mot · G202227 · 1979-01-10 00:00:00 — av m. fl. om den framtida utbildningen vid i har avlämnat sitt betänkande, SOU 1978:70, som är föremål för remissbehandling. Betänkandet innehåller förslag om regionsjukvårdens innehåll och verksamhetsformer, regionindelningen samt samverkan inom och mellan sjukvårdsregionerna. Enligt utredningens förslag skulle omstruktureras och de i denna region ingående länen överföras till andra regioner. Lasarettet i , skulle om förslaget realiseras, förlora sin ställning som regionsjukhus. En avveckling av i som regionsjukhus skulle få ytterst allvarliga konsekvenser för län och dess invånare. Vi har tagit del av en till regeringen ställd skrivelse från i län, vari styrelsen närmare redovisar en del negativa effekter som ett realiserande av regionsjukvårdsutredningens förslag skulle innebära. framhåller i sin skrivelse bl. a. följande: Sjukvårdens omfattning och tillgänglighet - i första hand givetvis för länsborna men också för andra inom den nuvarande bosatta - påverkas på ett mycket negativt sätt. Svårare att komma till sjukhus och längre och mera tidsödande och kostsamma resor både för patienter och besökande anhöriga blir följden. Rekryteringen av kvalificerad personal av olika kategorier till sjukhuset och i viss utsträckning andra institutioner inom länet försvåras. Vårdkvaliteten påverkas negativt. Vid pågår ett relativt omfattande forsknings- och utvecklingsarbete och också en betydande efterutbildning av läkare och annan sjukvårdspersonal. Detta har åstadkommits genom stora ekonomiska och personella insatser från sida. Denna verksamhet riskerar att stagnera eller i viss utsträckning raseras om sjukhuset mister sin ställning som regionsjukhus. Ur sysselsättningssynpunkt spelar en viktig roll. Det är inte bara personal vid de s. k. regionklinikerna som berörs av förslaget, utan också verksamhet och personal inom många andra arbetsområden vid sjukhuset påverkas av sjukhusets ställning som regionsjukhus. har beräknat att totalt ca tusentalet tjänster påverkas vid en nedläggning av regionsjukvården vid sjukhuset. Omräknat i antal sysselsatta personer motsvarar detta ca 1 600-1 700 anställda. påpekar också i sin skrivelse att det här är fråga om sysselsättningen inom en region som även i andra sammanhang är hårt ansträngd. Utvecklingen av näringslivet i län har varit ogynnsammare än för riket som helhet. har exempelvis ca 14 000 personer friställts genom nedläggningar och permitteringar. Rekryteringen inom den offentliga sektorn har till viss del kunnat motverka nedgången i syselsättningen inom industrin. har därvid haft en stor betydelse, inte minst för sysselsättningen bland ungdomar och kvinnor. En inskränkning av verksamheten vid stämmer heller inte överens med den regionalpolitiska målsättningen. tar slutligen i sin skrivelse upp frågan vad en nedläggning av regionsjukvården vid sjukhuset i skulle innebära ur samhällsekonomisk synpunkt. Trots att styrelsen då ärendet behandlades saknade kännedom om på vad sätt utredningen tagit upp frågan om det fortsatta utnyttjandet av det samhällskapital som regionsjukvårdsanläggningarna i representerar eller hur frågan om kostnaderna för eventuell utbyggnad på annat håll skulle lösas, bedömde styrelsen de ekonomiska frågorna vara av stor vikt. Ur samhällsekonomisk synpunkt kunde det icke vara försvarbart att rasera en väl fungerande regionvårdsorganisation genom en nedläggning av regionsjukvården vid sjukhuset i . Så långt i län. Vi kan helt och fullt ansluta oss till de synpunkter som fört fram och de ställningstaganden som styrelsen gjort. uttalanden är grundade på en realistisk bedömning av det faktiska läget och anpassade till utvecklingen. förslag, i vad det gäller i , måste anses innebära ett ytterst allvarligt ingrepp i sjukvårdsorganisationen och sjukvården inom län men också ett ingrepp som kommer att ha återverkningar av negativ art på många andra områden inom samhället. i representerar en ytterst värdefull tillgång inom sjukvården - lokal- och utrustningsmässigt