mot · G2022406 · 1979-03-29 00:00:00 — Vi har tidigare understrukit nödvändigheten av att vårt stora oljeberoende minskas. Oljan måste i första hand ersättas med inhemska bränslen, men en övergång till användning av inhemska bränslen måste kompletteras med importerade bränslen. De alternativ till oljan som därvid står till buds är framför allt kol och gas. Kol har likartade effekter på miljön som olja, medan däremot naturgasen har utomordentligt goda miljöfördelar gentemot kol och olja. Enligt vår mening bör därför nu satsa på en introduktion av 1978/79: 2406 På kort sikt är naturgasen det enda alternativ som i större utsträckning kan ersätta olja. Det finns ett flertal skäl, förutom de miljöfördelar detta innebär, som talar för en introduktion av naturgasen. Naturgasen, vilken svarar för av världens energiförsörjning, är också t. ex. en utmärkt råvara för den kemiska industrin. En introduktion skulle vidare ge en större försörjningstrygghet genom sin dämpning av behovet av oljeimport från politiskt instabila områden. 1978/79: 115 avvisas en introduktion av naturgas med hänvisning till de enligt föredragandens mening ogynnsamma ekonomiska förutsättningarna. Dessa kan enligt propositionen hänföras till framför allt tre faktorer, nämligen långa transportavstånd, behovet av stora initialinvesteringar och en ofördelaktig marknadsstruktur. Enligt de kalkyler som föredraganden bygger sina slutsatser på ger de två aktuella projekten (Syd- och Västgasprojekten) sannolikt ett stort samhällsekonomiskt underskott. Det kalkylerade underskottet för de två projekten sammantagna sträcker sig från 03 000 milj. kr. enligt föredraganden en merkostnad i förhållande till oljeanvändning på . Det företagsekonomiska utfallet är enligt propositionen är mer negativt. Det finns inte heller skäl ur försörjningstrygghetssynpunkt att ersätta olja med naturgas anser föredraganden. Import av naturgas är enligt föredragandens bedömning ofördelaktigare än oljeimport. Det enda motivet som för föredraganden framstår som något reellt skäl för att införa naturgas är dess stora miljöfördelar jämfört med oljan. Föredraganden finner det emellertid vanskligt att fatta något beslut på underlag av kalkylerade miljövinster. Med hänsyn till ovan redovisade förhållanden menar föredraganden att det saknas tillräckliga motiv för ett samhällsstöd av den omfattning som krävs för att det aktuella projektet skall kunna genomföras. Vi vill redan inledningsvis påtala innan vi utförligt redovisar våra ställningstaganden att av bil. 1: 5 framgår att vid en real oljeprisstegring på merkostnaden blir vid en samhällsekonomisk bedömning av naturgasprojekt jämfört med fortsatt oljeanvändning. Uttryckt i lågsvavlig eldningsolja 4 motsvarar 4,50 (eff) eller ca /m3 dvs. exakt den höjning av skatt på vissa oljeprodukter som föreslås i propositionen. Det förefaller enligt vår mening vara andra skäl än de anförda som främst motiverar föredragandens avvisande hållning till en introduktion av naturgas i . Naturgasen är en betydelsefull energikälla i . Avgörande orsaker till detta är europeiska naturgasfyndigheter i bl. a. , , och med närhet till en stor marknad samt möjligheterna att transportera flytande naturgas i tankfartyg, främst från . I och med att 1978/79: 2406 strängare miljöskyddsbestämmelser efter hand har införts i olika länder har också naturgasens värde som bränsle ökat på grund av bl. a. rökgasernas låga föroreningshalt. Naturgas transporteras företrädesvis i rörledningar. I har ett omfattande ledningsnät byggts ut med anslutningar till de stora naturgasfyndigheterna i bl. a. och Mellersta östern. Förutsättningarna för användning av naturgas i har diskuterats i flera utredningar. utredning om rörtransport av olja och gas fick i uppdrag att företa en allmän teknisk och ekonomisk studie av förutsättningarna för anläggning och drift av rörledningar. utvecklades naturgassituationen i norra på sådant sätt att utredningen bedömde det önskvärt med åtgärder från svensk sida redan innan någon slutlig rapport kunde föreligga. föreslog därför utredningen i en skrivelse till chefen för industridepartementet att frågan om naturgasimport till möjligt skulle tas upp med möjliga leverantörer. