ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021067 · 1979-01-24 00:00:00 — om åtgärder mot finansiering av flerfamiljshus genom s. k. strimlade lån Användningen av s. k. strimlade lån vid finansiering av vissa bostadsrättshus och andelshus uppges ha ökat. Utifrån det godtagna syftet att kostnaderna inom olika former av upplåtelse av bostäder skall vara neutrala kan detta inte godtas. Åtgärder bör därför vidtas för att denna finansieringsform skall upphöra och avvecklas även i de fall den använts. bör därför begära aktiva åtgärder från regeringens sida i sådant syfte såväl i vad gäller ändrade skatteregler som med andra tänkbara metoder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att överväganden bör göras för åtgärder för att motverka finansiering av flerbostadshus med s. k. strimlade lån.
mot · G2021069 · 1979-01-24 00:00:00 — om representation i ortsdominerande styrelser Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1068 hemställer jag att beslutar anhålla att regeringen kommer med förslag om rätt för kommunerna till representation i ortsdominerande företags styrelser.
mot · G2021070 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1070-1077 om åtgärder för att intensifiera den kommunala sysselsättningsplaneringen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1068 hemställer jag att beslutar anhålla att regeringen vidtar åtgärder för att intensifiera den kommunala sysselsättningsplaneringen. 1 1978/79.
mot · G2021072 · 1979-01-24 00:00:00 — om bidrag till pensionärer för glasögon Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1071 hemställs att hos regeringen begär en utredning om hur samhället kan underlätta anskaffande av glasögon för pensionärer i enlighet med vad som sägs i motionen 1978/79:1071.
mot · G2021074 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om hemspråket inom förskolan Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1073 hemställs 1. att uttalar att målsättningen för invandrarbarnens utbildning är att de måste ha rätt till hela förskoleutbildningen på sitt eget modersmål, 2. att uttalar att modersmålsundervisningen bör vara obligatorisk i förskola.
mot · G2021076 · 1979-01-23 00:00:00 — Motion 1978/79:1076 av m. fl. om ökade anslag till internationella fredsforskningsinstitut () Med hänvisning till vad som anfdrts i motionen 1978/79:1075 hemställs att beslutar att anslaget till i budgetpropositionen, bil. 6, punkten E 4, fastställs till . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G2021078 · 1979-01-23 00:00:00 — 1978/79 1078-1090 av m. fl. om inriktningen av utbildningen i marknadsföring Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1077 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningen i marknadsföring vid våra högskolor och universitet bör begränsas till att lära ut metoder, som överensstämmer med samhällsintresset så som det anges i samhällets uttalade mål på det konsumentpolitiska området. () () () () () 1 1978/79.
mot · G2021079 · 1979-01-23 00:00:00 — av och om lokalisering av statlig verksamhet till Regeringen beslöt att uppdra åt att redovisa förutsättningarna för att anskaffa lokaler i södra delen av för statlig verksamhet. I första hand skulle utredningen undersöka möjligheterna att lokalisera arbetsplatser till och kommuner. avlämnade styrelsen en utredning kallad Lokalförsörjningsmässiga föiutsättningar för anskaffande av lokaler i för ytterligare statlig verksamhet. a. att lokalisering och lokalbehov för vissa institut och institutioner knutna till tekniska högskolan blir föremål för särskild utredning. Styrelsen stöder sig bl. a. på att motsatt sig ytterligare bebyggelse i nuvarande område och i stället vill pröva möjligheten att förlägga ifrågavarande verksamhet till södra delen av . Berörda verksamheter är , och institutionerna för energiforskning och plasmafysik med fusionsforskning vid tekniska högskolan. Den aktuella utredningen bör komma i gång. Planeringsläget är komplicerat. Samband med tekniska högskolan i måste kunna uppehållas, lokalprogrammets omfattning undersökas m. m. uppdrag var att redovisa förutsättningarna för en lokalisering till eller . Därutöver bör utredas en alternativ lokalisering till kommun i närheten av pendeltågsstationen i Östertälje, där lämplig mark finns tillgänglig. Med hänvisning till vad som anförts hemställs1 att hos regeringen begären utredning om lokaliseringen av och , dock med det tillägget att en lokalisering också prövas i kommun. () () 1 Se även motionen 1978/79:1080.
mot · G2021080 · 1979-01-23 00:00:00 — av och om lokalisering av plasmafysik till Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1079 hemställs att hos regeringen begär en utredning om lokaliseringen av institutionerna för energiforskning och plasmafysik med fusionsforskning vid tekniska högskolan enligt förslag, dock med det tillägget att en lokalisering också prövas i kommun.
