mot · G2021981 · 1979-01-23 00:00:00 — Motion 1978/79:1981 av m. fl. om subventioneringen av baslivsmedel Det råder enighet bland näringsforskare, läkare och matexperter om att svenska folkets kostvanor som skapats genom mångåriga traditioner borde genomgå en successiv förändring. Vi utsätts nu i de flesta yrken mindre av fysisk ansträngning, transporterna har blivit mindre energikrävande och en högre levnadsstandard har ofta tagit sig uttryck i större intag av fettrika livsmedel med högt energivärde. Vi behöver därför finna fram till en allsidig och väl sammansatt kost utan alltför drastiska förändringar. Även om näringsforskning och kostinformation har ökat synes dock en kraftig prisökning på många av de livsmedel speciellt fisk, grönsaker och frukt och bär - vars mängd borde öka i vårt kosthåll - försvåra denna omställning av kosten. Detta hinder har ytterligare förstärkts av att vissa jordbruksbaserade livsmedel genom subventioner haft en mindre prisökningstakt. Vissa bevis på detta förhållande - som främst för svaga konsumentgrupper t. ex. barnfamiljer och pensionärer hindrar en bättra variation av kosten - finns i regeringens proposition med avtal om prisreglering på jordbruksprodukter, propositionen 1977/78:154. Där framgår det att konsumtionsökningen på grund av subventionering genom skattemedel av vissa baslivsmedel bl. a. varit följande: Denna ökning har säkert påverkats av att den uppnådda prissänkningen i förhållande till ett läge utan subventioner varit följande (): för fläsk 11 96 för nötkött 15 96 för ost 15 96 för konsumtionsmjölk 44 96 Av icke subventionerade livsmedel, som producerats i , har flera grönsaker, t. ex. gurka och tomat, purjolök och sallad samt frukt och bär, utsatts för kraftiga prisökningar. Konsumenternas preferenser som de beskrivs i en kostundersökning som gjort 1971 innebär att man vid ändring av kostvanor av hälsoskäl främst äter mer sallad, tomater, gurka, apelsin, övriga frukter och bär, höns och kyckling samt juice. Man minskade främst på konsumtionen av vanlig mjölk, korv, mjukt sötat matbröd, kaffebröd, smör samt konfektyrvaror. av de undersökta männen och 88 96 av kvinnorna angav att det är önskvärt att mer grönsaker ingår i kosten, likaså frukt och bär. Många konsumenter framför nu önskemål om att även dessa s. k. mera nyttiga livsmedel bör betraktas som baslivsmedel och få del av de ökande subventioner som utgår till baslivsmedel från jordbruket. Det måste anses otillfredsställande att vissa svenskodlade grönsaker och rotfrukter samt flera fisksorter betingar ett konsumentpris, som gör att de inte kan ingå i vardagskosten för många konsumenter. Den omständigheten att subventioneringen av priset på dessa produkter är mera tekniskt komplicerad, bl. a. på grund av trädgårdsodlarnas och fiskarenas auktionssystem vid prissättningen bör inte hindra att konsumenternas behov av en bättre fördelning av subventionerna blir underkastat en analys och teknisk prövning för att finna en framkomlig lösning beträffande livsmedel som borde få del av subventionsbeloppen, vilka uppgår till nära . Mot bakgrund av vad ovan anförts föreslår vi att hos regeringen anhåller om en förutsättningslös utredning om möjligheterna att omfördela livsmedelssubventioneringen på ett sådant sätt att mera näringsriktiga kostvanor kan befrämjas. () () () () ()