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande , Naturgas i (SOU 1972: 25). Där föreslogs bl. a. att de större stadsgasnäten om möjligt borde bevaras , förutsättningarna för s. k. geologisk lagring klarläggas samt att så snart det kunde konstateras att svensk naturgasimport är möjlig, beredskapsbestämmelser utarbetas och kostnaderna för erforderliga rörsystem beräknas. I slutbetänkandet föreslogs också att de formella möjligheterna till belåning av naturgasledningar borde underlättas genom statlig kreditgaranti. bildades det halvstatliga för utredningssamarbete rörande import av naturgas från . Bolaget utförde förprojektering av en naturgasledning från finsk till svensk kust. Det meddelades från sovjetisk sida att högst 1 Gm3 gas/år kunde levereras. tillkallades naturgasdelegationen med uppgift att samordna den svenska utrednings- och förhandlingsverksamheten m. m. avseende import av naturgas. energipolitiska beslut, som finns presenterat i proposition 1975:30 Energihushållning m. m., innebär att den statliga kreditgarantin på 2 000 milj. kr. för finansiering av utvinning av kol, olja och naturgas även kunde utnyttjas för finansiering av rörledningar för naturgas samt fartyg och anläggningar för import av LNG. uppdrog till för industri- och energipolitik att utreda frågor angående möjligheterna att i utnyttja naturgas från fyndigheterna i . Naturgasdelegationen rekommenderade bildandet av ett kommersiellt inriktat aktiebolag för hela den potentiella svenska naturgasmarknaden. Med anledning av detta träffades en preliminär 5 1978/79. 1978/79: 2406 överenskommelse i form av ett konsortialavtal mellan och om bildandet av ett aktiebolag, som skulle ha till uppgift i första hand att utreda och klarlägga villkor för inköp av naturgas, möjligheter till försäljning av gas inom landet samt förutsättningar och kostnader för transport och lagring av gas. I propositionen 1975/76: 124 föreslog regeringen att det ovan nämnda aktiebolaget skulle bildas och överta de tidigare nämnda organens verksamhet. Enligt riksdagsbeslut bildades det halvstatliga . I betänkande Energi (SOU 1978: 17) har en begränsad introduktionskvantitet naturgas inkluderats i 3 av de 4 presenterade alternativen över energianvändning och energitillförsel 1985. Tillförseln av naturgas beräknas till 1985, vilket motsvarar av den totala energitillförseln. Kommissionen föreslår att förhandlingar, insatser för att följa den internationella utvecklingen och studier av olika utbyggnadsalternativ fullföljs. Kommissionen gör också följande överväganden och förslag: Som kommissionen tidigare framhållit är en bedömning av om naturgas bör införas i avhängig av bl. a. varifrån sådan gas skulle komma och vilka kostnader den skulle betinga. Frågan om naturgasintroduktionen beror därför på resultatet av pågående och kommande förhandlingar. Om rörtransporterad naturgas från närliggande produktionsområden, t. ex. , kan etableras i tillräcklig omfattning och med tillräcklig uthållighet för att bära uppbyggnaden av ett distributionssystem, skulle större användning av naturgas än vad som förutsattes i något av alternativen AD vara befogad. Det torde råda allmän enighet om att en ökad trygghet i energitillförseln är en av energipolitikens främsta uppgifter. För skilda slag av krislägen tillgodoses på kort sikt försörjningsberedskapen bl. a. genom beredskapslagring. Tryggheten på måste dock tillförsäkras genom andra åtgärder. En energipolitik med sikte på att öka försörjningstryggheten måste söka sig fram efter skilda vägar. En satsning på nya energikällor såväl inhemska som importerade kan innebära en förbättring av försörjningssituationen för landet genom en ökad riskspridning. Sådana åtgärder som medför en förbättrad hushållning med energi och en ökad flexibilitet i det inhemska distributionssystemet är liksom stöd till teknisk utveckling viktiga element i en trygghetshöjande politik. Swedegas överlämnade en rapport angående förutsättningarna för en introduktion av importerad rörbunden naturgas till . Företaget har vidare lämnat en rapport med en analys av förutsättningarna för att introducera ett system baserat på LNG-import. 