mot · G2021081 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om prövningen av den formella giltigheten av administrativa beslut Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:688 hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär att den formella giltigheten av administrativa beslut skall kunna prövas i allmän domstol. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G2021082 · 1979-01-25 00:00:00 — om utgivning på kassettband av tidskriften och departement Från riksdag och departement är en tidskrift som ger snabb och lättläst information om vad som händer i våra högsta beslutande organ. Genom att läsa tidskriften kan man hålla sig informerad om de viktigaste rikspolitiska besluten. Detta kan man också göra genom att läsa dagstidningarna. Synskadade har emellertid inte den möjligheten. I och för sig är det ett önskemål att dagstidningarnas innehåll gjordes tillgängligt för synskadade. F. n. är det dock endast tidningen som kommer ut på kassett i en försöksverksamhet som arvsfonden finansierar. Vi finner det därför starkt motiverat att informationen från och departementen görs tillgänglig för synskadade. Detta skulle kunna tillgodoses genom att tidskriften och departement gavs ut på kassett. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utge tidskriften och departement på kassett för synskadade prenumeranter.
mot · G2021083 · 1979-01-24 00:00:00 — av i Kumla m. fl. om begreppet kommunalt förtroendeuppdrag i kommunallagen 1 den nya kommunallagens 2 kap. 5 § och 3 kap. 4 § samt 3 kap. 13 § andra stycket stadgas rätten till ledighet från anställning vid fullgörande av uppdrag som ledamot eller suppleant i fullmäktige, nämnd eller styrelse. I anslutning till den i propositionen 1975/76:187 angivna lagtexten finns en tolkning av departementschefen angående begreppet kommunalt uppdrag. Departementschefen foijer här kommunallagsutredningen och anser att man skall se begreppet kommunalt uppdrag i dess vidaste mening och att rätten till ledighet skall omfatta alla kommunala uppdrag, ävensom deltagande i arbetsgrupper och utredningar vilka är avhängiga av det kommunala uppdraget. Departementschefen vill därför inte exakt ange vad som är att anse som kommunalt uppdrag, men i nästa mening gör han en märklig helomvändning då han slår fast att rätten till ledighet ej skall gälla ledamöter i aktiebolag eller stiftelser, som ägs av en eller flera kommuner och landsting. Detta konstaterande är märkligt så till vida som han här skiljer på kommunala uppdrag endast på grundval av var det formella beslutet fattas - i folkvald församling eller på bolagsstämma. Konsekvenserna av detta blir att vi får två olika slag av förtroendevalda, en kategori vars ledighet är lagstadgad och en som saknar laglig rätt till ledighet. Detta har dessutom negativa konsekvenser rent avtalsmässigt för statligt anställdas ledighet. Då kommunerna alltmer av praktiska skäl - ensamma eller i förening med landsting (bolag eller stiftelser) - valt att driva företag t. ex. för elvärme, kollektivtrafikproduktion eller bostadsförvaltning, vilkas styrelser nomineras på samma grunder som till andra kommunala nämnder och styrelser, bör dessa åtnjuta samma lagliga rätt till ledighet. Formerna för den kommunala verksamhetens bedrivande får inte vara avgörande för huruvida ledighet skall utgå eller ej - alla förtroendevalda bör jämställas oavsett uppdrag. Det är också enligt vår mening väsentligt att på olika sätt underlätta för medborgarna att åta sig kommunala förtroendeuppdrag och att ge de förtroendevalda en god arbetssituation. I takt med den utökade kommunala verksamheten ställs allt större krav på förtroendemännens kompetens och tid samt på att de skall vara väl insatta i de frågor de har att besluta om. Vi delar därför kommunallagsutredningens förslag att rätten till ledighet skall avses omfatta alla uppgifter som är förenade med kommunala förtroendeuppdrag, även nödvändigt förberedelsearbete som t. ex. inläsning och sammanträden med partigrupper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att begreppet kommunalt förtroendeuppdrag vid tillämpning av kommunallagen 2 kap. 5§ och 3 kap. 4§ och 13 § innefattar förtroendevalda i kommunala aktiebolag och stiftelsers styrelse. () i Kumla () () () () ()