och inte minst med ett omvittnat gott medicinskt kunnande - som det gäller att på allt sätt slå vakt om och ta till vara. Det kan samhällsekonomiskt inte vara försvarligt att ta bort eller minska på verksamheter vid sjukhuset på sätt utredningen föreslagit och därmed förslösa en betydande samhällsresurs. Sjukhuset i bör därför även i fortsättningen fungera som regionsjukhus. Som regionsjukvårdsutredningen redovisar är i f. n. det enda regionsjukhus som inte har anknytning till medicinsk fakultet. a. detta tas av utredningen till intäkt för att sjukhuset skulle utgå ur regionsjukhusorganisationen. Utredningen påpekar dock också att det i - tack vare intresse och stöd samt förekomsten av högskola och andra utbildningsresurser- förekommer forskning och forskarutbildning. Utredningen pekar bl. a. på den forskning och utveckling som skett på den yrkesmedicinska avdelningen vid sjukhuset och uttalar också att det synes värdefullt att fortsätta och vidareutveckla en forskningsverksamhet kopplad till det beteendevetenskapliga området och till socialmedicinen. Det förhållandet att i såsom enda regionsjukhus inte tyngs av grundutbildning av läkare men i stället har en väl utvecklad och enligt vår uppfattning god vidare- och efterutbildning av läkare bör ge anledning till en utredning om på vad sätt de resurser som byggts upp och är tillgängliga vid sjukhuset i stället för att förödas skall kunna utnyttjas och utvecklas för framtiden. Ett annat motiv härför är det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits vid sjukhuset och som successivt ökat i omfattning. Vi vill därför något närmare belysa de insatser som gjorts och görs i de här avseendena och den situation som råder. i slutet av 1960- och , gavs vid i klinisk utbildning för läkare med utländsk läkarexamen. Ett 60-tal läkare utexaminerades . Utbildningen leddes av en klinikchef vid sjukhuset och stod under överinseende av inspektor från medicinska fakulteten i . Som lärare fungerade sjukhusets läkare, och de resurser som i övrigt stod till förfogande för de utländska läkarstuderandena var av samma typ och omfattning som vid universitetsklinikerna. Genom denna utbildning tillfördes landet ett avservärt antal läkare med god utbildningsstandard. Den visade också att sjukhuset var lämpat för denna typ av läkarutbildning. vidareutbildning (NLV) placerar ett tiotal s. k. NLV-kurser vid . Härigenom erhåller ca 250-300 läkare per åren del av sin specialistläkarutbildning vid sjukhuset. Som kursledare resp. kurssekreterare fungerar sjukhusets läkare. Vid ett flertal kuser samarbetar olika kliniker i undervisningen. Det patientunderlag som sjukhuset har, resp. de utbildningsresurser som krävs för dessa kurser, räcker väl till vid sjukhuset. Vid sjukhuset förekommer vidare s. k. regionsjukvårdsdagar avsedda för läkare, administratörer och förtroendemän inom sjukvårdsregionen. Härvid redovisas innehållet i och utfallet av den sjukvård i regionspecialiteterna som presterats under föregående år. Kontakter över länsgränserna och möjligheter till erfarenhetsutbyte har härigenom skapats. Flera kliniker vid anordnar dessutom regionala konferenser om olika gemensamma problem inom sjukvården. väcktes tanken på att i en mer systematiserad form genomföra efterutbildning av läkare inom sjukvårdsregion. 1 samarbete med läkarsällskap och läns läkarförening anordnar regelbundna s. k. efterutbildningsdagar. Dessa riktar sig till alla läkare i såväl sluten som öppen vård inom hela sjukvårdsregionen. Fyra sådana dagar anordnas per termin, och ämnena berör skilda områden inom olika delar av medicinen. Efterutbildningsdagarna har väckt stort intresse bland regionens läkare, och antalet deltagare brukar uppgå till 150-200 per gång. Frånsett sedvanliga interna klinikkonferenser har vid sjukhuset även anordnats två allmänna konferenser, nämligen en 1977, då ämnet var produktionskontroll inom sjukvården, och en 1978, då en tvådagarskonferens om omvårdnadsforskning arrangerades. Även dessa konferenser har rönt stort intresse