mot · G2021350 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om delning av Kävesta folkhögskola I folkhögskoleutredningens huvudbetänkande (SOU 1976:16) anförs att enligt utredningens uppfattning bör de nu existerande filialskolorna upphöra som administrativa enheter och antingen fö ställning som kurser förlagda till annan ort eller självständiga folkhögskolor (s. 223). Samtliga remissinstanser som yttrat sig i denna fråga har tillstyrkt utredningens förslag. I regeringens proposition 1976/77:55, Folkhögskolan biträder även statsrådet utredningens förslag. SÖ har också fått regeringens uppdrag att lämna förslag rörande självständiga folkhögskoleenheter. SÖ har i sina överväganden rörande det framtida totala antalet folkhögskolor bl. a. utgått från den i remissen över folkhögskoleutredningen framförda åsikten att det är väsentligt att en folkhögskola inte blir en så stor administrativ och pedagogisk enhet att den inre samhörigheten äventyras. I propositionen anför statsrådet vidare som skäl för en begränsning av varje skolas storlek att varje skola måste kunna fungera pedagogiskt och socialt som en enhet. För att möta dessa krav behövs - då studerandetillströmningen är god - fler skolor. En gemensnittsskola genomförde , och . Växande antal elevveckor, dvs. ökat antal kurser och studerande, medverkar alltid till växande svårigheter att få skolan att fungera pedagogiskt och socialt som en enhet. Med utgångspunkt såväl från skilda folkrörelsers behov av utbildningsservice genom egna folkhögskolor som från pedagogiska motiv anser SÖ det sålunda motiverat att antalet självständiga folkhögskolor utökas. Risken för att varje enhet blir för stor minskar därigenom. Det nya statsbidragsystem som införts för folkhögskoleverksamhet är också konstruerat för en styrning till mindre skolenheter. Enligt statsbidragsreglerna utgår ett schablonbidrag . Upp erhålles statsbidrag med 100 96. För verksamhet som överstiger detta elevveckotal erhålles statsbidrag enligt följande. Antal elevveckor 5 101- 7 500 1 501- 9 500 9 501-11 000 11 000 I övergångsbestämmelser som gäller t. o. m. /82 för skolor vars verksamhet /77 överskred utgår statsbidrag även för elevveckor mellan 7 501 och genomsnittet av antal elevveckor läsåren 1974/75-1976/77. I SÖ:s skrivelse till regeringen , dnr V 78:7548, föreslås att sju folkhögskolor ges status som självständiga skolor 1979/81. Bland dessa sju skolor finns Kävesta folkhögskolas filial i med. I den nu framlagda budgetpropositionen /80 (propositionen 1979/ 80:100, bilaga 12) har inte Örebroskolan tagits med bland de skolor som föreslås bli självständiga. har Kävesta folkhögskola haft en folkhögskolefilial i . Huvudman är läns landsting. Örebrofilialen har sin huvudinriktning på vuxenutbildning i friare former än den kommunala vuxenutbildningen ger möjlighet till. Vid skolan anordnas också en tvåårig musikutbildning. Under /80 beräknas Örebrofilialen genomföra . Det sammanlagda elevveckotalet för hela Kävestaverksamheten skulle närma sig 10 000 elev veckor och komma att drabbas av avtrappningsreglerna för statsbidraget. beräknas statsbidragsreduktionen för enligt följande. Genomsnittet elevveckor från t. o. m. är . Beräknat antal elev veckor 1979 5 012 (10112) Resultatet innebär att statsbidrag ej erhålles eller i kronor räknat Efter det att övergångsbestämmelserna upphör fr. o. m. /83 skulle motsvarande reduktion omfatta Folkhögskoleverksamheten inom läns landsting har i ett par omgångar varit föremål för omfattande utredningar. påbörjades den första av dessa utredningar varvid bl. a. behovet av en uppdelning av den då mycket stora Kävesta folkhögskola, som med filialen i och verksamheten i Kumla kom upp till ca , prövades. upplöstes med hänvisning till den statliga utredningen. Av den oavslutade kommittérapporten framgår att man just beträffande en eventuell uppdelning av Kävesta folkhögskola beslutat att inte göra någon framställning eftersom frågan ändå skulle komma att prövas av den statliga utredningen. Kommittén hade i detta sammanhang också kontakt med SÖ. En uppdelning av de två skolorna har sålunda länge varit aktuell. påbörjades den andra utredningen i anslutning till att den statliga folkhögskoleutredningens huvudbetänkande Folkhögskolan (SOU 1976:16) framlades. Utredningen utmynnade i ett principprogram för folkhögskoleverksamheten vilket antogs av . Hemställan om en delning av Kävesta folkhögskola på två självständiga skolor ingavs till SÖ . har vid sitt beslut om delning av Kävesta folkhögskola bl. a. utgått från såväl den statliga folkhögskoleutredningens, jämte remissinstanser, som det föredragande statsrådets åsikter att det är väsentligt att en folkhögskola inte blir en så stor administrativ och pedagogisk enhet att den inre samhörigheten äventyras. Medeltalet ca per skolenhet bedömer vara riktigt för att skolan skall kunna fungera pedagogiskt och socialt som en enhet. I nuvarande läge, när osäkerhet råder om när en delning av skolan kan komma att ske, föreligger svårigheter att planera och utveckla verksamheten vid folkhögskolan. Att filialskolan i ännu inte fått status som självständig folkhögskola, trots införande av statsbidragsreducering för större skolenheter, innebär både ekonomiska och andra konsekvenser för skolan. Den nya folkhögskoleförordningen, jämte reglemente, är icke anpassad till ett filialsystem. Även ledningen av arbetet vid försvåras då bl. a. nedsättningen av undervisningsskyldigheten för föreståndaren inte motsvarar de arbetsuppgifter som åvilar henne. Med stöd av ovanstående föreslår undertecknade motionärer att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att Kävesta folkhögskolas filial i delas i enlighet med den framställning som gjorts till SÖ och som SÖ i framställning till regeringen begärt samt att kostnaden härför tas ur anslaget till folkhögskolor. () i Kumla PER-ER1C RINGABY (m) () () ()