ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021547 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1547-1550 av m. fl. om provanställning av ungdomar Ungdomsarbetslösheten utgör ett svårt problem. Visserligen har den öppna ungdomsarbetslösheten minskat . Detta beror emellertid inte på ökning av antalet fast anställda ungdomar utan torde till större delen bero på arbetsmarknadspolitiska insatser. Flera orsaker ligger bakom ungdomsarbetslösheten. Till dessa hör bl. a. den lågkonjunktur som rått i flera västländer och de lönsamhetsproblem som industrin som helhet dras med. En annan viktig orsak är den utformning lagen om anställningsskydd har fått. Främst gäller det utformningen av lagens 5 § som endast medger visstidsanställning för praktikarbete, vikariat eller om det föranleds av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. En omfattande enkät bland företagare utförd visar att en mycket stor del arbetslösa ungdomar skulle beredas arbete om möjlighet fanns att först anställa medarbetare på prov . De möjligheter som finns att genom kollektivavtal göra nämnda paragraf dispositiv ändrar ingenting i sak. Dels omfattas endast en mindre del av företagarkåren av kollektivavtal, dels har endast 115 000 av 315 000 företag kollektivavtal, dels finns endast ett fåtal kollektivavtal som ger generell dispens från förbudet om provanställning. Vi är medvetna om att en särskild kommitté tillsatts för att se över konsekvenserna av denna lagstiftning. Men problemet med ungdomsarbetslösheten är så viktigt att man inte kan vänta med ändring av lagens 5 § tills kommittén fullgjort sitt uppdrag. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar ge 5 § lagen om anställningsskydd (SFS 1974:12) följande lydelse: Anställning gäller tills vidare, om ej annat har avtalats. Avtal om att anställning skall avse , viss säsong eller visst arbete får träffas endast om det föranledes av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. Avtal om anställning får dock träffas, om avtalet gäller 1 1978/79. praktikarbete eller vikariat eller om avtalet gäller anställning på prov arbetssökande som icke fyllt av 6 månader. () () () ()
mot · G2021549 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. är ett av de län som drabbats hårdast av de senaste årens lågkonjunktur och strukturförändringar i näringslivet. Några siffror kan belysa det besvärliga läget. Bortsett från minskade alla regioner i länet sin befolkning . har länet förlorat ca 2 100 ungdomar i åldern genom utflyttning. Födelseunderskottet är det största i landet, och i flera av kommunerna är det en sned befolkningsfördelning med relativt sett storandel äldre av totalbefolkningen. Inom industrin har antalet sysselsatta minskat med mer än 7 000 och stora friställningar hotar framöver. Orsaken härtill är bl. a. kvardröjande strukturproblem. Antalet arbetslösa är också mycket stort och uppgick enligt senast tillgängliga uppgifter till 5 840 personer. Sammantagna visar dessa fakta över situationen i - listan på negativa inslag hade kunnat göras ännu längre - på att länet inte bara har tillfälliga problem utan är inne i en djupgående kris som, om den inte möts med kraftfulla insatser, kommer att leda till svåra påfrestningar för länets invånare och deras möjligheter till en tryggad tillvaro. Inom länet pågår på alla nivåer gemensamma ansträngningar för att vända utvecklingen. Insatserna har samordnats i den s. k. Värmlandsdelegationen som inrättades . Delegationen har låtit verkställa en kartläggning av länets situation och av de möjligheter till insatser som kan göras för att förstärka sysselsättningen. I en sammanställning som presenterats för industri- och arbetsmarknadsministrarna vid deras länsbesök har angivits en rad olika insatser på skilda områden som om de kommer till utförande skulle innebära väsentliga förbättringar. För att åtgärderna skall kunna förverkligas fordras att regeringen ställer erforderliga resurser till länets förfogande. Bland de projektsom Värmlandsdelegationen föreslår och som