, som har svårigheter att klara det dagliga livets aktiviteter (ADL), uppgår till 100 000. Av de 190 000 långvarigt sjukskrivna (90-dagarsfallen) beräknas 60 000 vara i behov av särskild medicinsk rehabiliteringsutredning. Av de yrkesskadade blir 3 000 invalidiserade, varav 200 svårt. Över 20 000 trafikskadas och av dessa drabbas 1 400 av betydande efterverkningar. Kvalificerade rehabiliteringsinsatser krävs för 450 av dessa. Antalet personer med svåra ryggmärgsskador uppgår till ca 4 000. De flesta av de svårt skadade behöver regelbundet återkommande eftervård vid rehabiliteringsklinik. Därtill kommer en funktions- och konditionsträning som måste kunna lämnas på hemortens vårdcentraler. Inom medicinska forskningsrådet har en grupp experter konstaterat att för att åstadkomma en utveckling av medicinsk rehabilitering krävs en förbättrad forskningsutbildning och forskningsrekrytering av såväl läkare som andra yrkesgrupper. Målet måste vara att i forskningen engagera sjukgymnaster, arbetsterapeuter, psykologer m. fl. Vi måste få fram en forskning som avser utvärdering av hela rehabiliteringsprocessen vid vissa sjukdomstillstånd och med anknytning till vissa handikappframkallande orsaker. Här krävs ofta tvärvetenskapliga insatser. Ökade möjligheter måste skapas för kommunikation och samordning mellan olika forskningsgrupper, bl. a. inom områdena teknik, miljö, samhällsplanering och arbetsliv. Det torde vara möjligt att inom ramen för befintliga anslag omfördela medel ur olika forskningsfonder till en tvärvetenskaplig forskning inom medicinsk rehabilitering. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna i motionen redovisade behov av stöd till ökad forskning inom medicinsk rehabilitering.
mot · G2021368 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1368 av m. fl. Lundsbergs skola i kommun är landets största internatskola-den efter rörverk största enskilda arbetsgivaren i glesbygdskommunen . Skolan har i utredningar tillmätts största betydelse i den undersysselsatta kommunen. i har i utredningen 74 bl. a. uttalat att Lundsbergs internatskola, som f. n. sysselsätter 115 personer, varav ett betydande antal kvinnor, utgör ett markant kulturellt inslag av betydelse för kommun och hela östra . Trots att skolan vid statsmakternas inrättande av riksinternat blev förbigången, fortsätter skolan sin verksamhet fast under hårda ekonomiska förhållanden. har skolan redovisat mycket stora ekonomiska underskott i verksamheten. Orsaken härtill är främst att finna i ökande lönekostnader för personal samt underhåll av skolans byggnader. Stora ansträngningar har gjorts från skolans ledning för att stabilisera ekonomin. Rationaliserings- och besparingsåtgärder har vidtagits med förhållandevis goda resultat. Men för att verksamheten skall kunna fortsätta i nuvarande omfattning - med oförändrat antal elever och bibehållen personalstyrka - fordras ett årligt stimulansbidrag. En för kännbar kostnad är, i jämförelse med riksinternaten, löne- och sociala kostnader för elevhemsföreståndarna. Riksinternaten erhåller fullt statsbidrag för täckande av dessa kostnader. Lundsbergs skola får /år i bidrag, när den totala kostnaden uppgår till /år (budget 1978/79). Om Lundsbergs skola, i likhet med riksinternaten, fick statsbidrag till kostnaderna för elevhemsföreståndarna, kunde ytterligare sysselsättningstillfällen erbjudas befolkningen i den bygd som huvudsakligen får uppleva friställningar och arbetslöshet. Dessutom skulle möjligheter ges till att förbättra skolans lokalsituation och därmed ge sysselsättning till arbetslösa byggnadsarbetare. Med hänvisning till vad i motionen anförts föreslås att beslutar att till i sysselsättningsstimulerande syfte anslå ett årligt driftbidrag motsva rande det statsbidrag som f. n. utgår till landets riksinternatskolor för kostnaderna för elevhemsföreståndare. () () () () . NISSER (m)
