mot · G2022582 · 1979-04-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik 1 propositionen anges att stödbehovet skall bedömas efter - det geografiska läget samt - den allmänna sysselsättningsbilden i länet. Vi ansluter oss till departementschefens bedömning såtillvida som de flesta av ovan återgivna faktorer spelar en avgörande roll för en kommuns utvecklingsmöjligheter. Däremot är vi, mot bakgrund av våra erfarenheter, utomordentligt tveksamma till att den allmänna sysselsättningsbilden i länet kan vara av avgörande betydelse för en kommuns utvecklingsmöjligheter. Vår bedömning grundar sig på erfarenheterna av utvecklingen i kommun. Trots det mycket goda sysselsättningsläget i är förhållandena i närmast jämförbara med dem som råder inom stödberättigade delar av landet. I det följande redovisas uppgifter om förhållandena i med jämförelse från delar av landet som får del av regionalpolitiskt stöd. Redovisningen begränsas till de faktorer som departementschefen anser vara väsentliga bedömningsgrunder för stödområdesindelningen. Sysselsättningsläge och geografiskt läge är centrum för länets norra del och haren viktig funktion att fylla för befolkningen i denna av glesbygd dominerade del av länet. , länsarbetsnämnden, utvecklingsfonden och i har därför ägnat särskild uppmärksamhet åt utveckling. har klassificerats som regionalt centrum. Om de mål som uppställts för regionala centra skall kunna uppfyllas måste de regionalpolitiska insatserna i intensifieras. Detta bör, enligt vår mening, ske bl. a. genom att ge företag i kommunen möjlighet till regionalpolitiskt Detta är angeläget inte minst på grund av att de praktiska möjligheterna att arbeta utanför kommunen är små. Möjligheterna att arbeta i en annan kommundel än den där man själv bor är likaså begränsade. Kollektivtrafiken är otillräcklig vilket medför att de som inte har bil endast i begränsad utsträckning kan ta arbete utanför den egna kommundelen. Detta innebär att ungdomar och kvinnor får svårigheter att finna arbete. Att ligger ändrar tills vidare inte denna slutsats. Avståndet är för stort och kollektivtrafiken för obetydlig för att med omgivningar skall kunna vara ett alternativ för stora grupper av de arbetssökande. Behovet av nya arbetstillfällen i kommunen är följaktligen mycket stort. Av följande tabell framgår sysselsättningsläget i jämförelse med det som råder i stödområdet. Tabell 1: Förvärvsarbetande nettobefolkning (20-w tim, 16-w år, %) Av tabellen framgår att andelen förvärvsarbetande är låg i kommun och ligger på ungefär samma nivå som i yttre stödområdet. För männen ligger andelen under riksgenomsnittet och minskar i ungefär samma takt. Kvinnornas förvärvsintensitet ligger långt under riksmedeltalet, även om en svag relativ förbättring skett . En jämförelse med länsmedeltal visar att männen i är yrkesverksamma i ungefär samma omfattning som i Norrlandslänen. I samtliga Norlandslän är däremot de kvinnliga förvärvsintensiteterna högre. Endast i inre stödområdet är situationen i genomsnitt sämre än i för såväl män som kvinnor. Detta innebär att befolkningen i kommun inte har bättre möjligheter att få arbete än vad som gäller i genomsnitt. Så gott som hela kommer enligt propositionen att tillhöra något stödområde. Detta motiverar att även bör ligga inom stödområdet. Förden framtida sysselsättningsutvecklingen är det väsentligt om näringslivsstrukturen domineras av expansiva näringsgrenar eller inte. situation härvidlag framgår av följande tabelluppgifter. Tabell 2: Näringsgrenssammansättning , procent Jord- och Industri skogsbruk Av de skilda näringsgrenarna anger nationella prognoser och långtidsbedömningar att jord- och skogsbruk samt byggnadsverksamhet och vissa industribranscher kommer att kännetecknas av en fortsatt sysselsättningsmässig tillbakagång. (På grundval av de bedömningarna framgår det av tabelluppgifterna att , på grund av Forsmarks utbyggnad, följt av uppvisar den ur utvecklingssynpunkt minst gynnsamma näringsgrenssammansättningen.) tillhör samma grupp som och . Övriga jämförelsekommuner uppvisar en ur utvecklingssynpunkt betydligt gynnsammare näringsgrenssammansättning. Till ogynnsamma näringsgrenssammansättning kommer att tillverkningsindustrin i kommunen karakteriseras av nationellt stagnerande och bakåtgående branscher. I detta sammanhang kan det vara på sin plats att nämna lantbruksnämndens i ingående kartläggning och analys av jordbrukets framtid i kommun. Den utredningen resulterar i en bedömning