ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202194 · 1979-01-09 00:00:00 — 1978/79 194-201 av i om som nationaldag har inte någon formellt fastställd nationaldag. Sedan ungefär firas - Gustavsdagen, dagen för val till kung 1523 och dagen för antagandet av regeringsform - under namnet som en inofficiell nationaldag på många ställen i vårt land. Vid - 1948, 1952 och 1956 - har avslagit motioner om att lagstiftning eller särskilda åtgärder skulle vidtas för att ge ställning av officiell nationaldag. Det kan förtjäna påpekas att den motion som väcktes vid riksdag bars fram av socialdemokraten . 1952 återkom hon i sällskap med folkpartisten och högerkvinnan . motion var signerad av i Bästekille och ; båda tillhörde . 1948 ansåg första lagutskottet att motionen inte borde föranleda någon åtgärd med hänsyn till att man på ett kommande kyrkomöte skulle överväga den svenska festkalenderns utformning. 1952 uttalade andra lagutskottet att en utveckling, som leder till att allmänt betraktas som vår nationaldag, är att hälsa enbart med tillfredsställelse. Utskottet ansåg däremot icke lämpligt att lagstifta härom, eftersom en lagstiftning i första hand då borde gå ut på att likställa dagen eller del därav med helgdag. Treveckorssemestern och den då aktuella kalenderreformen ansågs lägga hinder i vägen för detta. motion föreslogs att nationaldagen skulle beredas helgdagskaraktär med kyrklig prägel. Allmänna beredningsutskottet fann att införandet av skulle medföra olägenheter för produktionen på olika områden och ville därför varken göra till helgdag eller nationaldag. Vid det här laget har gått sedan började firas . Den utveckling som andra lagutskottet hälsade med tillfredsställelse har fortsatt. De flesta människor i vårt land som hissar flaggan tror förmodligen att de därmed firar vår nationaldag. Enligt min mening är tiden nu kommen att bekräfta denna sedvana genom ett riksdagsbeslut. Ett sådant beslut kunde lämpligen fattas , varigenom ytterligare en länk i den 6 junis historia kunde smidas. Vid den tidigare riksdagsbehandlingen av frågan har man utgått från att en nationaldag måste vara - antingen man därmed menar en kyrklig helgdag eller helt enkelt en arbetsfri dag. Enligt min mening är det alldeles 1 1978/79. onödigt att göra nationaldagen arbetsfri. Tvärtom kan det ligga ett positivt värde i att man just en sådan dag påminns om att man arbetar inte bara forsin egen utan också för sitt land och sitt folk. I firas numera på efter arbetstidens slut. infaller vid , då våren går över och vädret mestadels är vackert, då träd och buskar grönskar och då skolbarnen kan se fram mot sommarferien. Familjerna är dock ännu kvar på bostadsorten, eftersom den allmänna semestertiden ännu inte brutit ut. Detta ger oss särskilda möjligheter att samlas kring vår flagga som ett uttryck för sammanhållning kring det svenska samhället, sådant det vuxit fram under århundraden, och i tacksamhet för den frihet och fred vi fått njuta . Under hänvisning till det anförda och med bortseende från de formalistiska argument som tidigare anförts mot förslagen att göra till svensk nationaldag hemställs att beslutar att - framgent skall anses vara nationaldag. G. () i
mot · G2021940 · 1979-01-25 00:00:00 — om fortsatt bemanning av fyren 1 årets budgetproposition anges att man ämnar övergå till automatiserad belysning vid ett antal fyrar i däribland uddes fyr, den s. k. Långe , som är högsta fyr. I samband med automatiseringen kommer frågan om fyrens bemanning in i bilden. uddes fyr är ett mycket frekventerat utflyktsmål för turister, fågelintrésserade, landskapsintresserade, naturintresserade m. fl. Att stå uppe på fyrens högsta plattform här på yttersta udden och se landskapet i ett avspetsat landområde tona bort i fjärran, är för att tala bildligt som att stå i aktern på ett stort skepp. För att intresserade skall kunna komma upp i