mot · G202251 · 1979-01-11 00:00:00 — av m. fl. om förbättrade värnpliktsförmåner m. m. Den socialdemokratiska regeringen fäste för sin del stor vikt vid att åstadkomma en ökad demokratisering av förhållandena under värnpliktstjänstgöringen. Det tog sig bl. a. uttryck i ett 10-punktsprogram som dåvarande försvarsminister lade fram . Programmet innefattade reformåtgärder på det värnpliktsekonomiska området och initiativ för att öka de värnpliktigas inflytande över sin miljö och utbildning. a. påbörjades en översyn av tjänstereglementets bestämmelser och tillsattes en utredning om de värnpliktigas inflytandefrågor. Vidare genomfördes en rad grundläggande förbättringar av de värnpliktigas ekonomiska förhållanden. Denna politik ligger i linje med vår uppfattning att en ökad demokratisering av det militära försvaret är ett led i strävandena att stärka uppslutningen kring vårt samhälle och därmed också påverkar viljan att delta i dess försvar. De borgerliga regeringarna har emellertid visat ringa intresse för att aktivt driva dessa frågor. Översynen av tjänstereglementet pågår. Och inflytandeutredningen ombildades till en ny kommitté (värnpliktsinflytandekommittén) som inte heller redovisat några resultat av sitt arbete. Ökningarna av värnpliktsförmånerna har varit begränsade och inte ens motsvarat penningvärdeförsämringen. Med hänsyn härtill lägger vi i denna motion fram flera förslag som syftar till att ytterligare flytta fram positionerna på värnpliktsom rådet. I budgetpropositionen föreslår försvarsministern följande förändringar av värnpliktsförmånerna: dagersättningen höjs med . per dag till 15, 30 och . per dag, utryckningsbidraget höjs med . och maximibeloppet förfamiljepenning med . för maka (till .) för barn (till . Vid riksdag genomförde de borgerliga partierna att värnpliktsförmånerna inte längre odelat skulle vara ett ansvar för försvaret. I den mån de totala förmånerna skulle öka mer än vad nettoprisindex gav i kompensation, skulle en ramreglering ske. Vi motsatte oss denna nya ordning. Precis som man kunde vänta har utvecklingen av värnpliktsförmånerna sackat efter Vår principiella syn är att förmånerna till värnpliktiga är en del av försvarskostnaderna, liksom lönerna till de anställda, och att försvaret måste känna sitt ansvar för att förbättra dessa. Ett exempel på vart den borgerliga politiken fört och för är att den i sig positiva anslutning som sker till vårt krav om en höjning av utryckningsbidraget till . föreslås träda i kraft först . Det innebär att större delen av den nu inneliggande kontingenten - nämligen ca 35 000 värnpliktiga - undantas från den föreslagna ökningen. Som situationen nu avtecknar sig för de värnpliktiga som rycker ut - med bl. a. svårigheter på arbetsmarknaden - finns inga skäl att skjuta på höjningen av utryckningsbidraget. Den bör genomföras - som skedde vid fastställandet av nuvarande belopp . bör behandla denna fråga med förtur. Vi anser vidare att det finns skäl till en ytterligare förbättring av dagersättningen med . Då skulle de värnpliktiga komma att få en reell förbättring av sina förmåner. Vad gäller familjeförmånema är den föreslagna höjningen tämligen blygsam. För familj med ett hemmavarande barn ökar familjepenningen med sammanlagt . Vi anser att familjepenningen för barn bör öka med . per dag, dvs. Våra förslag kan beräknas medföra en ytterligare ökning av kostnaderna för värnpliktsförmåner med 15 milj. kr. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Som vi anfört inledningsvis tog den socialdemokratiska regeringen initiativ till ett utrednings- och försöksarbete kring de värnpliktigas inflytandefrågor. I betänkandet (Ds Fö 1976:3) Utökat värnpliktsinflytande föreslogs dels en utvidgning av området för de värnpliktigas inflytande, dels vissa nya former för beslutsfattandet. Den borgerliga trepartiregeringen fattade emellertid inte beslut om någon permanentning av verksamheten och inte heller i övrigt har några mer omfattande förändringar skett. Vad vi finner särskilt allvarligt är att det fortfarande inte kan ske beslut i ett organ där myndighet och värnpliktiga har samma ställning. De frågor som föreslogs bli behandlade i ett sådant organ var av sådan karaktär att de värnpliktigas medverkan i besluten är lämplig. Förslagen avsåg bl. a. disposition av medel för trivselbefrämjande åtgärder som inriktning av fritidsaktiviteter, studier och kursverksamhet. Vi finner inga skäl att inte genomföra en permanentning av försöksverksamheten och det utvidgade värnpliktsinflytande som kommittén föreslagit. bör begära en sådan utökning. De nämnda förslagen var avsedda att utgöra en första och omedelbar etapp i fråga om ett ökat värnpliktsinflytande. Den andra fasen kan sägas i stort motsvara det som värnpliktsinflytandekommittén arbetar med, nämligen de mer definitiva formerna för och innehållet i detta inflytande. Det gäller även de i kommittédirektiven berörda frågorna