mot · G202860 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Europeiska ungdomsfonden Ungdomsorganisationerna har i olika sammanhang visat stort intresse för insatser på det internationella planet. På grund av bristande ekonomiska resurser har emellertid den internationella verksamheten ej kunnat fl tillräckligt hög prioritet. Det är beklagligt, eftersom ungdomsorganisationerna genom sin verksamhet har goda förutsättningar att bland ungdom öka kunskaperna om kulturella, ekonomiska, politiska och sociala förhållanden och problem i andra länder. Under konferensen om säkerhet och samarbete i som inleddes i förband sig som deltagande stat bl. a. att främja utvecklingen av kontakter mellan ungdom genom att uppmuntra ungdomsorganisationerna till ökat internationellt ungdomssamarbete. De svenska ungdomsorganisationerna har inte haft ekonomiska möjligheter att utveckla sitt internationella arbete i den utsträckning avtalet förutsätter. Ett ökat stöd på såväl europeisk som nordisk och nationell nivå till ungdomsorganisationerna är därför angeläget. På europeisk nivå stöds internationellt ungdomssamarbete genom Europeiska ungdomsfonden (EYF). Huvudsyftet med fonden som inrättades 1972 är att stödja frivilliga ungdomsorganisationer och ge dem möjlighet att genomföra sina egna aktiviteter. Fonden är inte bara en bank utan också ett politiskt instrument för att möjliggöra europeiskt ungdomsarbete. Särskilda regler finns uppsatta för fondens verksamhet. Eftersom den sammanlagda summan av organisationernas ansökningar långt överstiger fondens samlade möjligheter har följande regler ställts upp för vilken verksamhet som är bidragsberättigad: Kultur-, utbildnings-, sociala samt humanitära aktiviteter av europeisk karaktär. Åtgärder som syftar till att stärka fred och samarbete. Åtgärder i syfte att nå närmare samarbete och bättre förståelse bland ungdomar i , speciellt genom en utveckling av informationsutbytet. Åtgärder som är ämnade att stimulera ömsesidig hjälp i och i utvecklingsländer för kulturella, utbildningsmässiga och sociala syften. Studier, forskning och dokumentation angående ungdomsrörelser och migration. 1 varje aktivitet måste minst fyra europeiska länders deltagare finnas med. Minst 75 96 av dem skall vara under . Mötet bör äga rum i någon av medlemsstaterna. Den ansökande organisationen måste själv svara för 1/3 av 1* 1978/79. den samlade kostnaden för aktiviteten som man sökt stöd för ur EYF. De som kan fö stöd är internationella icke-statliga ungdomsorganisationer och nationella ungdomsorganisationer från minst fyra europeiska länder. Merparten av fondens verksamhet har gått till internationella ungdomsorganisationer. Fonden inrättades 1972 och började arbeta 1973. har 25 miljoner FF (franska francs) utbetalats till ungdomsorganisationer i . På har 160 olika organisationer sökt stöd, och ca 100 av dem har fått ekonomiskt stöd till aktiviteter. Sedan fonden inrättades haren ökning på 15 96 gjorts 1977 och en ökning på 10 96 1978. Inflationen har ökat med nära 50 96. har budget ökat med nära 75 96. Fonden finansieras dels genom ett fast bidrag från resp. medlemsland ställt i relation till BNP, dels ett frivilligt bidrag. Det frivilliga bidraget varierar betydligt mellan medlemsländerna. lämnar 83 000 FF, motsvarande 100 96 av det fasta bidraget. 10 000 (48 96), 90 000 (46 96), 365 000(44 96), 60 000(40 96), 33 000 (40 96), 35 000 (26 96), 20 000 (19 96) och 25 000 (18 96). Det svenska bidraget täcks via anslaget B4 under huvudtitel. Anslaget är ett förslagsanslag. Det är angeläget att kan medverka till att det europeiska ungdomssamarbetet utvecklas på bred basis. bör därför arbeta för att Ungdomsfondens resurser förstärks dels genom att ländernas gemensamma åtaganden ökas, dels genom att självt öka det svenska frivilliga bidraget. Det svenska bidraget bör räknas upp under det kommande budgetåret. Under nuvarande förutsättningar anser vi att en uppräkning bör ske till en nivå motsvarande bidrag, dvs. ett frivilligt bidrag som är lika stort som det fasta bidraget. Med nuvarande ordning förutsätter en uppräkning av det fasta bidraget att alla länder är överens om detta. Om fonden exempelvis finansierades via budget skulle detta innebära fördelar så till vida att åtminstone kompensation för inflationen kan uppnås fortsättningsvis och att vanliga majoritetsregler tillämpas. Enligt vår mening bör aktivt verka för att finansieringssystemet förändras så att en ökad ekonomisk trygghet kan skapas för ungdomssamarbetets fortsatta utveckling och att formerna för detta skyndsamt prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att det svenska frivilliga bidraget till Europeiska ungdomsfonden - för vilket ändamål medel disponeras under anslaget B4 , huvudtitel - under /80 skall räknas upp till samma nivå som det fasta bidraget, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om Europeiska ungdomsfondens finansiering. () P. O. ()