fyren är det nödvändigt att den är bemannad. finns det en arbetsgrupp, sammansatt av , och , för att granska vad man skall göra med fyrens bemanning efter automatiseringen. Arbetsgruppen är inte klar ännu men har aviserat ett förslag till . De uppgifter som en bemanning här skulle syssla med är bl. a. visning av utsikten från fyren, väderleksrapporter, naturvårdsbevakning, bevakning av alla okynnesangrepp på alla fåglar, oljeskador, sjökatastrofer, fartyg i nöd m. m. På finns ingen hamn, med kapacitet utöver fiskebåtar, på en sträcka av . Vad som i samband härmed är viktigt är att finansieringen av den bemanning, som den nu verksamma arbetsgruppen kan komma att föreslå, blir säkrad från början och . Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära att fyren på även fortsättningsvis skall vara bemannad i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G2021941 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om minskad bilism i innerstadsområden Bilismen har visat sig vara ett av de mest svårbemästrade problemen i våra större tätorter. Inga delade meningar råder om behovet av att begränsa biltrafiken framför allt i stadskärnorna. Stora vinster skulle uppnås för framkomligheten och miljöskälen är överväldigande. Mätningar visar att luftföroreningarna vid genomfartsleder i innerstadsområden ofta har fullständigt oacceptabla värden. Många olika vägar att komma till rätta med innerstadsbilismen har prövats i skilda kommuner. Utbyggd kollektivtrafik, särskilda kollektivfiler, parkeringsrestriktioner, trafiksaneringar är några exempel. Positiva effekter har förvisso nåtts genom sådana åtgärder, men de har varit relativt begränsade. Om det skall bli möjligt att råda bot på den akuta hälsofara som den alltför omfattande bilismen skapar krävs att kommunerna får större befogenheter att vidta åtgärder. Vad som här särskilt tilldrar sig intresse är möjligheten att införa särskilda avgifter för den som vill ta med sig bil till vissa innerstäder. Förslag har framförts t. ex. för del om en bilavgift på /dag som skulle upptas vid passage av tullarna. Erfarenheter av liknande system på andra håll, bl. a. i , är mycket goda. Om sådana system skall kunna införas i krävs dock att lagliga möjligheter skapas för kommunerna att uppta bilavgifter. De författningsändringar som krävs torde inte vara särskilt komplicerade. Ett betydande underlagsmaterial i frågan har tagits fram av . Det bör därför vara möjligt att presentera ett förslag i samband med den aviserade trafikpolitiska motionen. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om förslag i samband med den aviserade trafikpolitiska motionen som möjliggör för kommuner att avgiftsbelägga bilism i innerstadsområden. () ()
mot · G2021943 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1943-1949 av m. fl. om användning av militära flygfält för charterflyg har ett stort negativt turistnetto. Beloppet är i storleksordningen 4 000 milj. kr. Turist- och rekreationspolitiken bör därför inriktas på att öka turismen i eget land men också på att vi får ett större antal turister från utlandet. Även sociala skäl talar för att samhällets insatser för rekreation och turism bör ges en sådan inriktning att det blir möjligt för en bred allmänhet att utnyttja områden och anläggningar. För detta krävs en ändamålsenlig planering och styrning av samhällets insatser. Härvid bör enligt vår mening också sysselsättningsfrågorna i hög grad beaktas. De områden som är av riksintresse för rekreation och turism är ofta belägna i regioner med ett allmänt sett dåligt sysselsättningsläge. Just turismen framstår emellertid i åtskilliga fall som en utvecklingsbar näringsgren. Till sådana delar av landet hör fjällområdet i . En stor del av detta område ingår i det större turistområde som av statsmakterna utpekats som primärt turistområde. I regionen utgör orterna Hema van, och de viktigaste