mot · G202506 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om vissa studiesociala frågor Genom beslut vid riksdag infördes ett särskilt stöd för de vuxnas studier såväl för dem som bedriver längre sammanhängande studier (vuxenstudiestöd) som för dem som bedriver andra former av studier (timoch dagstudiestöd). Genom den ökning av vuxenutbildningsavgiften som beslöts fr. o. m. 1978 har en rimlig utökning av antalet stöd kunnat ske. Men det är minst lika viktigt att de stöd som tilldelas sökande är av sådan storleksordning att inte stora grupper av ekonomiska skäl utestängs från att utnyttja stödformerna. Senast i motionen 1977/78:540 framhöll vi att timstudiestödet borde fastställas med beaktande av timersättningen för bl. a. skiftarbetare och andra med oregelbundna arbetstider. I annat fall får man inte de avsedda rekryteringseffektema för just dessa kategorier av arbetstagare, vilket bl. a. LO och TCO framhållit. I detta avseende finns det på flera punkter anledning att rikta betydande invändningar mot regeringens förslag. Regeringen föreslår nu en uppräkning av timstudiestödet från . CSN har för sin del förordat en höjning till . och därvid hänvisat till att en genomsnittlig timförtjänst på LO-SAF-området 1977 utgör . () och för dem som ingår i kontinuerlig treskiftsgång . Det senare beloppet beräknas till . Vi föreslår mot denna bakgrund en höjning till . Merkostnaden för vårt förslag i denna del blir drygt 11 milj. kr. vid av regeringen beräknat antal timstudiestöd. En motsvarande höjning bör göras av inkomstbidraget inom dagstudiestödet, vilket bör fastställas till . Ett lågt belopp för detta bidrag medför betydande problem för de fackliga organisationer som inte har tillräckligt medlemsunderlag för en bred cirkelverksamhet utan måste anordna internatkurser i stället. 1 dessa fall blir inkomstbortfallet en besvärlig fråga, och ett lågt belopp påverkar menligt rekryteringen. Vi tillstyrker därför CSN:s höjningsförslag. Detsamma gäller i fråga om internatbidraget som i propositionen föreslås till . Även här förordar vi en väsentlig höjning och föreslår att beloppet sätts till . Kostnadsökningen för dessa ? förslag kan beräknas till knappt 20 milj. kr. vid det antal stöd som föreslås i propositionen. CSN har i anslagsframställningen lagt fram förslag om särskilt vuxenstu- ( Det finns en grundläggande skillnad mellan de reguljära studerandena i utbildningsväsendet och dem som beviljas vuxenstudiestöd, nämligen att de senare får ett stöd som är avsett att ersätta inkomstbortfall. Men i flertalet fall är det inte möjligt att återgå till arbetet sorn julledigheten innebär. De som beviljas arbetsmarknadsutbildning erhåller också utbildningsbidrag under julferien. Vi föreslår därför att vuxenstudiestöd även skall utgå under julferie. Med tillämpning av CSN:s beräkningsprinciper beräknar vi merkostnaden av detta förslag till inemot 6 milj. kr. I sin anslagsframställning har CSN även tagit upp frågan om dagberäkning av det särskilda vuxenstudiestödet. Samma betraktelsesätt som ovan lagts på studiestödet under julferier kan läggas i fråga om dagberäkningen. De som beviljas detta bidrag har oftast en ansträngd ekonomi, ensamföräldrar och låginkomsttagare är vanliga bland dem som beviljats stöd. Dessa kan drabbas hårt av nuvarande regler för beräkning av särskilt vuxenstudiestöd. Dessa svårigheter uppträder i många fall på grund av en bristande samordning mellan utbildningsanordnarens planering och reglerna för särskilt vuxenstudiestöd. En ändring av de nuvarande reglerna finnér vi således starkt motiverad från de studerandes sida. Den torde i detta fall dessutom underlätta det rent administrativa handhavandet. CSN:s förslag bör därför genomföras. Merbelastningen beräknar vi till 2 milj. kr. Vederbörande utskott torde få utarbeta erforderlig lagtext. Vad vi här föreslagit innebär en total kostnadsökning med ca 39 milj. kr. Det innebär att en mycket stor del av befintligt reformutrymme tas i anspråk för ett genomförande av våra förslag. Vi anser emellertid, som framhållits ovan, det viktigare att stödsystemet fungerar väl med ett mer begränsat antal stöd än att det utökas men inte kan utnyttjas av dem det är avsett för. Höjningen får därför täckas genom att ett mindre antal vuxenstudiestöd, timoch dagstudiestöd utgår. Det ankommer på regeringen att besluta om denna förändring efter kontakt med löntagarorganisationerna. Vuxenutbildningsavgiften finansieras med en arbetsgivaravgift enbart på löntagarnas inkomster. Likväl genomdrev de borgerliga partierna vid riksdag att företagarorganisationerna (, , hantverks- och industriorganisation) skulle få medel för uppsökande verksamhet (anslaget F8). Vid förra utvidgades detta till att dessa organisationer skall få