mot · G2021369 · 1979-01-24 00:00:00 — av Hans Nyhage och om studieförbundens undervisning i svenska för invandrare Invandringen till är hårt reglerad. I princip skall invandrare, innan de kommer till , ha ordnat både bostad och arbete. Trots detta finns det invandrare - t. ex. flyktingar och anförvanter till tidigare invandrare - som kommer till vårt land utan att ha ordnat arbetstillstånd. Av olika skäl får de uppehållstillstånd i avvaktan på att frågan om en mera permanent bosättning skall behandlas av myndigheterna. Denna prövning av huruvida arbetstillstånd kan beviljas eller ej tar ofta , ibland upp till . Många av dessa invandrare utnyttjar väntetiden till att lära sig svenska, bl. a. genom att delta i studieorganisationernas frivilliga svenskundervisning. För en arbetsanställd invandrare gäller lagfäst rätt till undervisning i svenska. Detta innebär att en arbetsgivare är skyldig att tillse att den invandrare som själv eller genom sin fackliga organisation framställer begäran om undervisning i svenska skall erhålla denna på betald arbetstid. Undervisningen omfattar en 240-timmarskurs och anordnas i regel av studieförbunden. Bestämmelsen om den lagstadgade rätten till svenskundervisning kan leda till att arbetsgivare inte anser sig kunna anställa invandrare, som ej kan visa intyg om genomgången godkänd kurs i svenska. Som godkänd kurs räknas antingen den på betald arbetstid genom studieförbunden inhämtade kursen eller en motsvarande kurs vid AMU-center, medan däremot den ovan angivna frivilliga svenskundervisningen inte synes godkännas i sammanhanget, även om den har motsvarande omfattning. Från såväl invandrarnas som samhällets och näringslivets synpunkt är det önskvärt att reglerna för svenskundervisning är sådana att kraven gäller genomgången 240-timmarskurs i svenska, oavsett om detta skett på arbetstid genom studieförbunden, vid AMU-center eller genom den vid studieförbunden bedrivna frivilliga kursverksamheten. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att den vid studieförbunden bedrivna frivilliga undervisningen i svenska för invandrare skall betraktas som likvärdig med såväl den lagstadgade svenskundervisningen som den vid AMU-center bedrivna motsvarande undervisningen. HANS NYHAGE (m)
mot · G2021375 · 1979-01-23 00:00:00 — om inrättande vid i av en professur i onkologi I samband med motionen 1977/78:264 om inrättandet av en professur i onkologi eller tumörlära vid uttalade , att det är angeläget att en professur inom denna medicinska specialitet inrättas vid i så snart förutsättningar härför bedöms föreligga. Den bedömningen har gjorts av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), som anser att tjänsten bör tillskapas inför /81.1 årets budgetproposition har frågan om tjänsten inte tagits upp. är den enda medicinska utbildningsenheten i landet som saknar professur i allmän onkologi och detta återverkar negativt på rekryteringen av läkare till denna specialitet. Det skapar också stora problem för forskarutbildningen. Tillgänglig statistik visar att tumörsjukdomarna har ökat med och att antalet sådana sjukdomar ökar . Dessa siffror visar med all tydlighet hur angeläget det är att inte denna sjukvård eftersätts utan i stället förstärks. Det ger också anledning att gå snabbare fram med tillskapandet av tjänsten som professor i allmän onkologi vid i än /81. Förutsättningar finns också i för att tjänsten tillskapas redan inför kommande budgetår. Lokaler och vårdplatsantal vid i finns i tillräcklig utsträckning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutarom inrättandet av en professur i onkologi vid i redan fr. o. m. /80.