1978/79: 2406 I sin första rapport konstaterar ganska kort att naturgasen är mycket ren och nämner bl. a. att utsläppen av svaveloxider och tungmetaller blir mycket små vid förbränning av gas. I en tabell jämförs de utsläpp som erhålls vid förbränning av 1,2 Gm3 gas med de utsläpp som erhålls vid förbränning av motsvarande mängd olja. Däremot jämför Swedegas inte gasen med andra bränslen, t. ex. kol eller torv. Rapporten har remissbehandlats. anser i sitt remissvar, att naturgasens miljöfördelar kan och bör preciseras. Swedegas har med avsikt inte gjort något som helst försök att i kronor kvantifiera fördelarna utan har i sin samhällsekonomiska kalkyl antagit att värdet = . redogör i sitt remissvar för kalkyler som kvantitativt värderar naturgasens miljöeffekter. Utan att ha speciell sakkunskap i miljöfrågor anser industriverket dock, att nedanstående fakta bör observeras. Naturgasen är inte giftig. Förbränningsprodukterna är också praktiskt taget giftfria. Det är alltså möjligt att utnyttja gasen betydligt mångsidigare än andra bränslen och trots detta ha en mycket ren arbetsmiljö. Naturgasen är praktiskt taget fri från svavel och andra föroreningar. Det aktuella Ruhrgaskontraktet omfattar 1,2 Gm3 gas, vilket svarar mot ca 1,2 Mm3 olja. Årsförbrukningen av petroleumprodukter är f. n. drygt 30 Mm3. Gasen skulle alltså ersätta av oljebehovet. Eftersom gasen i huvudsak ersätter tjocka oljekvaliteter innebär en naturgasintroduktion att svaveldioxidutsläppen från oljeförbränning i minskar . Detta kan förefalla tämligen betydelselöst om inte regionala aspekter beaktas. Enligt planerna skall gasen introduceras i sydligaste mellan och . Denna region är en av landets mest utsatta när det gäller S02-utsläpp. Här kommer en naturgasintroduktion att betyda en procentuellt mycket stor reduktion av svavelemissionen. Dock är i vissa delar av sydligaste jordmånen kalkhaltig, vilket innebär att känsligheten för sur nederbörd här är mindre än i andra delar av landet. En rad remissinstanser utöver statens industriverk har yttrat sig över Swedegas rapport, bl. a. och berörda länsstyrelser. a. följande: Både i Swedegas rapport och /Elams utvärdering av rapporten jämförs naturgasprojektet med motsvarande förbränning av olja. Det är inte självklart att jämförelsen skall begränsas till att enbart gälla oljan. Med utgångspunkt från en av de centrala teserna i huvudbetänkande, nämligen att vi så snabbt som möjligt måste minska vårt oljeberoende, borde det vara befogat att också jämföra med andra nu tillgängliga alternativa bränslen. Av dessa torde naturgas och kol vara mest aktuella för det korta tidsperspektivet. jämför därför i detta yttrande na 1978/79: 2406 turgasen med såväl olja som kol. naturgas jämställs energimässigt med olja resp kol. Både Swedegas och /betonar naturgasens miljöfördelar gentemot framför allt olja. instämmer i den bedömningen. Både Swedegas och /begränsar emellertid redovisningen av naturgasens miljöfördelar i samband med övergång från förbränning av olja till naturgas till att gälla huvudsakligen de minskade utsläppen av svaveloxider. instämmer i att minskningen av dessa utsläpp är väsentlig, särskilt i de för naturgasen aktuella södra och västra delarna av . De totala utsläppen av svaveloxider från beräknas uppgå till ca , varav ca från förbränning av olja. utgår då självfallet ifrån att det av statsmakterna skisserade svavelreduktionsprogrammet verkligen genomförs. Introduktionen av naturgas skulle underlätta programmets genomförande. Miljövinsten när det gäller svavelutsläpp i den första etappen av naturgasprojektet beräknas bli ca