baspunkterna. Övriga viktiga orter i fjällområdet är , och . De naturliga förutsättningarna i området ger möjlighet till ett rikt utbud av olika kvaliteter som medför att området är attraktivt för många olika slags turister. Särskild vikt bör då läggas vid möjligheterna att få till stånd billiga transporter mellan områden med stora befolkningskoncentrationer och fjällområdet. Den nya taxepolitiken på järnväg och flyg underlättar en sådan utveckling. Vissa viktiga turistområden ligger dock avstånds- och tidsmässigt i ett sämre läge med det kommunikationsnät som är i drift . Ett sådant område är Tärnaby-Sorsele-Vilhelmina-Dorotea-området. Turismen betyder som nämnts en hel del för sysselsättningen i dessa bygder. Med de förslag sysselsättningsutredningen lagt när det gäller regionalpolitisk! stöd borde en ytterligare positiv utveckling vara att vänta. Det finns dock ett hinder som måste undanröjas. Transporterna till fjällområde från svenska storstadsområden och även utländska sådana måste förbättras. En god väg är därvidlag att öppna militära flygfält för chartertrafik. Flygtiden från till med charterflyg kan beräknas till 1 tim. . som bör jämföras med en restid på 13 tim. . Motsvarande restider från är 2 tim. med flyg och 25 tim. . För exempelvis en köpenhamnsbo betyder detta att han kan stanna i 1 1978/79. fjällen nästan längre om han kan åka med flyg. fjällområde skulle också tidsmässigt kunna konkurrera med de österrikiska om det fanns charterflyg till området. Undertecknade anhåller att hemställer att regeringen förelägger ett förslag som möjliggör ett förverkligande av de synpunkter som kort redovisats i motionen. () ()
mot · G2021945 · 1979-01-25 00:00:00 — av om avgifterna för Avgifterna för bilbesiktningen har undan för undan stigit. När infördes förklarades det att hela verksamheten inte var avsedd att gå med vinst utan att bilbesiktningarna skulle utföras till självkostnadspris, givetvis dock med hänsyn tagen till nödvändigheten av att bygga flera nya bilprovningsanläggningar. har det dock visat sig att under de gångna verksamhetsåren har tillämpat sådana förrättningstaxor att företaget byggt upp stora fonder och t. o. m. erbjudit sig att låna ut pengar på den öppna marknaden. Om företaget således har mer pengar än man behöver för driften och för nybyggnadsändamål kan det inte anses försvarbart att ideligen höja förrättningstaxorna, vilket har skett nära nog . Ett resultat av den goda ekonomiska situationen har också varit att genom sin lönesättning utövar ett starkt sug på förstklassiga bilmontörer, som dras från de vanliga bilverkstäderna till . I stället borde företaget med sina ekonomiska resurser hjälpa till att utbilda montörer, som det råder stor brist på. Som det nu är utbildar de vanliga bilverkstäderna unga pojkar med t. ex. verkstadsskola som grund, och de blir duktiga yrkesmän. Men sedan lockas de i många fall av bättre löner att byta arbete, trots att de hos ofta inte får användning för sina speciella montörfärdigheter utan mest får syssla med olika kontroller av strålkastare, däck, bromsar, fjädrar, bultar osv. Något större kunnande när det gäller funktionen hos en motor eller en växellåda erfordras inte i arbetet hos , och då verkar det ännu mera omotiverat att företaget genom sin lönesättning drar duktiga montörer från bilverkstäderna till en provningsanstalt, där det huvudsakligen blir fråga om kontrollarbete. Med tanke på ekonomiska resurser kan man fordra att företaget självt utbildar sin personal och då tar hand om pojkar eller omskolade vuxna redan efter genomgången yrkesskola eller omskolningskurs. Med hänvisning till det anförda yrkas att hos regeringen hemställer om sådant tillägg till gällande bestämmelser för det statsägda företaget att förrättningsavgifterna för inte sätts högre än nödvändigt samt att i större utsträckning än utbildar sin egen bilkontrollpersonal.
