ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202382 · 1979-01-12 00:00:00 — av om särskilda skogsvårdskonton 1 betänkandet Skog för framtid (SOU 1978:6), avgivet av skogsutredning, föreslås bland annat inrättandet av ett skogsvårdskonto. Det är ett välkommet förslag att vi nu äntligen skulle få s. k. öronmärkta pengar till att finansiera skogsvårdsåtgärder med. De nuvarande bestämmelserna för skogskonton ger ingen garanti för att avsatta kontomedel kommer till användning för skogsvårdande åtgärder, som till exempel en förbättring av skogshygien, röjning, gallring, skogsdikning, gödsling etc. De ökade kraven på en intensivare skogsvård medför att finansieringsfrågorna fåren större tyngd än . Det kan knappast anses vara en belastning för skogsägarna om man i samband med avverkningar måste reservera medel som kan behövas för att fullgöra sina skyldigheter enligt skogsvårdslagen. Det är dessutom angeläget att åtgärderna inte blir beroende av konjunkturvariationerna inom skogsnäringen. Ett speciellt skogsvårdskonto kommer knappast heller att innebära det administrativa krångel som kritikerna av systemet vill göra gällande. Obligatorisk avsättning, som motsvarar kostnaderna för återväxt och röjningsåtgärder som föreskrivs i skogsvårdslagen, bör sålunda gälla för alla skogsägare. Enligt skogsutredningens förslag skall skogsvårdskontona knytas till fastighetsägare. Det måste vara tveksamt om detta är riktigt. I remissvaren har bland annat hävdat att skogsvårdskontona skall knytas till fastigheten i stället för till fastighetsägaren, som utredningen föreslagit. Det måste från många synpunkter vara en avgjord fördel om de skogsvårdsmedel som skall täcka kostnaderna för utförda skogsvårdsåtgärder följer fastigheten. De här synpunkterna bör beaktas då regeringens riktlinjer för skogspolitiken senare i vår dras upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att de riktlinjer för skogspolitiken som senare i vår dras upp innefattar obligatoriska skogsvårdskonton och att dessa knyts till fastigheten och inte till fastighetsägaren.
mot · G202387 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om geologiska undersökningar i Den geologiska kännedomen om berggrunden i och angränsande områden i Bergslagen är bristfällig. Den bristande kännedomen om berggrunden och mineralrikedomarna har gjort att länets naturresurser inte blivit tillräckligt undersökta. En ökad prospektering av industriella mineraler i länet är en från arbetsmarknadssynpunkt ytterst angelägen åtgärd. Sysselsättningsutvecklingen i har varit mycket oroande. Tendenserna för framtiden visar inga tecken till förändring. Vi måste därför i länet söka alla vägar för att skapa nya arbetstillfällen. En stor del av dessa nya arbetstillfällen kan åstadkommas inom ramen för länets goda naturtillgångar. I några delar av länet finns det goda förutsättningar att skapa nya arbetstillfällen genom exploatering av malm- och mineraltillgångarna. Det gäller bl. a. , som länge brottats med svåra sysselsättningsproblem. geologiska undersökning (SGU) anser att ytterligare resurser bör avdelas för uppföljningsarbeten på mineralfyndigheter av bl. a. zink och molybden i Filipstadsområdet. En mer systematisk undersökning av länets och Bergslagens minraltillgångar är nödvändig. Kännedomen om dessa tillgångar är förhållandevis bristfällig. geologiska undersökning bör inom vår region ges i uppdrag att mer offensivt verka inom en rad områden. Det gäller kartering, information, dokumentation och prospektering samt speciella undersökningar inom särskilt intressanta områden. Det är vår bestämda uppfattning att framför allt prospekteringen bör hållas på en betydligt högre nivå. Den redan inledda prospekteringen av vissa legeringsmetaller och fyndigheter som påträffats inom Filipstadsområdet bör intensifieras och utvärderas i betydligt större omfattning än vad tidigare varit fallet. En samlad plan för att bedriva ett intensifierat prospekteringsarbete inom bör utarbetas och ligga till grund för fortsatta och ökade insatser inom denna region. Verksamheten bör i första hand bedrivas på förslagsvis . geologiska undersökning bör ges i uppdrag att utföra nämnda prospekteringsarbeten och övrig uppdragsverksamhet. En aktuell jordartskarta över länet, som kan läggas till grund för byggnadsgeologiska arbeten, är också högst angelägen. har drabbats av jordskred i vissa älvdalar. skapat stor oro hos befolkningen inom områdena intill rasplatserna. Lämpligen bör erforderliga grundundersökningar utföras beträffande riskerna för ytterligare jordskred vid speciellt farliga riskområden i länet. