mot · G2021979 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1979 av m. fl. om lokaliseringen av norra skogsinstitutet I propositionen 1978/79:100, bilaga 13, föreslår föredragande statsrådet att beslutar att norra skogsinstitutet skall ligga kvar i . Föredraganden framhåller vidare att skogsinstitutets lokaler i behöver rustas upp och utökas. Han avser därför att efter det att beslut i lokaliseringsfrågan föreligger ge i uppdrag att projektera erforderliga om- och tillbyggnader. I propositionen sägs också att föredragande inte är beredd att ta ställning till förslag om en ökad intagning av elever till 120 med hänsyn bl. a. till organisatoriska frågor och lokalsituationen vid instituten. Han redovisar därmed heller inget ställningstagande för vilket elevantal den tilltänkta projekteringen för tillbyggnaden av norra institutet avser. Elevintagningen vid skogsinstituten har av utredningen om skogsinstitutens framtid och av föreslagits att utökas till 120 . Framställningar om en utökning av skogsteknikerutbildningen resulterade i ett beslut om ökad intagning av elever från 60 till 90 med början 1977. Departementschefen föreslår att utbildningen under /80 organiseras så att en genomsnittlig examinationsvolym om 90 elever upprätthålls. Den ökade intagningen från 60 till 90 elever fördelades så att intagningen vid södra institutet i ökades från 30 till 60 medan intagningen vid norra institutet i bibehölls vid 30 elever . Denna fördelning var beroende av lokalfrågan vid norra institutet. En sned balans mellan de två instituten i fråga om utbildningskapacitet kan få lov att accepteras på grund av lokalfrågor. över ett längre tidsperspektiv skulle en sned fördelning mellan de två instituten verka mycket ofördelaktigt för skogsbruket. Placeringen av ett skogsinstitut i norra och ett i var och är främst motiverat av skillnaderna i nordsvenska och sydsvenska skogsbruksförhållanden. Mer eller mindre markerade skillnader finns beträffande klimat- och produktionsförutsättningar, skogsbrukstraditioner, skogsbruksmetoder, virkestillredning och prissättning, företagsorganisation, ägarstruktur, ekonomiska förutsättningar m. m. Allt detta påverkar utbildningens praktiska utformning. Mot denna bakgrund har man från norra skogsinstitutet tillfrågat intressenterna i hur man ser på elevfördelningen mellan de två instituten. har gått till skogstjänstemannaorganisationernas samarbets råd, skogsbolag, i , skogsägarföreningarna i norra och domänverket. Svaren är entydiga och framhåller att en snedfördelning av elevintagningen vid de två instituten vore olycklig. Skogstjänstemannaorganisationernas samarbetsråd framhåller bl. Utan att ställning till dimensioneringen av skogsteknikerutbildningen förefaller det olyckligt med en regional obalans i utbildningsvolym. Det skulle utan tvivel medföra en snedvridning av rekryteringsunderlaget för framtiden. har också kunnat noteras svårigheter att rekrytera till tjänster i norra delen av vårt land. Detta problem skulle förmodligen ytterligare förvärras genom en ojämn fördelning av elevantalet mellan de båda instituten. a. i sitt svar: Verket har - då en tioårig period av stor återhållsamhet i rekryteringen avbröts - haft uppenbara svårigheter att rekrytera skogtekniker till de tre norra regionerna - dvs. Svårigheterna har varit mest accentuerade i och . Vår analys av denna situation har lett till uppfattningen att de nyutexaminerade skogsteknikerna i alltför hög grad kommer från södra delarna av landet och dessutom helst vill ha arbete där. Dessa förhållanden är besvärande för verket. Liknande synpunkter framförs från skogsägarföreningarna i norra som också framhåller: Självfallet är det en fördel både för arbetsgivare och för teknikerna själva om de har sin utbildning och erfarenhet från skogsbruk i samma region som de arbetar inom. Vi anser mot bakgrund av vad som ovan anförts att det bör råda balans i elevantalet mellan de båda skogsinstituten. Den eftersläpande skogsvården i landet beror till viss del på en alltför gles organisation av arbetsledare inom skogsbruket. Många inom skogsbruket är medvetna om att nedrustningen i detta avseende gått för långt. kommer att få ta ställning till förslag om ökade insatser för skogsvård i samband med den aviserade propositionen med anledning av skogsutredningens förslag. Krav och beslut om en förbättrad skogsvård kommer också att öka efterfrågan på skogstekniker. Den föreslagna ökningen av antalet elever till 120 synes därför väl motiverad. Vi anser att beslut om en ökad intagning av skogsteknikerelever kan anstå i avvaktan på beslut i anslutning till skogspropositionen. Men utbildningskapaciteten bör dimensioneras för en intagning av 120 elever och fördelas lika mellan södra och norra skogsinstituten. bör därför ge regeringen i uppdrag att projektera skogsinstitutet i för en ökad elevintagning till 60 . Vid skogsinstitutet i finns redan nu unika förutsättningar för utbildning i flygbildsteknik och tunga investeringar härför. Som inverkande på lokalfrågan bör beaktas att anmält sin önskan att mycket snart i betydande grad öka den till institutet förlagda utbildningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla att skogsinstitutet i projekteras för en intagning av 60 elever och en ökad kapacitet för utbildning i flygbildsteknik. () ()