svaveloxider , för att i det fullt utbyggda naturgassystemet uppgå till uppemot svaveloxider , dvs. Verket vill betona att naturgasen har betydande fördelar från miljösynpunkt. De mest framträdande fördelarna gentemot olja resp. kol är något minskad risk för klimateffekter av koldioxidutsläpp ingen försurning av mark och vatten och inga hälsoeffekter som följd av utsläpp av svaveloxider minskad försurning av mark och vatten samt minskade hälsoeffekter som följd av utsläpp av kväveoxider minskade hälsoeffekter som följd av utsläpp av mutagena och cancerogena polycykliska kolväten ingen förorening av naturmiljön och inga hälsoeffekter som följd av stoftutsläpp innehållande bl. a. metaller som kadmium, krom, nickel och vanadin när det särskilt gäller jämförelsen med kol ingen förorening av naturmiljön och inga hälsoeffekter som följd av utsläpp av kvicksilver inget fast avfall att omhänderta efter förbränningen när det särskilt gäller jämförelsen med olja ingen förorening av mark och vatten p. g. a. transport genom en fast anordning (rörledning) i stället för med fartyg och/eller lastbil. När det gäller vissa andra miljöstörningar är dock miljöfördelarna inte så påtagliga. Det gäller t. ex. risken för stora olyckor samt påverkan på landskapsbilden. I det fall att import av nedkyld naturgas, LNG, med fartyg skuile aktualiseras i en senare etapp, kan detta komma att innebära en nackdel från säkerhetssynpunkt men fördel från landskapssynpunkt. vill understryka att de samhällsekonomiska miljöfördelarna att ersätta olja med naturgas består av två huvudgrupper av kostnader, dels minskade kostnader för reningsåtgärder, dels minskade kostnader för hälso- och miljöeffekter av utsläppen. I vissa fall finns det vid förbränning av olja och kol tekniskt-ekonomiska möjligheter att genom miljöskyddsåtgärder minska de miljöfördelar som naturgasen har. När det gäller utsläppen av koldioxid finns ingen sådan reningsmetod. 1978/79: 2406 När det gäller utsläppen av svaveloxider har de södra och västra delarna av landet, dvs. ungefär Sydgasområdet, drabbats värst av försurningen av mark och vatten. Försurningseffekterna bör kopplas samman med de negativa effekterna på flora och fauna av kvicksilver, eftersom den surare miljön har visat sig förstärka kvicksilvrets negativa effekter. Naturgasen har därför även ur dessa aspekter fördelar gentemot begränsningen av svavelutsläppen från olja och kol. Med hänsyn till svavelföreningarnas långväga transport innebär i och för sig en utökad användning av naturgas i också en positiv effekt för del. Men å andra sidan är det nödvändigt att också begränsa de svenska utsläppen. Fördelarna för naturgasen gentemot oljan när det gäller svavel utgörs av uteblivna kostnader för att minska svavelhalten i olja från normalt svavel till maximalt tillåtna () plus uteblivna kostnader för den alternativa handlingsvägen för att ytterligare sänka svavelutsläppen i olja med de mängder som införandet av naturgas innebär (), dvs. en sammanlagd minskning med . Verket utgår då ifrån att kostnadsskillnaden mellan högsvavlig och lågsvavlig olja kommer att uppgå till . per ton avskilt svavel. arbetar f. n. med frågor kring de tekniskt ekonomiska möjligheterna att begränsa utsläppen av kväveoxider. Utan åtgärder är utsläppen av dessa ämnen tre fyra gånger större vid förbränning av olja och kol än vid förbränning av naturgas. Det finns möjligheter att genom konstruktionstekniska åtgärder ungefär halvera dessa utsläpp, dock kommer man knappast med sådana åtgärder ned till naturgasens utsläppsnivå. Vid mer långtgående extern rening, som tillämpas t. ex. i , kommer miljöskyddskostnaderna att bli höga. Kunskaperna om effekterna och möjligheterna att begränsa utsläppen av polycykliska kolväten är f. n. mycket bristfälliga. Det står emellertid klart att utsläppen av dessa ämnen från förbränning av naturgas är lägre än från förbränning av framför allt kol. Detta förhållande är särskilt utpräglat vid förbränning i små anläggningar