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det finns en rad skäl som talar för ökade geologiska undersökningar i länet . Fast stationering av en berggrunds- och malmgeolog samt en geofysiker är en av de åtgärder som fordras för att tillgodose de krav - bl. a. gäller det strävandena efter ökad sysselsättning - som redovisats i motionen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behov av länsgeolog och övrig personal för geologiska undersökningar i . () () () () () ()
mot · G202389 · 1979-01-17 00:00:00 — om användning av makulatur vid tillverkning av tidningspapper Inom pappersindustrin har man genom produktionsteknikens utveckling kunnat minska arbetsåtgången per ton papper till mindre än en tredjedel. Nya rationaliseringsvägar söks. Maskinhastigheter på papper är inte längre utopiska. Det ovannämnda antyddes bl. a. vid ett internationellt papperssymposium i . Uppgifterna är hämtade ur nr 11/78. Andra problem som då ventilerades var att få ut mer papper av varje träd, t. ex. genom övergång till termomekanisk massa, återanvändning av makulatur och minskad papperstjocklek. Flera utländska gäster vid symposiet undrade varför vissa svenska pappersbruk nöjde sig med en återanvändningsgrad på 25 96. Den brittiska Mirror-gruppen köper enligt uppgift papper med en makulaturinblandning på och siktar på . I finns redan tidningspapper med 95-procentig makulaturbas. Härvid antyddes från brukens sida att man inte ville låsa sig för ; man hävdade att frisk fiber alltid måste ingå i massan. Man kan inte i oändlighet blanda in makulaturav makulatur, sades det. Det finns inte heller hur mycket som helst att ta av, framhöll man i överläggningen. Mot bakgrund av att det synes svårt både att bli av med resultatet av pappersinsamlingar och att få motivation för sortering av pappersavfall i särskilda containers vid avfallshanteringen är det överraskande att höra att det skulle kunna vara brist på makulatur vid svenska pappersbruk. Kan det vara så att bruken hellre utnyttjar färsk ved, som bättre förräntar den dyrbara maskinkedjan? uppstår då bristproblem och priskonkurrens i råvaruförsörjningen med färskved. Möjligen måste man överväga regler om minikvotering av returpapper till bruken i relation till deras nyvedsförbrukning. Under åberopande av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om utredning varför makulatur används i så jämförelsevis liten utsträckning vid tillverkning av tidningspapper i svenska pappersbruk.
mot · G202390 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av byggnadsmaterialindustrin Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:396 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att byggnadsmaterialindustrin bör förstatligas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202391 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering av ett industricentrum till En av de från sysselsättningssynpunkt hårdast drabbade inlandskommunerna i vårt län är . Detta har framför allt samband med utvecklingen inom skogsbruket och på den offentliga sektorn, då i första hand inom . För en skogsbygd som har mekaniseringen inom skogsbruket slagit hårt mot sysselsättningen. Rationaliseringarna inom SJ har medfört att företaget haft anställningsstopp. Det måste ses som ett särskilt ansvar för staten att göra extra insatser på en ort där statlig verksamhet så helt har dominerat arbetsmarknaden som fallet är i . Som underlag riksdagsbeslut om lokalisering av industricentra utförde en angelägenhetsgradering mellan olika orter i . Med 13 olika variabler, bl. a. faktorer som befolkningsutveckling, förvärvsfrekvenser, arbetslöshet och arbetsmarknadens differentiering, gjordes en sammanvägning