mot · G2021949 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1949 av m. fl. av bemanningen av fyrar m. m. Civil bemanning på isbrytar- och sjömätningsfartyg Arbetslösheten bland de ombordanställda är sex gånger högre än bland de som arbetar i land. har förlorat 4 000 medlemmar. Denna utveckling är resultatet av det privata nationella och internationella redarkapitalets profitintressen och planlöshet. Alternativet för att få bukt med krisen är nationalisering av rederierna. Detta måste vara ett huvudkrav. På kort sikt och för att bereda en del av de arbetslösa sjömännen arbete bör all bemanning på de svenska isbrytar- och sjömätningsfartygen vara civil. Det finns ingen anledning att bemanna dessa fartyg med yrkesmilitärer och värnpliktiga, när en kunnig civil yrkeskår finns att tillgå. En övergång till civil bemanning skulle, enligt de beräkningar som gjort och som styrks av en jämförelse med (som har civil bemanning), innebära att ca 700 jobb skulle kunna beredas olika kategorier av sjömän. Rationaliseringar och automatiseringar leder inte alltid till förbättringar av människors och samhällens livsbetingelser. Det kan tvärtom också innebära väsentliga försämringar ur många olika aspekter. Ett område där rationaliseringsraseriet gått alltför snabbt är våra fyrplatser. Detta är negativt från två synpunkter: vid en avbemanning av fyrplatserna blir säkerheten försämrad för sjöfarten och då inbegripet fritidsbåttrafiken. Den sistnämnda har ökat och kommer även i fortsättningen att öka betydligt. Vidare får en avbemanning också negativa konsekvenser genom att värdefulla natur- och kulturmiljöer riskerar att förstöras. Som ett exempel bör nämnas fyrplatsen , en av större kustfyrar. Den har som första bemannade fyrplats en ödesmättad och spännande historia, varigenom den representerar stora kulturhistoriska värden. finns ca 12 bemannade fyrplatser kvar i landet. Men man har från ansvarigt håll beslutat att dessa ännu kvarvarande fyrplatser skall vara avbemannade . Vi anser att dessa 12 fyrplatser skall fä ha kvar sin bemanning, bl. a. av de skäl som vi i korthet angett i motionen. Med det anförda hemställs att uttalar 1. att isbrytar- och sjömätningsfartygen bör övergå till att bemannas med civil personal, 2. att de i landet kvarvarande 12 bemannade fyrplatserna bör ha kvar bemanning av de skäl som angetts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202195 · 1979-01-10 00:00:00 — av och om övergång till republik Ett republikanskt statsskick fungerar i 117 av jordens självständiga stater, medan systemet med kungar och schejker fungerar i 38 länder. Av jordens 3,5 miljarder invånare lever ungefär 3 miljarder i republiker. Kungadömet har fått stryka på foten i land efter land. Det är en museimässig, odemokratisk kvarleva från en gången tid och har ingenting med ett modernt statsskick att göra. Systemet med en statschef vars ämbete går i arv strider mot demokratiska principer. Den nuvarande konungens merit för ämbetet i fråga har ingenting med kunnighet, intelligens eller tidigare stora insatser att göra. Han sitter på den svenska tronen enbart därför att han i rakt nedstigande led är ättling till en fransk lycksökare som, på grund av ett sällsynt mygel, blev vald till kronprins av ståndsriksdag. Det heter nu att konungen har enbart representativa uppgifter och att den reella makten ligger i andra händer. Men då återstår fortfarande frågan: Varför behöver vi ett kungahus? Ingen kan ge ett vettigt svar på den frågan. Vi har en talman som på ett utomordentligt sätt sköter de representativa plikter som åvilar honom. Det finns inget skäl varför inte talmannen skulle kunna överta de obetydliga dekorativa uppgifter som åvilar konungen och kungahuset, om så anses nödvändigt. Talmannens arbete i samband med den senaste regeringskrisen visar att det konstitutionella fungerar även i sådana situationer. Konungen är alltså överflödig, och monarkin bör följaktligen avlösas av republik. Konungen var en rest av överhetsstaten. Det ärftliga kungadömet var en symbol för hela samhällets skiktning i klasser med ärftliga privilegier. De böjda och blottade huvudena inför majestät var inte enbart uttryck för konventionell artighet. Det gick en linje också till den underdånige torparen och stataren med mössan i hand inför godsägaren. När man reagerade mot monarkin och mot allt som därmed hängde samman, reagerade man mot fortvaron av en tradition som bidrog till att hålla vid makt all möjlig annan odemokratisk inställning i samhället. Orden är som i likhet med oss ansåg den ärvda kungamakten odemokratisk och förnuftsvidrig. Vi hyser inte illusionen om att kungamaktens avskaffande skulle innebära något väsentligt steg mot verklig demokrati. En sådan måste förknippas med makten och ägandet av produktionsmedlen och en socialistisk omdaning över hela linjen. Men kungadömet är trots allt en grotesk utväxt även på en konstitution som slår vakt om den borgerliga demokratins principer. Med hänvisning till det ovan sagda hemställs att beslutar om övergång till republik.