om värnpliktskonferensen och den värnpliktiga arbetsgruppen. I motion 1977/78:428 förde vi fram förslag om vissa grunder för detta arbete. Det är beklagligt att regeringen visat så ringa intresse för detta arbete att ännu inget utredningsresultat föreligger. bör därför begära att regeringen påskyndar arbetet i kommittén så att förslag i denna del kan föreläggas under nästa . Det är viktigt att utredningens förslag därvid innefattar inte bara formerna för ett värnpliktsinflytande utan även vilka områden inflytandet skall gälla. Utredningsarbetet har främst ägnats åt vad som kan kallas allmänna miljö- och trivselfrågor för de värnpliktiga. Detta är i och för sig naturligt eftersom det gäller att främst skapa ett värnpliktsinflytande över frågor som trots allt bör vara lätt identifierbara och i sig tämligen okontroversiella. Betydligt svårare kan det bli att vidga frågan till att också avse hur de värnpliktiga skall kunna tilldelas ett inflytande över utbildningsplanering och -genomförande. I många fall har även det anställda befälet ett med de värnpliktiga sammanfallande intresse att inflytandet över utbildningsfrågorna vidgas lokalt. De begränsade utbildningstiderna är ett problem, de i många fall centralt styrda regelkomplexen ett annat. Olika försök, särskilt inom armén, har bedrivits med syfte att finga upp de värnpliktigas inställning till utbildningen och återföra erfarenheterna till förbandets ledning. Vi vill också framhålla att vid den delegering som förutsatts i prop. 1977/78:63 av uppgifter från försvarsgrenstaber till skolor och förband bör det också vara möjligt att finna former för ett förbättrat värnpliktsinflytande. Vad det gäller är att konkret gå igenom vilka delar av utbildningsplanering och -genomförande som kan förenas med ökade påverkansmöjligheter från de värnpliktiga och anställt befäl. Enligt vad vi erfarit kommer värnpliktsinflytandekommittén att behandla dessa frågor endast översiktligt. bör därför begära att även dessa frågor behandlas i utredningsarbetet. Medel för de värnpliktigas särskilda behov I budgetpropositionen föreslår regeringen bl. a. att de medel som stått till förfogande för personalvårdsbyrån för särskilda insatser bland de värnpliktiga fr. o. m. nästa budgetår skall fördelas av förbanden. Detta belopp uppgår innevarande budgetår till . Någon närmare redovisning av hur mycket medel som skall föras över till försvarsgrenarnas anslag för ledningsoch förbandsverksamhet eller av de riktlinjer som skall gälla lämnas dock inte. Den nuvarande centrala handläggningen av de aktuella ärendena har haft fördelen i enhetlig tillämpning. har det varit svårt att bedöma medelsbehovet, vilket lett till att anslaget överskridits eller att ansökningar under budgetårets senare del avslagits. konsulenter redan är inkopplade i behandlingen av ansökningarna, kan det bli en administrativ förenkling med förslaget. Det bör också kunna innebära att man betraktar denna verksamhet som en integrerad del av förbandens verksamhet. För att dessa båda fördelar skall kunna uppnås krävs emellertid dets att man utformar tämligen precisa riktlinjer för bedömningen av ansökningarna, dels att tillräckliga medel står till förfogande. Som nämnts ovan innehåller inte regeringsförslaget något härom. personalvårdsbyrån haft hand om fördelningen av de särskilda medlen har en bestämd praxis utbildat sig. Den innebär bl. a. ett maximerat bidragsbelopp om . per värnpliktig för utgifter för försäk1 ringar och elräkningar. Vi utgår ifrån att denna praxis skall vara riktningsgivande för den bedömning som förbanden skall göra med beaktande av de beloppsmässiga justeringar som behöver göras med hänsyn till inträffade kostnadsökningar. Detta torde innebära att till förbanden måste fördelas ett belopp av minst den storleksordning som står till personalvårdsbyråns förfogande. En besvärsmöjlighet måste sannolikt också finnas kvar, i varje fall i ett inledande skede. Personalvårdsbyrån torde därvid kunna vara ett lämpligt forum. Det är också nödvändigt att regeringens anvisningar kommer ut i så god tid att inte motsvarande problem som följt på den nya familjebidragslagens genomförande uppstår. Detta bör ges regeringen till känna. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. beslutar att utryckningsbidraget skall höjas till . med verkan från , 2. beslutar att dagersättningen höjs med . per dag till , 3. beslutar att familjepenningen för barn höjs med . 4. som sin mening ger regering till känna vad i motionen anförts om genomförandet av förslagen i betänkandet Utökat värnpliktsinflytande, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om påskyndande av värnpliktsinflytandekommitténs arbete, 6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningsarbetet kring utbildningsfrågor, 7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel för de värnpliktigas särskilda behov. () () () HANS () () () () () () () () () ()