bör komma till utförande kan nämnas utbyggnad av förbi tätorterna , kylförvaring av skogsplantör, byggande av uthyrningsstugor, skolbyggnadsprojekt, insatser inom industrin genom utvecklingsfonden för produktutveckling, etablering och marknadsföring m. m. Enligt vår mening är det av utomordentligt stor betydelse att regeringen med hög prioritet överväger förstärkta statliga insatser för med utgångspunkt i Värmlandsdelegationens förslag. De kan om de sätts in som ett led i en samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik verksamt bidra till att inte endast överbrygga dagens svåra sysselsättningssituation utan också lägga grunden för en positiv utveckling av länet . En sådan medveten satsning på skulle kunna avse en tidsperiod av och ha sin tyngdpunkt i att ta tillvara länets många naturliga förutsättningar inom bl. a. jord- och skogsbruket, verkstadsindustrin och skogs- och stålindustrin. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att en treårsplan skyndsamt läggs fram för utveckling av sysselsättningen i . () () () () () . NISSER (m)
mot · G2021554 · 1979-01-24 00:00:00 — Immigrant-Institutet bildades som en intresseorganisation för invandrarna i . Det är partipolitiskt och religiöst obundet. Institutet är inriktat på att vara ett och invandrarföreningar. Man arbetar för invandrarnas gemensamma frågor i politiskt, kulturellt och socialt avseende. Man vill öka deras kunskaper om och förståelse för frågor förknippade med invandringen. Man vill driva en aktiv invandrarpolitik, som siktar till att förbättra relationerna mellan samhället och invandrarna. Man informerar genom att ge ut böcker och tidskrifter, ordna kurser och driva biblioteksverksamhet. Immigrant-Institutet är uppbyggt som en riksorganisation med tre kategorier medlemmar: 1) enskilda personer som finns spridda i ett 60-tal kommuner i ; 2) lokala avdelningar där enskilda medlemmar och medlemsföreningar samverkar på f. n. fyra orter: , , och ; samt 3) medlemsföreningar, dvs. självständiga invandrarföreningar och intresseorganisationer som ansluter sig till ett gemensamt riksförbund. F. n. finns ett 30-tal medlemsföreningar, varav ett tiotal invandrargrupper och organisationer för invandrare, som sammanlagt representerar ca 25 000 invandrare och svenskar. Immigrant-Institutet har alltsedan starten fått stöd av statens invandrarverk () i form av projektbidrag. a. erhöll man /78 ett dylikt bidrag på . för uppbyggnad, informations- och mötesverksamhet. har således inte funnit anledning att ifrågasätta organisationen som sådan eller dess möjligheter att erhålla bidrag till sitt arbete. Däremot har såväl 1977 som 1978 avslagit ansökan om verksamhetsbidrag till Immigrant-Institutet. Ansökningarna har avslagits under åberopande att institutet inte uppfyller kraven på en riksorganisation. Av vad som ovan redovisats framgår emellertid att så torde vara fallet. Immigrant-Institutet bör därför kunna erhålla verksamhetsbidrag enligt gällande bestämmelser i likhet med andra riksorganisationer, vilket bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Immigrant-Institutet skall kunna erhålla verksamhetsbidrag från statens invandrarverk. HANS NYHAGE (m)
mot · G2021556 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1556-1563 Motion 1978/79:1556 av och om lokaliseringsstödet En effektiv lokaliseringspolitik är nödvändig för att åstadkomma en önskvärd befolkningsfördelning i landet och för att på bästa sätt utnyttja våra naturtillgångar och markresurser. En effektiv lokaliseringspolitik bör vidare garantera att befolkningen i glesbygdsområden bereds tillgång till sådan offentlig och privat service som erfordras för en acceptabel levnads- och boendemiljö. Vi anser därför att servicenäringarna bör inrymmas i lokaliserings- och glesbygdsstödet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära en ändring av reglerna beträffande lokaliserings- och glesbygdsstödet, så att företag inom hantverk, reparation och underhåll samt service kan få del av dessa stödåtgärder. . () () 1 1978/79.