att antalet jordbruk inom kommunen kommer att minska med 2/3 . Den av lantbruksnämnden prognostiserade utvecklingen skall ses i relation till konstaterandet i "Politik för regional balans (SOU 1975:91), nämligen: "Den väntade tillbakagången av arbetstillfällen i jordbruket ställer krav på aktiva regional- och sysselsättningspolitiska åtgärder. Ökade krav på aktiva åtgärder kommer att ställas i synnerhet i kommuner med en stor jordbrukssektor och en i övrigt svag arbetsmarknad. Av det anförda framgår att har problem som väl kan jämföras med dem i nuvarande stödområde. Med hänsyn härtill bör enligt vår bestämda mening föras till stödområde. Av speciellt intresse är att jämföra med förhållandena i angränsande delar av norra och östra , där motsvarande problem föreligger. I propositionen föreslås att Tierps, och kommuner skall ingå i stödområdet. kommun bildar tillsammans med dessa tre kommuner ett sammanhängande område med minst lika svåra problem. Bland de faktorer som departementschefen anger som väsentliga bedömningsgrunder vid stödområdesavgränsningen ingår bl. a. arbetslöshet över . Antalet arbetslösa i kommun ökade mellan från 300 till 450. Till detta kommer 150 personer, sysselsatta i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning. Dessa siffror ger en god bild av arbetsmarknadsläget i kommunen . Frånsett säsongsmässig nedgång av arbetslösheten har arbetslösheten i kommunen legat ganska på 300-400 personer . I nedanstående tabell redovisas uppgifter om arbetslöshetens omfattning och hur stor del av befolkningen som befinner sig i arbetskraften (= förvärvsarbetande + arbetslösa). Tabell3: Andel av befolkningen utanför arbetskraften (Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningen tredje kvartalet 1975-78) Enligt dessa siffror är arbetslösheten låg i och lägre än i stödområdena och grå zonen. Däremot står en större del av befolkning utanför arbetskraften än i stödområdena. Detta innebär en omfattande undersysselsättning och visar att den dolda arbetslösheten är stor i . Den dolda och den öppna arbetslösheten är tillsammans lika stora som i allmänna stödområdet och grå zonen. Befolkningens ålderssammansättning, , flyttning och.förväntad befolkningsutveckling Uppgifter om befolkningens ålderssammansättning ger bl. a. underlag för en bedömning av i vilken utsträckning strukturella problem råder i kom munerna i fråga. Nedanstående tabell anger ålderssammansättningen i några av de jämförda kommunerna. Tabell4: Befolkningens ålderssammansättning i procent Av dessa uppgifter framgår det att andelen ungdomar är relativt likartad i de jämförda kommunerna. Av större intresse i sammanhanget torde uppgifterna vara om andelen 65-åringar och äldre. Här uppvisar tillsammans med , och den högsta andelen. Andelen invånare är lägst i . Av stor betydelse för förändringar i befolkningens sammansättning är den flyttning som sker till/från kommunen. För många är nämligen enda möjligheten att få arbete att flytta från . flyttade 1 100 personer från kommunen, varav en stor del ungdomar som inte funnit arbete. Den inflyttning på 1 400 personer som skett har en betydligt lägre andel ungdomar och en hög andel äldre. Ungefär en tredjedel av alla ungdomar flyttar från kommunen, och nettoavtappningen i åldersklassen är ca 10 96. Nettoinflyttningen av äldre är totalt sett nästan lika stor och innebär en årlig förstärkning av åldersklassen 60-w år med ungefär 1/2 96. Slutsatsen ger sig själv. Tabell5: Antal flyttare till och från i två åldersgrupper Utflyttningen från har i stor utsträckning sin bakgrund i samma orsaker som utflyttningen från . Inflyttningen beror till stor del på att man funnit en billig bostad i , inte att man fött arbete där. Vad gäller en bedömning av den framtida befolkningsutvecklingen har vi hämtat vissa uppgifter från länsplaneringen. Av de uppgifterna framgår det att tillsammans med , och i inre stödområdet samt och i allmänna stödområdet är de av de jämförda kommunerna som uppvisar en befolkningsminskning . Tabell6: Faktisk och förväntad befolkningsutveckling (1970 = index 100) 1990 (Källa: ) Av de uppgifter som vi redovisat framgår att kommun intar en särställning i . Närmaste geografiska jämförbarhet finner vi i de till gränsande Nordupplandskommunerna . kommun bör därför ingå i samma kategori av stödberättigat område som , och . Mot bakgrund av vad som anförts i det föregående föreslår vi därför att beslutar att kommun skall hänföras till stödområde 2. () () () ()