utan effektiv övervakning av förbränningen. Naturgasen är med denna utgångspunkt särskilt lämplig som bränsle i små förbränningsanläggningar. Inom gruppen polycykliska kolväten finns ett stort antal ämnen, varav flera har visat sig vara mutagena och/eller cancerogena, bl. a. bens(a)pyren. Utsläppen av stoft, innehållande t. ex. vanadin och nickel, kan begränsas med hjälp av stoftavskiljare på i första hand de större anläggningarna. Utsläppen av kvicksilver vid förbränning av kol kan f. n. inte begränsas i nämnvärd grad genom tekniska åtgärder. Det finns en annan aspekt i detta sammanhang som är värd att beakta, nämligen att införandet av naturgas snabbare kommer att ge en bättre miljö än genom tekniska åtgärder vid förbränning av olja eller kol. Rent allmänt kan således konstatera att belastningen på naturmiljön genom utsläpp vid förbränningen av naturgas är fördelaktig jämfört med kol eller olja. En fråga som dock inte behandlas i utredningsmaterialet är effekterna på naturmiljön av själva byggandet och driften av rörledningar samt effekterna på markanvändningen i stort i berörda områden. 1978/79: 2406 vill erinra om, med hänvisning till Swedegas kommentarer till myndighetsprövning, att naturgasledningen är ett arbetsföretag som bör prövas med stöd av naturvårdslagen, närmast genom samråd enligt 20 § i naturvårdslagen. är berett att ta initiativet till att befintlig kunskap om effekterna på naturmiljön av rörledningar, lagringsutrymmen etc. ställs samman samt att förslag på anvisningar för de olika typerna av anläggningar tas fram. Formerna för denna verksamhet är dock ännu inte klarlagda. Arbetsföretaget är till sin geografiska omfattning stort och avses att byggas , vilken dessutom kan ligga nära i tiden. Organiserandet av den praktiska bedömningen, samråds- och samordningsfrågorna mellan olika statliga och kommunala myndigheter bör också studeras. Effekterna av gasledningar i naturmiljön kommer främst att röra landskapsbilden, inverkan på hydrologi och vegetation samt ledningarnas barriäreffekt för fauna och friluftsliv i eventuella ovanjordiska delar. Vidare kan gasledningar komma att låsa markanvändningen och därigenom styra den framtida samhällsplaneringen. En utgångspunkt för det ovannämnda sammanställningsarbetet bör vara att studera möjligheterna att samlokalisera gasledningar med andra linjära landskapselement som vägar, järnvägar, kraftledningar och kablar. Med tanke på att en gasledning kräver gata för byggande och underhåll finns det från markhushållningssynpunkt starka motiv för en samlokalisering. Enligt uppfattning bör det, trots ofullständiga kunskaper, vara möjligt att bygga en gasledning med utgångspunkt från naturvårdens intressen. Detta förutsätter att hänsyn tas till de krav som naturvården kan komma att ställa vad gäller frågor om markhushållning samt frågor om detaljlokalisering och anläggningsteknik. I en samhällsekonomisk kalkyl av det nu aktuella naturgasprojektet bör sålunda miljövinsten enbart som följd av minskade svavelutsläpp värderas till storleksordningen . instämmer i utredarnas bedömning att underlaget för att beräkna miljövinsterna för andra utsläppsminskningar än svavel är ofullständiga. Ett mått att jämföra med kan vara kostnaderna för att begränsa utsläppen av stoft, kväveoxider och polycykliska kolväten från förbränning av olja. Dessa kan mycket grovt uppskattas uppgå till storleksordningen . I en samhällsekonomisk kalkyl bör till dessa belopp läggas kostnaderna för kvarvarande skadeeffekter. Även om det inte fullt ut kan beläggas siffermässigt, framstår det enligt uppfattning som klart att de samlade miljöfördelarna är så stora i det nu aktuella naturgasprojektet att det är samhällsekonomiskt motiverat att genomföra det. Kostnaderna för att reducera en del av miljöstörningarna vid förbränning av olja till naturgasens låga nivå torde med nu känd teknik uppgå till några . Motsvarande belopp för kol är betydligt högre än för olja. i län anför bl. län beröres i första hand