mot · G2021559 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1559 av m. fl. om generell rätt till provanställning De s. k. trygghetslagarna har varit i kraft så länge att det är möjligt att dra vissa slutsatser om deras inverkan på bl. a. sysselsättningen. Uppenbart är att den kortsiktiga tryggheten för de redan anställda har ökat. Framfor allt motverkar lagstiftningen icke motiverade avskedanden. Arbetsgivarna har blivit försiktiga med nyanställningar. Företaget/institutionen måste räkna med att den som anställs måste behållas även om vederbörande kanske inte motsvarar anställningens krav. Det är inte endast arbetsgivarna som blivit försiktigare. Även den enskilde anställde harblivit försiktigare. I en eventuell lönsamhetskris med åtföljande personalminskningar blir det den som korn sist in som enligt Åmanlagarna skall gå först ut. Rörligheten eller principen om job rotation inom arbetslivet motverkas därigenom. Tillgången på yrkesutbildade medarbetare är som bekant liten, och i många företag finns intresse av att anställa ungdomar utan tidigare erfarenhet. Att så inte sker kan bl. a. förklaras av den utformning som 3 och 5 §§ i lagen om anställningsskydd fått. 15 § stadgas: Anställning gäller tills vidare, om ej annat har avtalats. Avtal om att anställning skall avse , viss säsong eller visst arbete får träffas endast om det föranledes av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. I 3 § andra stycket heter det: Utan hinder av första stycket får avvikelse från 5 § andra stycket göras med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation som är att anse som huvudorganisation enligt lagen om förenings- och förhandlingsrätt. Denna utformning av lagtexten har resulterat i att möjligheter till s. k. provanställning endast föreligger i de fall då överenskommelse härom träffats genom centrala kollektivavtal mellan s. k. huvudorganisationer. Sådana överenskommelser har inrymts i några kollektivavtal men tillämpas ytterst restriktivt. Formellt finns det en möjlighet att provanställa exempelvis ungdomar utan tidigare arbetserfarenhet. Sådana möjligheter står emellertid inte till buds för de mer än 80 000 arbetsgivare som står obundna av kollektivavtal. En förändring i lagtexten så att en generell rätt till provanställning alltid föreligger skulle positivt påverka de mindre företagen att nyanställa medarbetare. Någon ytterligare utredning - och därmed fördröjning - av detta förhållande anser vi inte befogad. Med anledning av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till omedelbar förändring av lagtexten i de s. k. trygghetslagarna i enlighet med vad som anfdrts i motionen. () () () () () ()
mot · G2021562 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om en väg mellan och och är två expanderande samhällen belägna från varandra, med många gemensamma intressen. Egendomligt nog finns ingen vägförbindelse mellan dessa samhällen. Det finns många tungt vägande skäl till att en sådan kommer till stånd. Ett skäl är de många fördelar som vinns inom samhällsservicens område. Redan när den fysiska riksplanen antogs deklarerade kommun att orterna skulle utgöra en kommundelsserviceort. Detta krav upprepas i utvecklingsplanen. Detta skulle innebära en gemensam planering för handel, skolor, fritidsanläggningar, brandförsvar och bostäder. F. n. finns på grund av avsaknaden av vägförbindelse ingen möjlighet för de två samhällena att fungera tillsammans. Detta tvingar många människor i området till långa resor till andra orter för att erhålla servicesom skulle kunna erbjudas på nära håll. För kommunens del skulle en samordning av samhällsservicen ge betydande besparingar. Onödigt kostnadskrävande är brandförsvaret som måste arbeta med enskilda enheter i de båda orterna. Ett annat skäl är att MoDo Konsumentprodukter har ett mjukpappersbruk i och ett i . Båda bruken står under gemensam ledning. I finns ett centrallager för samlastning ut till företagets olika kunder. Centrallagret fungerar också som lager för produkter från andra bruk. Den föreslagna vägen skulle ge ett avstånd mellan de båda MoDo-bruken . tvingas företaget att använda vägen över Klövdala/, en sträcka . Enligt företagets bedömningar skulle den kortare vägsträckan medföra samordningsvinster i storleksordningen 1 milj. kr. 1 företagets bedömningar inför investeringsbesluten spelar kommunikationerna naturligt nog en stor roll. MoDo-bruken genomgår f. n. betydande moderniseringar. Ytterligare investeringar är aktuella. Företaget räknar med att bli ett av de ledande i landet på mjukpappersområdet. Ett expansivt företag är givetvis en trygghet förde anställda och en tillgång för kommunen. MoDo Konsumentprodukter sysselsätter ca 225 personer vid Nyboholm i och ca 475 personer i . Antalet anställda män och kvinnor är ungefär lika stort. Arbetskraften i är bosatt till på orten och i till . En betydande del av de anställda, speciellt i , pendlar främst från kommun men även från kommun. Ur sysselsättningssynpunkt har MoDo Konsumentprodukter därför stor betydelse för ett större område. Med hänvisning till de sysselsättningsproblem som finns i östra delen av och mellersta län är det speciellt nödvändigt att befintligt näringsliv får rimliga möjligheter till utveckling. och kommuner har gemensamt utrett vägprojektet. Utredningen har gett V1AK i uppdrag att utarbeta en trafikprognos. Denna prognos visar att vägen skulle få en trafikbelastning om 250 bilar . Det kan inte uteslutas att en prognos skulle visa ännu högre trafikbelastning. Vägförslaget har diskuterats med länsmyndigheterna i F och H län. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om att beredskapsarbete får utföras till en väg mellan och bekostas med medel från anslaget B3, Sysselsättningsskapande åtgärder, under huvudtitel /80.