medel för information om vuxenstudiestöd (anslaget F 7). Som vi framhöll i motionen 1977/78:540 vore detta förslag logiskt därest egenföretagarna hade att erlägga vuxenutbildningsavgift. Regeringens linje innebär att löntagarnas medel förbrukas för företagarnas ändamål. Vi noterar f. ö. att regeringen inte tagit ställning till CSN:s utredning om timstudiestöd till bl. a. egenföretagare och införande av en särskild avgift för egenföretagarna. Att även egenföretagarna finge erlägga vuxenutbildningsavgiften skulle medföra att företagare och löntagare i lika mån bidrog till finansieringen av vuxenstudiestöden. problem behöver dock lösas innan denna ordning kan genomföras. Vi föreslår därför att under /80 medel ur det nämnda anslaget inte skall beviljas företagarorganisationerna. De bör i stället tillföras LO:s och TCO.s verksamhet. I budgetpropositionen anmäler regeringen kommande förslag om sjukförsäkring för vuxenstuderande. Det är tillfredsställande att regeringen äntligen avser att tillmötesgå de studerandes berättigade krav på en lösning av detta problem. Våra förslag härom har tidigare avslagits av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Vi avvaktar därför i detta läge den kommande propositionen. Studiemedelssystemet har vad gäller förmånssidan varit i stort sett oförändrat tillkomst. De borgerliga partierna krävde års val i åtskilliga sammanhang betydande höjningar av förmånerna till de högskolestuderande. I regeringsställning har förändringarna i stort sett uteblivit och egentligen avsett den s. k. makeprövningen. Denna inställning präglar även årets budgetförslag. Eftersom det f. n. inte kan väntas bli aktuellt med några genomgripande förändringar av detta system i avvaktan på studiestödsutredningens arbete, blir det desto mer angeläget att göra punktvisa förbättringar som är av särskild betydelse inom tillgängliga ramar. En sådan åtgärd är storleken a\ fribeloppet för egen inkomst. Studiemedelssystemet medger att en studerande under ett kalenderhalvår kan förtjäna ca . utan att studiemedlen reduceras (av basbeloppet). CSN har föreslagit en höjning av denna procentsats till (och motsvarande för deltidsstuderande), ett förslag som särskilt de fackliga organisationerna i har önskat ge hög prioritet. Regeringen har emellertid strukit detta förslag, vilket vi finner beklagligt med hänsyn till den vikt som ett höjt fribelopp har för dels de deltidsstuderande, dels möjligheten till feriearbete som inte reducerar studiemedlens totalbelopp. Vi föreslår därför att fribeloppet höjs, lämpligen till av basbeloppet med motsvarande förändringar för deltidsstuderande. I anledning härav bör anslaget Studiebidrag m. m. ökas med 2 milj. kr. och anslaget Studiemedelsfonden med 14 milj. kr. Genom beslut vid förra årets riksdag genomfördes ett system med förskott på studiemedel. Vi ställde oss tveksamma till tanken att permanent acceptera ett förskottssystem och uttryckte förhoppningen att det databaserade informations- och produktionssystemet för studiestöd (STIS) - där utvecklingsarbetet inleddes under den socialdemokratiska regeringen - skulle leda till att metoden med förskott bara behövdes . Det visar sig också nu att, bl. a. genom STIS, behandlingstiderna avsevärt förkortats. Förskottsutbetalningarna har därför behövt användas endast Därigenom skärps enligt vår mening kritiken mot det separata återbetalningssystem som skapats för dessa tämligen få förskottsärenden. I motionen 1977/78:1879 anförde vi härom bl. a. följande. Man har skapat ett nytt studiefinansieringssystem för dem som ej beviljats studiemedel: Förskottet skall normalt återbetalas genast, anstånd skall dock kunna medges, vilket bl. a. innebär upprättandet av individuella återbetalningsplaner, ränta skall utgå med samma räntesats som enligt normalräntan för lån från statens utlåningsfonder, vilket är lägre än vad som gäller för återkrav, och i vissa fall skall befrielse från skyldigheten att erlägga ränta kunna ske. För centrala kommer det att uppstå en rad besvärliga administrativa problem vid hanteringen av dessa nya låneregler. Enligt vår mening borde man i stället anknyta till studiemedelssystemets reguljära regler. Vi föreslår därför att till nästa begär förslag om ändring i reglerna om förskott på studiemedel enligt följande. Den som fått förskott och i god tro har förbrukat dessa till sitt uppehälle under studierna, och sedan fått avslag på sin studiemedelsansökan, bör få förskottet omvandlat till återbetalningspliktiga studiemedel. En stor grupp i denna kategori kommer med all sannolikhet att vid kommande termin beviljas studiemedel eller kan tidigare ha erhållit studiemedel. Det är för dessa studerande skäligt att samma återbetalningsregler får gälla som för i övrigt erhållna