mot · G2021084 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om utjämningsmandat i de kommunala valen Sedan riksdagsvalet gäller strikt proportionalitet vid mandatfördelningen genom småpartispärr och utjämningsmandat. Vid riksdag väcktes motioner om att detta valsystem även skulle tillämpas vid val till kommunfullmäktige och landsting. Dittillsvarande regler om valkretsindelning för val till kommunfullmäktige och landsting hade en betydande effekt på valutfallet i vad gäller antal mandat per parti. Valresultatet i landstingsvalen 1970 visade t. ex. att den faktiska spärren för representation i landstingen låg långt högre än den 4-procentsgräns som gäller vid val till . I vissa landstingsområden krävdes både 1970 och 1973 upp emot av rösterna för mandat. riksdag beslutade att ett nytt system för val till landstingen skulle tillämpas vid val. Det nya systemet innebär att 9/10 av mandaten i varje landsting är fasta valkretsmandat. De återstående mandaten är utjämningsmandat och används för att utjämna de avvikelser från ett landstingsproportionellt riktigt valresultat som kan uppstå vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten. Detta system ger bättre proportionalitet än det tidigare. Endast parti som har fått av rösterna i hela landstingskommunen deltar i mandatfördelningen. I fråga om valen tili kommunfullmäktige beslutades emellertid endast vissa ändringar i de dittillsvarande reglerna. Det lägsta antalet fullmäktige som skall utses i varje valkrets i valkretsindelad kommun höjdes från 10 till 15. Denna förbättring leder dock ej till den önskvärda rättvisan vid mandatfördelningen mellan partierna. Efter valen såväl 1973 som 1976 har det kunnat konstateras att det i vissa fall har blivit en annan majoritet i kommunfullmäktige än vad som motsvaras av röstfördelningen mellan partierna. Ett system med utjämningsmandat borde därför införas även i valen till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. borde övervägas om inte en småpartispärr borde införas. En sådan behöver nämligen inte innebära ökade svårigheter för småpartier att bli representerade. Gällande regler innebär med andra ord att småpartispärren i valen till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner faktiskt är högre än i valen av landstingsman. I kommuns största valkrets, som bär upp 19 mandat, var den faktiska spärren val . Även vid ett införande av en småpartispärr på i de valkretsindelade kommunerna skulle det alltså innebära ökade möjligheter för småpartierna att erhålla mandat. Regeringen har tillsatt en kommitté för översyn av Kommittén skall med hänsyn till de erfarenheter som de senaste valen givit komma med förslag på eventuella ändringar i vallagen. Av direktiven framgår emellertid inte klart, om de i denna motion aktualiserade frågorna kommer att behandlas av kommittén. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den parlamentariska kommitté som tillsatts för översyn av vallagen även bör behandla frågan om ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner.
mot · G2021086 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förenkling av gällande lagar I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Rättstrygghet och kriminalvård i nämnda motion hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande lagar i syfte att pröva vilka lagar och bestämmelser som kan förenklas eller utmönstras såsom inaktuella. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021087 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om begränsat serviceansvar för kommun I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Fritid i frihet i nämnda motion hemställs att begär att regeringen lägger fram Förslag om ändringar i kommunallagen i syfte att möjliggöra för kommun att begränsa () () sitt serviceansvar inom områden för fritidsbebyggelse. H. () () PER () () () () () () L. () i
mot · G2021088 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om de framtida relationerna mellan staten och kyrkan I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Kyrkan i samhället i nämnda motion hemställs att som sin mening uttalar att de framtida relationerna mellan staten och kyrkan skall utformas på ett sådant sätt att kyrkans karaktär av öppen, rikstäckande folkkyrka kan vidmakthållas. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021089 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en fördjupad demokrati I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet En fördjupad demokrati i nämnda motion hemställs att 1. hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning med förbud mot kollektivanslutning till politiska partier, 2. antar följande förslag till ändrad lydelse av 4 kap. 12 § riksdagsordningen Utskottet skall är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begärs av minst en tredjedel av ledamöterna i utskottet. 3. hos regeringen anhåller om utredning och förslag om öppen redovisning av de politiska partiernas finansiering, 4. hos regeringen anhåller om utredning och förslag om fyraåriga mandatperioder. H. () L. () i () () () PER () () ()