mot · G2021563 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1563 av och om bidrag till kommunala industrilokaler 1 årets budgetproposition redovisas att 1978 beslöt infora ett anslag för bidrag till kommunala industrilokaler. Anslaget är i första hand avsett för det inre stödområdet och men har i vissa fall också utgått till andra områden. Med hänvisning till de ofta påpekade förhållandena i län, som praktiskt taget stått stilla i sin befolkningsutveckling, anser vi oss kunna föreslå att stödet bör utsträckas till att gälla samt inlandskommunerna (grå zon), och . En vidgad bidragsgivning till byggande av kommunala industrilokaler skulle verka stimulerande för dessa kommuner i län. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att anslaget för byggande av industrilokaler utsträckes att avse jämväl samt kommunerna i län. () ()
mot · G2021564 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1564-1567 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:72 om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Lagen om svenskt medborgarskap svarar inte längre upp mot vår tids krav. En liberalisering av reglerna för svensk medborgares biologiska barns möjligheter att erhålla svenskt medborgarskap är angelägen. Enligt gällande rätt får barn i bestående äktenskap som har upplösts genom faderns död svenskt medborgarskap vid födelsen, om fadern är svensk medborgare. Om fadern saknar svenskt medborgarskap blir barnet däremot inte svenskt, även om modern är svensk medborgare. Endast i fall då barnet inte vid födelsen förvärvar något medborgarskap genom fadern får det moderns svenska medborgarskap. Barn till föräldrar som inte har varit gifta med varandra eller vilkas äktenskap upplösts genom äktenskapsskillnad får svenskt medborgarskap vid födelsen, om modern är svensk medborgare. Vi finnér föreliggande förslag till förändring av lagen vara behäftat med betydande brister. I propositionen föreslås att barn till svensk kvinna alltid skall bli svensk medborgare vid födelsen. Detta skall gälla oavsett om föräldrarna är gifta eller ej och oberoende av om barnet föds i eller utanför . Vidare föreslås att svensk man som är fader till utländskt barn utom äktenskap under vissa förutsättningar skall kunna ge barnet svenskt medborgarskap genom anmälan till länsstyrelse eller, i vissa fall, statens invandrarverk (). En sådan förutsättning är att han efter beslut av svensk domstol har del i vårdnaden om barnet. Vi finnér ingen orsak att göra skillnad på barn till svensk man eller kvinna. Reglerna för möjligheterna för barn till svensk man eller kvinna att erhålla svenskt medborgarskap skall göras så lika som möjligt. Enligt vår uppfattning bör i detta fall barn till svensk man ges om möjligt likvärdiga möjligheter till svenskt medborgarskap som propositionen föreslår för barn till svensk kvinna. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. 1 1978/79. Med anledning av ovanstående hemställer vi att beslutar att barn till såväl svensk man som kvinna alltid skall bli svensk medborgare vid födelsen. () ()
mot · G2021570 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1570 av m. fl. om statliga bostadslån till ålderdomshem I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Socialpolitik i nämnda motion hemställs att hos regeringen begär förslag, syftande till att samma möjligheter till statliga bostadslån införs för ålderdomshem som för bostadshotell, och liknande boendeformer, avsedda för pensionärer och handikappade. () () () () () () H. () L. () () i
mot · G2021571 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om huvudmannaskapet för studentbostäder I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Högre utbildning i nämnda motion hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande huvudmannaskapet för studentbostäder. L. () i () H. ()
mot · G2021572 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om normer för värmefotografering, m. m. Fusk med värmeisoleringsarbeten i bostadsproduktion och annan byggnadsverksamhet medför stora, onödiga och växande framtida driftkostnader. Detta gäller såväl småhus som flerfamiljshus. I båda failen drabbas bostadskonsumenten direkt. De kommunala bostadsstiftelserna har liksom andra beställare mycket svårt att hinna kontrollera alla isoleringsarbeten under pågående byggnation. S. k. dolda fel uppstår. Småhusköparen står maktlös mot byggnadsföretagen i ansvarsfrågan. Även stora beställare har svårt att hävda sina intressen. Ur rent teknisk synpunkt finns metoder att vid t. ex. slutbesiktning fastställa värmeläckage med hjälp av strålvärmekänslig film. Denna s. k. värmefotograferingsteknik är nu tekniskt sett långt utvecklad och mycket tillförlitlig. Stora