där befanns ha den ogynnsammaste positionen av samtliga undersökta alternativ. Trots de svårigheter som finns att på detta sätt rangordna orter och kommuner bör den seriöst och objektivt utförda studien ge värdefull information om ordningsföljden i stort. Vi är givetvis medvetna om att utfäst sig att i nästa utbyggnadsetapp prioritera en etablering av ett industricentrum i . Angelägenheten av detta har ytterligare förstärkts genom den fortsatta negativa utvecklingen på kommunens arbetsmarknad. Inland Y har också visat att just centralorten i är i mycket starkt behov av en industriell satsning. har utbyggnaden av ett för industricentrum lämpligt område fortsatt. Industriområdet är sålunda numera färdigställt i en första etapp. I nära samarbete med Stiftelsen Industricentra har industriområdet utformats för att motsvara de krav man ställer på ett industricentrum och genom markförvärv har området förberetts för en väsentlig utbyggnad. Med de koncentrerade insatser som gjorts inom projektet Y och med utnyttjande av i och utvecklingsfondens resurser finns goda förutsättningar att snabbt skapa effekt av ett industricentrum. I sitt avgivna betänkande framförsysselsättningsutredningen vissa förslag om en omläggning av verksamheten med industricentra. Där föreslås att i de allmänna riktlinjerna anger ett antal orter där industricentraanläggningar bör byggas. Vidare föreslås att utbyggnadstakten och det slutliga ortsvalet inom gruppen får beslutas av regeringen. utbyggnadstakt som bestäms av det beräknade årliga anslagsbehovet (6 milj. kr. ) torde det ta avsevärd tid att bygga ut färdiga industricentra på de fyra orter där Stiftelsen Industricentra nu är verksam. Det är med tanke på situationen i angeläget att förändrade villkor för verksamheten inte får betyda en ytterligare tidsförskjutning av byggstarten. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen anhåller att ett statligt industricentrum inrättas i . () BO ()
mot · G202393 · 1979-01-17 00:00:00 — 1978/79 393-395 om ambulanstransporter med helikopter i är landets mest tätbefolkade landskap. Ett med stark trafik belastat vägnät gör att framkomligheten på vägarna ej alltid är den bästa. Förekomsten av flygplatser såsom, och samt i jämte F10 i och närheten till samt det förhållandet att internationella luftleder skär över gör risken påtaglig att ett flyghaveri kan inträffa i . Förekomsten av kärnkraftverk och omfattande kemisk-teknisk industri ökar riskmomenten. Det kan nämnas att danska myndigheter har krävt att vi från svensk sida snabbt igångsätter indikeringsmätningar över med helikopter vid en reaktorolycka vid . Transporter av farligt gods på såväl väg som järnväg är betydande inom . Olyckor i samband med transporter av farligt gods kräver alltid snabba insatser för att inte skador skall uppstå på människor och miljö. är härtill omgivet av hav på tre sidor, bl. a. av ett av världens mest trafikerade farvatten, , vilket medför risker för större sjöolyckor och oljeutsläpp. De stora universitetssjukhusen i och är upptagningsområden för stora delar av , inom vissa specialiteter för hela . uppstår ej sällan exceptionella svårigheter i samband med att mycket brådskande sjuktransporter skall genomföras i ett läge då framkomligheten på vägarna är helt avbruten på grund av snöstormar. Händelserna kring senaste utgör ett talande exempel. Såväl försvarsutredning som Utredningen om sjukvården i krig (USIK) har understrukit behovet av att redan i fred förstärka samhällets resurser för helikoptertransporter. USIK har i sitt betänkande SOU 1978:83 föreslagit att som ett första steg en minst ettårig försöksverksamhet med ambulanshelikoptrar bör komma till stånd. Det är enligt min mening angeläget att en sådan försöksverksamhet genomförs. Då behovet av helikoptrar för räddningstjänsten i är omfattande och då för räddningstjänst lämpliga helikoptrar med omedelbar tillgänglighet där ej står till förfogande bör vid försöksverksamheten i första hand utgöra försöksområde. 1 1978/79. Mot bakgrund av vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts rörande försöksverksamhet med helikopter för ambulanstransporter inom .