och lockat ett stort antal deltagare , såsom läkare, administratörer och förtroendemän. Dessa olika utbildningar organiseras, leds och genomförs av läkare i samarbete med . Insatserna visaratt efterutbildning av läkare av ses som något väsentligt och av vikt för att vidmakthålla en god sjukvårdsstandard samt att är berett att ta på sig de kostnader som är förenade med denna form av vidare- och efterutbildning av läkare. personella och materiella resurser har varit och är en förutsättning för denna typ av utbildning. Vårdyrkesutbildningen är som för andra region- och länssjukhus en väsentlig uppgift för sjukhuset i . läkare svarar för ca 6 000-7 000 läkarlärartimmar . Genom den högspecialiserade vård som finns vid kan sjukhuset tillhandahålla läkarlärare representerande de olika specialiteter som finns företrädda. kan därför inom vårdyrkesutbildningen erbjuda en såväl kvantitativt som kvalitativt god lärarinsats. Genom initiativ av läns landsting inbjöds företrädare för högskolorna i till en diskussion om målsättning för forskning i . Därvid kunde konstateras att det till lokaliserats avsevärda resurser för undervisning och att möjligheter till forskning förelåg. bedömdes i detta sammanhang inta en central ställning, eftersom man här har en forskningstradition med forskningserfarna läkare. Flertalet klinikchefer och många av deras medarbetare har akademisk lärarkompetens (docenter). Vid en forskningsinventering har man konstaterat att en avsevärd klinisk forskning utförts vid och att många projekt även haft en tvärvetenskaplig uppläggning. Målsättningen för den gemensamma forskningen i har angetts vara att skapa förutsättningar för en samhällsmedicinsk forskning. För finansiering av olika forskningsprojekt avsätter . till en särskild forskningsfond. utdelats till olika projekt, främst inom klinisk medicinsk forskning. Härtill kommer anslag ur vissa andra disponibla fonder. För att samordna olika forsknings- och utbildningsinsatser har anställt en särskild forskningsadministratör. Denne har bl. a. till uppgift att initiera och organisera forskarutbildningskurser, främst för läkare. Sådana kurser har genomförts i medicinsk vetenskapsteori, medicinsk statistik och medicinsk ekonomi. a. dessa initiativ har i skapats förutsättningar för att läkare, verksamma inom läns landsting men också i hela regionsjukvårdsområdet, får möjlighet inte bara till specialist- och efterutbildning utan även till viss forskarutbildning. De insatser gjort visaratt man har insett betydelsen av en fortsatt vidare- och efterutbildning av läkarna och att man har kapacitet och möjlighet att genomföra denna. Givetvis spelar härvidlag tillgången till ett regionsjukhus med sina resurser en stor roll. Det synes oss vara nödvändigt och rimligt att dessa resurser i form av tas till vara och utnyttjas, inte bara för del utan även för landet i övrigt. Då i inte, såsom de övriga regionsjukhusen i landet, är belastat med grundutbildning av läkare skulle dess kapacitet kunna utnyttjas såsom ett centrum för läkares specialist-, vidare- och efterutbildning inom ramen för den verksamhet som leds av Till sjukhuset skulle också kunna förläggas utveckling och uppföljning av de vårdprogram som under ledning utarbetas. Härvidlag utgör sjukhusets reorganiserade socialmedicinska klinik en väsentlig resurs. Denna kan också komma att få en viktig uppgift, om vårdforskningsprojekt förlädes till i . De personella och materiella resurser som finns nedlagda i kunde på här skisserat sätt tillvaratas och sjukhuset härigenom ges en profil mot vidare- och efterutbildning av läkare samt vårdutveckling och vårdforskning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att ger regeringen till känna vad i motionen anförts och begär att regionsjukvårdsutredningens betänkande kompletteras med en utredning om möjligheterna att till i förlägga huvudansvaret för efter- och vidareutbildning av läkare samt vårdutveckling och vårdforskning. () . () () () () () () () () () () () () () () () () () . NISSER (m) () ()