studiemedel. Man undviker krav på återbetalning av förskotten under fortsatta studier. Därigenom samlas vidare den enskildes alla återbetalningsmedel på ett ställe, något som var vägledande för den tidigare genomförda överföringen av t. ex. lån från allmänna studielånefonden till återbetalningspliktiga studiemedel. De automatiskt verkande reglerna för återbetalning, vilka i sig innefattar sociala hänsynstaganden, kommer att äga tillämpning. Även administrativt är detta en fördel. I övriga fall bör bestämmelserna om återkrav äga tillämpning. Det bör ankomma på centrala att avgöra i vilka fall återkrav bör ske. I budgetpropositionen anmäls som den enda reformen av större betydelse ett genomförande av studiestödsutredningens förslag om temporära förbättringar för 18-19-åringar. Vi finnér det vara tillfredsställande att man härigenom kan åstadkomma en förstärkning av studiestödet för denna grupp av ungdomar. Till detaljerna kan det finnas anledning att återkomma sedan propositionen lagts fram i ärendet. Det hade givetvis varit önskvärt att frågan behandlats i budgetpropositionen, varigenom en samlad bedömning skulle ha kunnat ske av förmånerna inom studiehjälpssystemet. Från vårt partis sida föreslog vi i motionen 1977/78:540 förbättringar av det inkomstprövade tillägget, innebärande att inkomstgränsen för oreducerat bidrag skulle höjas till . och den övre inkomstgränsen till . Dessa yrkanden avslogs av den borgerliga riksdagsmajoriteten. I civilutskottet träffades , i anledning av den socialdemokratiska motionen 1978/79:2, en uppgörelse bl. a. av innebörden att det statliga bostadsbidraget - som i praktiken är avgörande för det inkomstprövade tilläggets storlek - skulle höjas med . Sedan frånföll de borgerliga denna uppgörelse som skulle ha medfört betydande förbättringar även för de studerande i gymnasieskolan. 1 budgetpropositionen kan vi nu konstatera att det inkomstprövade tillägget skall höjas med . och den övre inkomstgränsen till . Det borgerliga agerandet i framstår mot denna bakgrund som utomordentligt besynnerligt. De förbättringar som man för sedan missunnade stora grupper skall nu genomföras. Bakom handlande döljer sig mer av omtanke om den egna taktiken än omsorg om de utsatta grupperna i samhället. Även om vi således i sak fått gehör för våra krav finns det således fog för en berättigad stark kritik mot i denna fråga. Regeringens förslag innebär också att inkomstgränsen för oreducerat tillägg ligger still vid . Enligt vår mening är det viktigt att, även om bidragsbeloppet höjs, också den nedre inkomstgränsen justeras. I annat fall reduceras effekten av den föreslagna förbättringen betydligt. Resultatet kan t. o. m. bli lägre bidrag /80 än under innevarande läsår. Vi finner det besynnerligt att regeringen som i andra sammanhang talar mycket om marginaleffekter låter dessa slå igenom just beträffande det inkomstprövade tillägget. Gränsen för oreducerat tillägg bör därför fastställas till . Merutgiften härför torde uppgå till 2 milj. kr., med vilket belopp anslaget Studiebidrag m. m. bör höjas. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att beloppet för timstudiestöd enligt studiestödslagen skall utgå med /tim. i stället för av regeringen föreslaget belopp om /tim., 2. att beslutar att beloppet för inkomstbidrag inom dagstudiestödet skall utgå med /dag i stället för av regeringen föreslaget belpp om /dag, 3. att beslutar att beloppet för internatbidrag inom dagstudiestödet skall utgå med /dag i stället för av regeringen föreslaget belopp om /dag, 4. att beslutar att vuxenstudiestöd även skall utgå under julferier, 5. att beslutar om särskild dagberäkning av vuxenstu diestödet i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att avslår regeringens förslag under anslaget Administration av och information om vuxenstudiestödm. (F 7, ) om att medel för information om vuxenstudiestöd skall utgå till företagarorganisationer, 7. att avslår regeringens förslag under anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet pä arbetsplatser m. m. (F 8, ) att medel för uppsökande verksamhet skall utgå till företagarorganisationer, 8. att beslutar fastställa gränsen för fribelopp mot egen inkomst till av basbelopp, med motsvarande förändring för deltidsstuderande, 9. att begär förslag av regeringen till nästa om de ändringar i reglerna om förskott på studiemedel som förordats i motionen, 10. att beslutaratt inkomstgränsen för oreducerat belopp för inkomstprövat tillägg inom studiehjälpen höjs till , 11. att till Studiebidrag m. m. (F2, ) för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 12. att till Studiemedelsfonden (IV:5, ) för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt investeringsanslag av 1 . () () () () () () () () () ()