mot · G202394 · 1979-01-16 00:00:00 — om åtgärder för räddningstjänst och miljöskydd Den nya lagstiftningen rörande räddningstjänst och miljöskydd har varit i kraft . Det planläggnings- och instruktionsarbete som pågått centralt, regionalt och lokalt har i huvudsak avslutats. Redan nu finns därför skäl att dra vissa slutsatser av tillämpningen av den gällande lagstiftningen och se över organisationen. har i sitt betänkande SOU 1978:49 kommit till motsvarande slutsatser och föreslåratt organisation och resurser när det gäller beredskap mot stora olyckshändelser av alla slag ses över. Vid en översyn bör bl. a. följande beaktas: Ett mycket stort antal centrala myndigheter och verk har ansvar för dels kontroll och genomförande av förebyggande åtgärder, dels planläggning av räddningsinsatser. Något entydigt samordningsansvar finns emellertid inte för någon central myndighet. Regionalt är det länsstyrelserna som har ansvar för miljöskydd och räddningstjänst. Länsstyrelserna skall bl. a. på grundval av den planläggning som sker inom kommunerna upprätta planer för räddningstjänst inom länet. För att sådana planer skall kunna fungera krävs övning av såväl ledningsorganisationen som de faltorgan som skall ingripa med räddningsinsatser. De personella och ekonomiska resurserna vid för att genomföra sådana övningar är emellertid begränsade. En viktig del i skyddet mot miljöfarliga varor är möjligheterna för länsstyrelserna att med tillämpning av brandlagens bestämmelser ålägga företag att vidta särskilda åtgärder i fråga om personal och materiel för att förhindra eller begränsa verkningarna av utflöde av sådana varor. Kartläggning, uppföljning och kontroll kräver insatser av personal med omfattande kunskaper på området. Även i detta avseende är länsstyrelsernas resurser begränsade. Skärpta bestämmelser för återkommande kontroller av anläggningar där farliga ämnen tillverkas eller hanteras torde också behövas. En viktig förutsättning för att en regional katastrofledning snabbt skall kunna träda i funktion är att det vid länsstyrelserna tillämpas en jourtjänst med vakthavande tjänsteman. Medel för sådan jourtjänst finns f. n. inte vid länsstyrelserna. Lokalt har i första hand kommunernas brandstyrelser och hälsovårdsnämnder ansvaret för miljöskydd och räddningstjänst. Också här är de tillgängliga resurserna begränsade, särskilt hos kommuner med deltidsanställd brandkår. Länsstyrelsernas möjligheter att bistå kommunerna med planläggning är begränsade. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär översyn av gällande lagstiftning rörande räddningstjänst och miljöskydd, syftande till dels ökad samordning av befintliga resurser, dels ökad insats för regionala åtgärder i fråga om räddningstjänst och miljöskydd.
mot · G202395 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om förmedlingen av bostäder Boendestrukturen uppvisar många problem, inte minst i storstadsregionerna. Ett sådant utgör de allvarliga tendenserna till segregation i boendet. I stor utsträckning kan man iaktta hur människor med sociala problem koncentreras till vissa bostadsområden. På samma sätt uppstår på sina håll stora koncentrationer av invandrare. Det är en utveckling som medverkar till att skärpa klyftorna i samhället och minska kontakten mellan människor. Samhället har ganska små möjligheter att göra något åt den pågående utvecklingen. Hyresvärdarna bestämmer själva vilka hyresgäster de vill ha. I stor utsträckning avvisas de bostadssökande som har sociala problem eller på annat sätt är avvikande. För dessa grupper får bostadsfrågan som regel lösas inom det allmännyttiga bostadsbeståndet, och risken för ghettobildningar ökar. För att komma åt detta problem borde en skyldighet för hyresvärdar att anmäla lediga lägenheter införas och förenas med en rätt för bostadsförmedlingen att anvisa lägenhet med verkan också hos privata hyresvärdar. Ett sådant system behöver inte innebära att alla uthyrningar sker genom bostadsförmedlingen. Men det skulle kunna ge bostadsförmedlingen ett medel att komma till rätta med hyresvärdar som konsekvent vägrar att medverka till integrering av invandrare, familjer med sociala problem etc. Anvisningsrätten skulle få karaktären av en främjandelag på bostadsmarknaden. Genom att bostadsförmedlingen på detta sätt får ett större ansvar för boendestrukturens utveckling är det också angeläget att bygga upp ett bättre samarbete mellan bostadsförmedling och arbetsförmedling. Syftet skall vara att förbättra möjligheterna för människor att få bostäder i närheten av sina arbetsplatser. En sådan utveckling är viktig för att kunna reducera de långa och tröttande arbetsresorna, särskilt i storstadsområdena. Även från samhällelig synpunkt skulle ett minskat behov av arbetsresor leda till energibesparingar och minskad belastning på trafikapparaten. Målet borde därför vara att en person som får ett nytt arbete erbjuds hjälp att, om vederbörande så önskar, få en bostad så nära denna arbetsplats som möjligt. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder för att införa obligatorisk anmälningsskyldighet av lediga lägenheter för hyresvärdar, anvisningsrätt för bostadsförmedlingarna och ett bättre samarbete mellan bostadsförmedlingar och arbetsförmedlingar i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · G202398 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av krigsmaterielindustrin Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:397 föreslås att beslutar uttala sig för förstatligande av den svenska krigsmaterielindustrin. (vpk) (vpk)
mot · G202401 · 1979-01-17 00:00:00 — 1978/79 401-406 av om viss översyn av kyrkolagen Skulle någon vid föregångna övningspredikningar befinnas på minne och uttal hava något sådant fel, som vore honom uti ämbetets utförande hinderligt så skola biskoparna en sådan allvarligen avråda och ingalunda ordinera; icke heller dem, som äro till deras lemmar så lytta att de därav hindras i gudstjänstens förrättande. Detta är ett utdrag ur kyrkolagens 19 kap. 2 § om predikoämbetet. Paragrafen handlar om vilka kunskaper och egenskaper och vilken ålder som krävs för att en person skall godkännas som präst. Kyrkolagen är skriven 1686. Därför har den i sina delar mycket ålderdomligt uttryck. Det är dock ingen ursäkt för att låta förlegade synsätt stå kvar i skrift. Lagtexten är också mycket stötande för de handikappade som vill läsa till präster. Lagtexten bör därför moderniseras i denna del. att beslutar att följande text i kyrkolagens 19 kap. 2 § skall utgå: icke heller dem, som äro till deras lemmar så lytta att de därav hindras i gudstjänstens förrättande och överlämna ändringsförslag till kyrkomötet. 1 1978/79.
mot · G202404 · 1979-01-17 00:00:00 — av och om kvinnoprästfrågan Regeringen har meddelat kyrkomötet att kvinna som vill bli präst skall ha rätt att prästvigas i sitt hemstift. I elva av landets tretton stift prästviger biskoparna kvinnor. och är undantagna. Regeringen har emellertid ansett att vissa övergångsregler är nödvändiga. Dessa innebär att den biskop som inte viger kvinnor till präster även i fortsättningen har rätt att vägra. Alla nytillträdande biskopar måste dock enligt uttrycklig föreskrift prästviga kvinnor. Biskopen i går i pension, och därmed är det problemet ur världen. 1 däremot har biskopen kvar till pensionering, och det innebär att blir det enda stift där biskopen har rätt att vägra prästviga kvinnor. 1 regeringens meddelande till kyrkomötet nämns två möjligheter. Den ena är att kvinnlig präst prästvigs av biskop i annat stift och den andra möjligheten är att biskop som prästviger kvinnor kommer till och utför förrättningen. Vi anser det otillfredsställande att det skall finnas möjlighet för en av landets biskopar att vägra utföra prästvigning av kvinnor, en tjänsteuppgift som kommer att åvila landets övriga biskopar. Vi bedömer det som osannolikt att någon av landets övriga biskopar kommer till och prästviger kvinnor. Genom större öppenhet vid tillsättningen av biskop i hade dagens situation inte behövt uppstå. Vi hyser farhågor för att unga präster som är motståndare till kvinnliga präster kommer att i betydande omfattning söka tjänster inom , vilket för med sig att i detta stift kommer att konserveras en inställning som får negativa verkningar långt in . Vi vill också ifrågasätta kyrkomötets demokratiska sammansättning. Flera undersökningar har visat att två tredjedelar av landets präster har uppfattningen att både kvinnor och män bör vara präster. Detta borde fått genomslagskraft vid val av representanter till kyrkomötet. Av ledamöterna på kyrkomötet är 39 präster och 57 lekmän. Det betyder att en minoritet av befolkningen - ca 4 000 personer -, dvs. prästerna, representeras på nästan hälften av platserna vid kyrkomötet. Enligt uppgift är motståndarna till kvinnliga präster bland de valda prästerna i majoritet. Ett tungt ansvar åvilar dessa ombud. De bör representera hela prästerskapet, även de kvinnliga prästerna. Vi vill uttala den förhoppningen att de besinnar sitt ansvar och inte enbart uppträder som talesmän för sina åsikter, vilka i realiteten är i minoritet. Vi kan inte acceptera att det skapas särregler för tjänsteutövningen för en av landets biskopar. Vi menar att har man tillträtt bör man ha varit medveten om att krav på prästvigning av kvinnor kan komma att ställas. Är någon på grund av sin trosuppfattning inte beredd till detta, då bör han ta konsekvenserna och avgå. Det är för djupt olyckligt om man genomför dispensregler för en av landets biskopar. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till som innebär att samtliga biskopar är skyldiga att prästviga kvinnor.