mot · G2021952 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. På grund av geologiska och topografiska förhållanden är byggande och underhåll av vägar problematiskt i . Tyvärr har inte länet tilldelats anslag i sådan omfattning att det kunnat få en vägstandard jämförbar med övriga landet, trots att utöver ordinarie väganslag även AMSmedel i stor utsträckning utgått för vägbyggande. svarade exempelvis AMS för två tredjedelar av vägbyggandet i länet. Vad gäller vägar och vägstandard i jämfört med övriga län visar statistiken att länet är missgynnat. Andelen belagda vägar är 5 96 lägre än riksgenomsnittet och andelen belagda riksvägar är skrämmande låg, relativt sett. I är nämligen endast 88 96 av sistnämnda vägar belagda medan det läns som ligger näst sämst till, , har 94 och de två andra grannlänen 98 å 99 96 medan övriga landet har praktiskt taget 100procentig beläggning av riksvägarna. Även vägnätets bärighet är sämre i än i övriga landet. Andelen 10/16-vägar är exempelvis 10 96 lägre än riksgenomsnittet trots att man enligt uppgift varit frikostig när det gällt att i genom uppskrivning höja vägars bärighet. Vägsituationen är alltså sådan att betydligt ökade satsningar skulle behöva göras för att skulle komma i nivå med övriga landet. har även många andra problem, och ett väl utbyggt och fungerande vägnät är viktigt inte minst för skogsbruket och skogsindustrin. Ett tillfredsställande vägnät är över huvud taget en förutsättning för sysselsättning, boende och service i olika delar av länet och därmed för den inomregionala balansen. De stora satsningar som gjorts genom AMS på vägbyggande är självklart värdefulla, men att för framtiden i stor utsträckning lita på sådana insatser skapar osäkerhet i planeringen, eftersom beredskapsarbetenas omfattning är beroende av sysselsättningssituationen. Även vid ett bättre sysselsättningsläge behöver vägbyggandet pågå i stor omfattning i länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att vid fördelning av såväl ordinarie väganslag som anslag genom AMS erhåller en andel som motsvarar länets speciella behov. SVEN-ER1K () ()
mot · G2021954 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1954 av i m. fl. om huvudmannaskapet för viss kollektivtrafik Med hänvisning till motionen 1978/79:2060 av i m. fl. att hos regeringen begär förslag till lagändring så att lagen om huvudmannaskap för viss kollektivtrafik ändras så att två eller flera län gemensamt kan vara huvudman. HANS () i () PER () () ()
mot · G2021955 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1955 om en samordning av den civila och militära vädertjänsten Vädertjänst bedrivs i av två olika myndigheter: () och den militära vädertjänsten organiserad inom flygvapnet (MVC). har till genom statsmakternas beslut överförts arbetsuppgifter som den militära vädertjänsten tidigare själv utfört. Därigenom har onödigt dubbelarbete kunnat undvikas. Det är angeläget att en fortsatt effektiv samordning säkerställs avseende utvecklingsplaner för civil och militär vädertjänst. Den tekniska utvecklingen inom meteorologin går snabbt framåt. För att skall kunna tillgodogöra sig framstegen krävs tillgång till kompetent personal och modern teknologi. verksamhet och framtida organisation utreds därför av en av regeringen särskilt tillkallad sakkunnig (). På central nivå arbetar inom ca 460 personer, inom den militära vädertjänsten ca 50 personer. På regional nivå arbetar inom ca 160 personer, inom den militära vädertjänsten ca 50 personer. På lokal