mot · G2021377 · 1979-01-24 00:00:00 — om meritvärderingen av kurser vid hemtekniska skolor Elever som söker till barnskötarutbildning bl. a. i , och får 1,0 poäng för genomgången hemteknisk kurs, eftersom de kunskaper som eleven får bl. a. i kostkunskap anses mycket viktiga för blivande barnskötare och förskollärare. Genom att intagningsnämnderna inom en del andra gymnasieområden har ett annat synsätt uppstår en klar orättvisa gentemot elever som tillhör dessa gymnasieområden. var den behörig för tillträde till barnskötarutbildningen som uppnått en ålder av lägst det kalenderår då utbildningen börjar och som slutfört hemteknisk kurs eller annan motsvarande specialkurs och fullgjort tre månaders praktik. Hemteknisk kurs eller annan specialkurs inom konsumtionsområdet är alltså inte längre formellt förkunskapskrav för tillträde till barnskötarutbildning. Barnstugornas personal spelar en central roll, när det gäller att påverka barns matvanor. Det har visat sig att personalens kunskaper om kostens betydelse för hälsan under förskoleåldern bör fördjupas. Felaktig kost under förskoleåldern kan leda till allvarliga sjukdomar senare i livet. Hos all personal för barn på daghem skulle man önska goda kunskaper i näringslära. Förskollärarnas och fritidspedagogernas kunskaper i näringslära bör utökas. Man får också anse konsumtionsutbildningen viktigare än någonsin dels med tanke på lev-väl-kampanj, dels med hänsyn till förebyggande hälsovård och friskvård. Konsumtionsutbildningen lär eleven att bli en kritisk och kunnig konsument. Detta är inte minst viktigt i dagens samhälle med tanke på all reklam som vi möts av samt värdet av att man lär sig hushålla med resurserna. F. n. får elever som genomgått grundskola åk 9 tillgodoräkna sig praktik när denna uppgår . Då får eleverna 0,02 poäng för för hemteknisk kurs och kan då med annan praktik komplettera sin arbetslivserfarenhet. Gymnasieelever däremot får inte tillgodoräkna sig någon poäng. Önskvärt vore att lika väl som värnpliktstiden eller arbete som hemmamamma eller hemmapappa får räknas som arbetslivserfarenhet så borde en hemteknisk kurs ge gymnasieeleverna meritpoäng. Att ge hemtekniska kurser ett värde (meritpoäng) kommer med säkerhet också att medföra att fler manliga elever söker in på sådana kurser. Detta är inte minst viktigt då också mannen bör delta aktivt i allt som förekommer i ett hem samt med barnomsorgen. För arbetslös ungdom är det kanske också en stimulans om de upptäcker att de får någon poäng för genomförd kurs. De kunskaper dessa ungdomar förvärvar på kurserna kan vara dem till nytta . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att hemteknisk kurs skall ge 1,0 poäng för barnskötarutbildningen, 2. att hemteknisk kurs skall ge gymnasieelever meritpoäng enligt vad som redan sker för elever med genomgången grundskola.
mot · G2021379 · 1979-01-25 00:00:00 — av och Hans Nyhage om saklighet i arbetet inom skolan Föräldrar måste känna full trygghet då de sänder sina barn till skolan. Många föräldrar brottas med de problem som uppstår när deras barn i skolan bibringas uppfattningar och värderingar som inte överensstämmer med dem som föräldrarna själva har. Det måste slås fast att skolan aldrig får användas för att förmedla en enda politisk, social eller religiös uppfattning, oavsett var på en skala mellan två extrempunkter denna uppfattning ligger. Allt arbete i skolan skall präglas av saklighet och allsidighet. Det åligger lärare att i sin undervisning följa läroplanens anvisningar och intentioner samt de beslut som i demokratisk ordning fattats av regering och riksdag. Lärare skall dessutom lojalt ställa sig bakom och följa de regler och normer som man har kommit överens om i skolstyrelsen och i personalkonferenser. Lärarnas tjänstemannaansvar, skolstyrelsens och skolledningens ansvar för att en saklig och allsidig undervisning meddelas i skolan måste kraftigare understrykas. Otillbörlig påverkan av eleverna får ej förekomma. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av lagar och andra regler som berör skolans verksamhet och att i samband därmed nya och tydligare anvisningar utfärdas i vilka skolstyrelsens, skolledningens och lärarpersonalens ansvar understryks i enlighet med motionens syften. HANS NYHAGE (m)