mot · G2021090 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om stödet till dagspressen 1 motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Mediapolitik i nämnda motion hemställs 1. godkänner de i motionen 1978/79:1108 förordade förändringarna i grunderna för statligt stöd till dagspressen, 2. till Slöd lill dagspressen för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . reducerat förslagsanslag av . H. () L. () i () () () PER () () ()
mot · G2021094 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. Svenskt näringsliv har byggts upp av ett stort antal privata företag som i inbördes konkurrens och i konkurrens med utländska företag på en i princip fri marknad tävlat om konsumenternas ynnest. Detta har varit möjligt genom att vi i vårt samhälle har näringsfrihet, tidigare t. o. m. inskriven i grundlagen och därmed fri etableringsrätt. har emellertid starka krav framförts på etableringskontroll i olika branscher. De senast aktuella branscherna är byggbranschen och restaurangnäringen. Men även inom andra områden, som kanske inte direkt förknippas med fri enskild företagsamhet men som i ett fritt samhälle utgör en del av den fria företagsamheten - nämligen läkar- och tandläkaryrkena -, hotas rätten att bedriva verksamhet i enskild form. Som ett exempel kan nämnas att den statliga hälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) väntas föreslå att landstingen skall få avgöra om en läkare skall få driva sin verksamhet som egen företagare, dvs. inneha privatpraktik eller tvingas till offentlig tjänst. Men även från företagarhåll har ibland framförts krav på inskränkningar, t. ex. när det gäller den tillfälliga handeln. Antalet nystartade företag har minskat och som en direkt följd av detta har det blivit allt svårare att finna nya arbetstillfällen för de människor som friställs från våra krisbranscher. Den minskade nyetableringen är ett hot mot vårt välstånd. Det gällerdärför att stimulera till nyföretagande och nyinvesteringar. tvekar många människor att starta nya företag bl. a. på grund av den debatt som förs om etableringskontroll, allmän auktorisation, löntagarfonder m. m. Ett avgörande steg för att öka företagarnas och de presumtiva företagarnas tilltro till statsmakternas vilja att bedriva en social marknadsekonomi byggd på fri enskild företagsamhet skulle vara att i grundlagen skydda rätten att starta och driva företag. Vi anser att rätten att starta och driva företag är en nödvändig beståndsdel i en social marknadsekonomi, självfallet under förutsättning att man inte riskerar annans liv eller hälsa. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till grundlagsskyddad näringsfrihet. () () () ()
mot · G2021096 · 1979-01-23 00:00:00 — Motion 1978/79:1096 Vid högtidliga öppnande har :s drabanter tidigare utgjort ett uppskattat inslag. När flyttade till nya skulle bl. a. inte rulltrappan ha klarat drabanternas taktfasta intåg. Detta trevliga inslag togs bort ur ceremonierna. När flyttar tillbaka till gamla finns därför möjlighet att återinföra denna tradition. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar återinföra traditionen med intågande drabanter vid högtidliga öppnande.
mot · G2021097 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1097 om direkt radio- eller TV-sändning av riksdagsdebatter Allmänhetens möjlighet att följa arbete är mycket begränsad. Vanligen inskränker den sig till några enstaka TV- och radioprogram med direkt utsändning från eller av kommentarer i massmedia när någon extra intresseväckande fråga kommer upp. Samhällsdebatten skulle kunna vitaliseras och allmänhetens kunskap om samhällsfrågor öka om allmänheten liksom riksdagsledamöterna hade tillgång till direktutsändning från riksdagsdebatten. Denna utsändning skulle kunna engagera en TV-kanal eller ett radioprogram där talmannen som leder arbetet och där debatten fortgår opåverkad av kommentatorer. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att beslutar utreda frågan om direktsändning av riksdagsdebatterna över radio- eller TV-nätet. GOTAB 61215 Slockholm 1979
mot · G2021098 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1098-1104 av m. fl. Den nya grundlagen har ytterligare förstärkt ställningen för utskott. Vidare har det faktum att det bara var majoritetsregering () bidragit till att stärka utskottens betydelse. En viktig del av utskottens verksamhet är att samla in information genom utfrågningar av experter, statsråd, företrädare för organisationer och andra. Med hjälp av frågeformen kan man då få fram information som annars skulle utebli. Denna information är ofta av en sådan karaktär och kvalitet att den borde vara tillgänlig för allmänheten. Det måste även anses vara av värde för demokratin att allmänheten i största möjliga utsträckning har tillgång