mot · G2022471 · 1979-04-06 00:00:00 — Motion 1978/79: 2471 av m. fl med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik i län har i sitt yttrande över östgötakommunernas inplacering i stödområde kunnat konstatera att alla de kommuner som ligger i befinner sig i ett annat läge än de övriga kommunerna i . De sex mindre kommuner det här är fråga om kan enligt uppfattning jämställas med genomsnittet av kommunerna i inre och allmänna stödområdet. Vi delar denna uppfattning. Kommunerna har haft en näringsstruktur med en mycket stor andel av befolkningen sysselsatt i skogs- och jordbruksnäringarna. På grund av kraftiga rationaliseringar inom dessa näringsgrenar har ett stort antal arbetstillfällen försvunnit . Då avtappningen skett successivt har den inte skapat några större rubriker, kanske också beroende på att de större städerna kunnat suga upp de friställda. Kommunerna har dock haft en ständig befolkningsminskning, och fr. o. m. kommunsammanslagningarna 1951 har befolkningstalen sjunkit med ca en fjärdedel. Denna utveckling har också inneburit att antalet äldre ständigt ökat och är långt över medeltalet. De industrietableringar som kunnat göras som jord- och skogsnäringarna minskat har endast kompenserat de nedläggningar som skett. har en rad samhälleliga serviceorgan flyttats från orterna, och postgirots nedläggning av stansfilialen i sedan utan att ersättningsarbete skapades var ytterligare ett slag för länsdelen. Kommunerna , som också jämställts med kommuner i grå zonen, bör därför enligt vår uppfattning placeras betydligt högre upp på stödområdesskalan än vad som föreslagits i propositionen. Till detta bidrar också det förhållandet att kommunerna ligger i typiska glesbygder med stora avstånd till större centra. har tidigare uppmärksammat detta förhållande och föreslagit särskilt glesbygdsstöd. Vi förutsätter att kommunerna kommer i åtnjutande av sådant stöd. De fyra övriga kommunerna i innehåller också betydande områden där jord- och skogsnäringarna dominerat. Detta är främst fallet med , vars förhållanden på många områden kan jämföras med dem som råder i och . har alltsedan krisen för läderindustrin haft betydande svårigheter. Stora statliga satsningar har därefter gjorts, men 1978/79: 2471 de utvecklingstendenser som finns för kräver att ytterligare satsningar måste göras för att kommunen inte skall utvecklas i negativ riktning. I har befolkningsminskningen varit avsevärd . Till de allmänna utvecklingstendenserna i negativ riktning för länsdelen skall för del också läggas kommunens ensidiga näringsliv på industrisidan. Därför är det motiverat att också kan bli föremål för regionalpolitiska åtgärder. har haft stora bekymmer med sin industriella utveckling. Flera års anställningsstopp har tillsammans med friställningar i den största industrin skapat en negativ utvecklingstrend som motiverar att även denna relativt industribetonade kommun inte bryts ut ur den satsning som måste göras på . i har prioriterat skärgårdsområdet högt beträffande inplacering i stödområde. I propositionen har skärgården inte alls medtagits i något stödområde, vilket möjligen kan förklaras med att det särskilda skärgårdsstödet tillsammans med glesbygdsstödet i övrigt får en kraftig ökning. Detta stöd skall fördelas av länsstyrelserna, och vi förutsätter att får så stor ram att skärgården och den övriga glesbygden framför allt då i och blir tillgodosedd på ett rimligt sätt. Trots detta menar vi att förhållandena och utvecklingen i skärgården motiverar att den jämställs med i övrigt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att kommunerna samt placeras i stödområde 3 och att kommunerna placeras i stödområde 2. () () () () () () ()