genom ett av AB planerat naturgasnät i för mottagande och distribution av 1978/79: 2406 gas inom västra och norra och södra . Ledningssträckan MalmöHalmstad, som passerar genom länets västra delar, är förprojekterad. I en senare etapp planeras en ledning ÅstorpBromölla, som i hela sin sträckning ligger inom län. Användning av naturgas medför en minskning av oljeanvändningen för industrin samt för el- och värmeproduktion i kraftvärmeverk. alternativ C, vilket tillstyrkts av , förutsätter en tillförsel av naturgas för ovannämnda behov med vilket ungefär motsvarar planerade leveranser. För de företag som kan tänkas bli avnämare av naturgas kommer sannolikt den eventuella merkostnaden för användning av naturgas i stället för olja minska benägenheten för anslutning till naturgasprojektet. Om så skulle bli fallet kan det ifrågasättas om inte naturgasen bör göras mer attraktiv genom skattepolitiska åtgärder. Landtransporterna av olja kommer vid användandet av naturgas att minska. Detta är positivt för trafiksituationen, men medför också vissa negativa sysselsättningseffekter. En utredning bör göras över den totala påverkan av sysselsättningssituationen som den föreslagna användningen av naturgas i stället för olja ger. Härvid bör även beaktas den sysselsättningseffekt utbyggnad och driften av ledningsnätet medför. Vad gäller importen av naturgas till tänker sig Swedegas följande princip: Köp av 1,2 Gm3/år gas i från det västtyska bolaget . överföring av gasen från till tysk-danska gränsen i rörledningar, den s. k. Nordgat-ledningen, gemensamt disponerad av och Swedegas. Transitering genom via det planerade danska naturgassystemet. överföring över till . Köp från det algeriska bolaget av 1,7 Gm3 LNG/år landad på svenska eller i Wilhelmshafen f. v. b. i rör via Nordgatledningen till västra . utökning av gasimporten till 5 å 6 Gm3/år genom exempelvis rörbunden nordsjögas via eller via och sovjetisk gas via europeiska kontinenten och . Köpet av gas från regleras i ett avtal undertecknat Leveranserna avses påbörjas och skall nå full årskapacitet efter en treårig uppbyggnadsperiod. Naturgasen kommer i första hand att avsättas inom och södra . Köpet av gas från regleras i ett avtal undertecknat . Leveranserna avses påbörjas och gasen kommer i första hand att avsättas i västra . 1978/79: 2406 Nordgatledningen får flera viktiga funktioner utöver transport av den från kontrakterade gaskvantiteten till . En sådan funktion är att under ett inledande skede introducera naturgas i i samband med att i detta land anläggs ett stort rörledningssystem från de nyupptäckta danska naturgasfyndigheterna i . Sedan nordsjöleveranserna kommit i gång kommer Nordgatledningen att få en reservfunktion för danskarna i händelse av haverier på nordsjöledningen. En introduktion av naturgas utgör ett konkret exempel på nordiskt samarbete. Detta samarbete skulle kunna beröra de fyra nordiska länderna, , , och . Redan i introduktionsskedet bör därför en samordningsorganisation inom gasområdet upprättas inom ramen för arbete. Det är av stort värde för det nordiska samarbetet att detta projekt icke får samma slut som de misslyckade förhandlingarnamed Ledningen ger också möjligheter till lagring av gas, belastningsutjämning, gasbyten, lån av gas osv., vilket sammantaget avsevärt minskar riskerna för störningar i gastillförseln. Detta möjliggöres genom att ledningen sammankopplas i med mottagningsterminalen för den norska nordsjögasen från Ekofiskområdet och med det stora centraleuropeiska naturgasnätet med förgreningar till praktiskt taget alla länder i . Detta nät är anslutet till flertalet naturgaskällor på kontinenten och dessutom till fyndigheter i och . I nätet ingår också LNG-terminaler som medger tillförsel av fartygstransporterad gas från t. ex. naturgasreserver. En sådan LNG-terminal är under byggnad i för stora redan kontrakterade LNG-kvantiteter till . Området EmdenWilhelmshafen kommer således att bli ett centrum för naturgasleveranserna till norra .