till den information som beslutsfattarna får. Det är beklagligt att sådana utfrågningar enligt nuvrande författning endast kan ske inom stängda dörrar. Regeringen och grundlagens majoritet lyckades aldrig motivera sekretessen. Påståendet att offentliga utskottssammanträden skulle försvaga allmänhetens intresse för kammardebatten är ogrundat. Enligt vår mening kommer i stället allmänhetens intresse för riksdag och politik att öka om viktiga utfrågningar i kan ske offentligt. Därmed ökar också intresset för kammardebatten i ärendet. En del av motståndet mot offentliga utskottsutfrågningar beror på den missuppfattningen att det skulle röra sig om offentliga utskottssammanträden. Så är ju inte fallet. har denna reform diskuterats inom och utom . I har krav på offentliga utskottsutfrågningar drivits från liberalt håll . har förslaget fått större tyngd. Kraven på närdemokrati, öppenhet och insyn har växt. Många misstro mot politiken gör det särskilt viktigt att skapa former som ger en mer vital roll i samhällsdebatten. Statens maktutövning sväller och kräver en bättre kontroll. Det är lätt att ange en rad frågor och projekt där offentliga utskottsutfrågningar i skulle betyda mycket t. ex. 80, energipolitiken, de statliga företagens expansion, trafikpolitiken. Med hänvisning till ovanstående hemställs att antar följande lydelse av 4 kap., 12 § RO: 12 § Utskott skall är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara 1 1978/79. offentligt, därest detta begärs av minst 1/3 av ledamöterna utskottet. () ()
mot · G2021099 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. En bred opinion motsätter sig ett fullföljande av planerna på ett garage under riksplanen framfor på . Allmänheten har visat ett mycket stort intresse för den mängd fynd av historiskt och kulturhistoriskt värde som kommit fram vid de arkeologiska utgrävningarna. Vi anser att byggandet av ett garage i denna mycket känsliga kulturmiljö av flera skäl måste omprövas och instämmer därvid i den kritik som riktas mot projektet. Områdets kulturmiljö bör bevaras sedan utgrävningarna slutförts. Det är desto mera angeläget som har ett övergripande ansvar för vården av våra kulturarv. Trafikpolitiken i kännetecknas bl. a. av strävanden att mildra trycket från privatbilismen i kommunens innerkärna och de luftföroreningar och betydande miljöolägenheter detta för med sig. Garagebygget får snarare till följd av dessa strävanden motverkas. bör utformas som en sammanhängande och lättillgänglig park. Det gäller att i samförstånd med verka för en framtida park på till stockholmarnas och övriga medborgares glädje och nytta 1. upphäver godkännande av redovisat ombyggnadsförslag beträffande såvitt det påverkar användning och utformnig av det område inom vilket arkeologiska utgrävningar skett eller avsetts ske, 2. uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att för prövning lägga fram ett reviderat ombyggnadsförslag, vilket i vad avser bevarande av och tillgänglighet till områdets kulturhistoriska lämningar m. m. i allt väsentligt tillgodoser de krav som ställts i motionen. () () () () () ()
mot · G2021100 · 1979-01-24 00:00:00 — av om kunglig persons titulatur I regeringsformen finns nu ej någon motsvarighet till 45 § i gamla regeringsformen angående Konungens rätt att efter gammalt bruk tillägga prinsar av det kungliga huset titel av svenskt landskap. Då detta är en gammal tradition som går tillbaka till Vasadynastien och - efter ett avbrott genom arvfursten försäkran 1650 - återupplivades i regeringsformen , synes ett stadgande härom lämpligen böra införas i successionsordningen och därvid utsträckas till att även gälla prinsessor av det kungliga huset samt gemål till drottning, som är statschef. Härvid bör dock beaktas att våra landskap alltsedan konung tid är indelade i hertigdömen och grevskap. Hertigdömen är i rangordning , , , , , , , , , och samt grevskap , , , , , , , , , , och . var aldrig med i denna indelning, och är ej något landskap utan endast benämningen på norra delen av landskapet samt på vårt nordligaste län. Det skulle säkert uppskattas ifall man efter god förebild från Vasadynastien gav prinsar och prinsessor av det kungliga huset ävensom gemålen till regerande drottning titlar av ett hertigdöme och ett grevskap, varigenom två landskap skulle kunna bli representerade i en kunglig persons titulatur. Under hänvisning till det anförda hemställs att måtte besluta att såsom vilande grundlagsförslag i successionsordningen införa ett stadgande av följande lydelse: och prinsessa av det kungliga huset må tilläggas titlar av hertigdömen och grevskap bland de svenska landskapen. Lag samma skall gälla gemål till drottning, som är statschef. . NISSER (m)