brister finns dock vad gäller tillämpningsföreskrifter och tolkning av data. En flora av mer eller mindre seriösa firmor har alla utvecklat sina metoder för tillämpning och utvärdering. De lämnar därför utlåtanden som inte är normrelaterade. Därmed undergrävs successivt förtroendet för ett utmärkt hjälpmedel att komma till rätta med byggfusk och energislöseri. Den typ av utlåtanden som parterna i en tvist kan få är inte juridiskt hanterbara på grund av att enhetliga och genomtänkta normer saknas. Ur såväl samhällsekonomisk synpunkt som för bostadskonsumenterna är det både önskvärt och nödvändigt att värmefotograferingstekniken förses med en juridiskt hållbar normering. I kommunisterna anser vi dessutom att kostnaderna för en sådan värmefotografering skall betraktas som en produktionskostnad och inrymmas under bostadslånebestämmelserna. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att enhetliga normer för värmefotografering skyndsamt utarbetas, 2. att uttalar att kostnaderna för värmefotografering bör betraktas som en produktionskostnad och inrymmas under bestämmelserna för bostadsbelåningen, 3. att uttalar att värmefotografering så snart det är praktiskt möjligt bör göras till villkor för statliga bostadslån. (vpk) (vpk)
mot · G2021573 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1573 av m. fl. om kostnadsgränsen vid belåning av småhus Genom beslut i anledning av budgetpropositionen 1977/78 sänktes kostnadsgränsen för småhus från . ändrades grunderna för beräkningen av kostnaden, vilket ledde till att kostnadsgränsen faktiskt sänktes mer än . Sedermera har regeringen, främst av tekniska skäl, höjt kostnadsgränsen till . Denna förändring torde inte i sak påverka effekterna av beslutet att sänka kostnadsgränsen. Det torde redan stå klart att beslutet att sänka kostnadsgränsen kan få starkt negativa effekter. De småhus som byggs efter det att beslutet fått genomslag riskerar att bli såväl kvalitetsmässigt som standardmässigt sämre än tidigare byggda. Även stadsbyggnadsmässigt kan beslutet förväntas få icke önskvärda följder. Småhusområden kan i många fall bli otillfredsställande utformade till följd av styrningen genom lånesystemet. Vissa hustyper favoriseras av lånesystemet, med följden att många småhusområden helt saknar variation. Den sänkta kostnadsgränsen kan utöver detta leda till att de nybyggda husen blir estetiskt utarmade. De enklaste och billigaste tänkbara lösningarna kommer att väljas. Det finns även skäl att tro att den sänkta kostnadsgränsen kan leda till ett ökat behov av kontantinsatser vid småhusköp med de negativa sociala effekter detta medför. De skäl som anförts talar för att man återgår till de regler som gällt tidigare. Den gamla kostnadsgränsen på . med de beräkningsgrunder som gällt tidigare bör återinföras. Självfallet måste korrigering ske för de grundbeloppshöjningar som genomfördes . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kostnadsgränsen för småhus. () ()
mot · G2021574 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1574 av m. fl. om planering för utnyttjande av grustäkter Grustäktsverksamheten regleras främst genom naturvårdslagen (1964:822). Enligt dess 18 § krävs tillstånd för täkt av grus för annat ändamål än markägarens husbehov. I samband med tillstånd kan föreskriva åtgärder för att begränsa skadorna på miljön. kan upphäva tillståndet eller ändra föreskrifterna. Innan en fråga om tillstånd avgörs hör vederbörande kommun som därmed kan påverka ärendet. Ett tillstånd enligt 18 § naturvårdslagen innebär endast att markägaren från naturmiljösynpunkt får bedriva täkt. Andra förhållanden som regleras genom särskilda bestämmelser är exempelvis skador på fornminnen, inverkan på grundvattentillgång, arbetsskyddsfrågor, väglagsfrågor och byggnadslovsfrågor. Några regler för i vilken takt en viss grustäkt skall exploateras finns inte. Därför blir det ofta privatekonomiska faktorer, såsom markägarens behov av inkomster ett visst år eller hans skatteplanering, som bestämmer exploateringstakten. Resultatet har i många kommuner blivit att ett alltför stort antal grustäkter öppnats, vilket inverkat synnerligen menligt på naturmiljön. Om kommunerna ges möjlighet att planera i vilken takt olika grustäkter skall utnyttjas kan onödiga, fula och långvariga ingrepp i naturen undvikas. Det borde vara en naturlig uppgift för kommunerna, med den överblick de häröver byggnadsverksamheten, att reglera denna verksamhet i samråd med länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Markägarnas privatekonomiska intressen bör ej vara avgörande i miljöfrågor som dessa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en planering av utnyttjandet av grustäkter. () i Kumla () ()