nivå finns i den militära vädertjänsten ca 100 personer, medan helt saknar lokal förankring. Statsmakternas tidigare beslut om samverkan mellan militär och civil vädertjänst har närmast gällt hur flygvädertjänsten skulle utföras. Detta framgår bl. a. av trafikutskottets behandling av motioner om förbättrad allmän vädertjänst i (/78:5). Direktiven till behandlar enbart förhållandena i . Risk finns därför för att möjligheter till rationaliseringar i hela landet inte kommer att tas till vara. Mot bakgrund av de behov som tycks finnas av en upprustning av den civila vädertjänsten bör möjligheter till ytterligare samordning med MVC undersökas. Även frågan om en gemensam vädertjänst för civila och militära ändamål bör ställas under prövning. Mycket talar för att fördelar kan nås såväl ekonomiskt som effektivitetsmässigt vid en mera samordnad eller gemensam vädertjänst. Anmärkas kan att i flertalet länder-1, ex. i våra skandinaviska grannländer - är det en myndighet som ombesörjer väderservice för civila och militära ändamål. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om en snabb utredning om en mera samordnad - eventuell gemensam vädertjänst i vårt land.
mot · G2021957 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om bemanningen av fyrar Som en följd av automatiseringen av landets fyrar har fyrpersonalen dragits in. Härvid har endast hänsyn tagits till att något behov av bemanning avfyrar sett från handelssjöfartens synpunkt inte längre föreligger. Någon särskild vikt, utom i enstaka fall, har inte lagtsvid värdet av fortsatt optisk bevakning och nyttan av att ensligt belägna platser är bebodda sett från sjöräddnings-, kustbevaknings-, naturvårds- och oljeberedskapssynpunkt. Inte heller har tillräcklig hänsyn tagits till de olika kulturhistoriska värden som bäst bevaras genom fast bosättning vid exempelvis fyrplatser. Andra viktiga funktioner som kan upprätthållas vid en fortsatt bemanning av fyrar är tillsyn och övervakning av fritidsbåtar och fisket liksom allmänna bevakningsuppgifter. Även om fyrvaktarpersonalens uppgift som fyrskötare förändras genom att själva fyren sköter sig själv genom automatisering så kvarstår många arbetsuppgifter. Frågan om avbemanning av fyrplatserna har hitintills ensidigt behandlats från ambition att begränsa kostnaderna för ifrågavarande verksamhet. Av olika inblandade myndigheter, organisationer och verksamheter läggs emellertid en vidare vikt vid att människor finns bofasta vid vissa platser utefter våra kuster. För del är turistnäringen av största betydelse. Fyren Långe vid är ett unikt turistmål. Detta, jämte alla de ovan uppräknade skälen för bemanning av fyrar, har lett till olika instansers negativa reaktioner på planerna att avbemanna just den fyren. Nämnas kan i , kommun, , chefen för kustbevakningsområde och olika turistorganisationer. Liknande reaktioner kan registreras för alla andra fyrplatser som hotas av avbemanning. För oss mest kända av dem är - utöver fyren vid udde-Hanö fyr och fyren på . Att dessa tre fyrar även måste hållas bemannade framstår för oss som självklart. På uppdrag av regeringen har visst samrådsförfarande mellan och olika berörda myndigheter inletts. Enligt vår mening talar starka allmänna skäl för fortsatt bemanning av fyrplatserna. Härvid anser vi att fyrplatsen vid kan tjäna som typexempel. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att rationalise ringen av landets fyrplatser bedrivs på sådant sätt att någon avbemanning av fyrar ej sker. 'AB 61371 1979