mot · G202585 · 1979-01-22 00:00:00 — av i om en ny aktiebolagslag trädde den nya aktiebolagslagen i kraft. Den lagen var föråldrad redan när den antogs. Det mest anmärkningsvärda är att den nya aktiebolagslag som tillämpas inte på något sätt behandlar de anställdas rätt till inflytande i företaget. Detta ledde till problem . tvingades fatta beslut om avvägningen mellan medbestämmandelagstiftningen och aktiebolagslagen. Redan när aktiebolagslagen lades fram för lagrådet anförde dåvarande statsrådet att den lag regeringen föreslog var verklighetsfrämmande och föråldrad. I den nya aktiebolagslagen har en rad i och för sig värdefulla putsningar i den gamla lagstiftningen gjorts. Bristerna i den nya lagen är dock så stora att de motiverat att igångsätta ett utredningsarbete i syfte att ge möjlighet att ta ställning till en ny aktiebolagslag. har tidigare begärt en samordning mellan medbestämmandelagen och aktiebolagslagen. Den allvarligaste bristen i den nya aktiebolagslagen är att den inte reglerar de anställdas rätt till medbestämmande i företagen. Detta innebär t. ex. att styrelsen är ansvarig inför bolagsstämman - där bara ägarrepresentanter sitter - men att några styrelsemedlemmar (de anställda) väljs av helt andra än bolagsstämman. Frågan är om vår nuvarande aktiebolagslagstiftning är speciellt lämpad för att reglera en verklighet, där de flesta kapitalägare aldrig lägger sig i företagens skötsel och där de anställda fått laglig rätt till inflytande på företagens centrala beslut. Dagens aktiebolagslag reglerar främst frågor om relationer mellan olika grupper av kapitalägare och är därför föga anpassad till företagsdemokratiska krav. Den nya aktiebolagslagen kritiserades starkt under remissbehandlingen. TCO ansåg t. ex. att den i stället för att främja en angelägen utveckling mot jämnare fördelning av inflytande mellan kapital och arbete skulle bidra till att konservera ett ur arbetssynpunkt otillfredsställande förhållande för avsevärd tid framåt, medan LO menade att det är beklagligt att ett förslag till revision av aktiebolagslagen kunnat läggas fram "utan att det innehåller väsentliga framsteg motsvarande de utbredda kraven på ett företags funktionssätt i fråga om insyn och medinflytande för de anställda. Också för att kunna förverkliga folkpartiförslaget om utbyggd styrelserepresentation i riktning mot en s. k. paritetsrepresentation där kapitalägare och anställda bör ha lika representation i företagsstyrelserna krävs en ny aktiebolagslag. har samhällets krav på företagen ökat. latt ökad offentlig redovisningsskyldighet. tyngs småföretagen ned av en lagstiftning, där lagstiftarna haft jätteföretagen för ögonen. Samma lag gäller för cykelreparatören som för . En rad europeiska länder har en speciell bolagsform för småföretag. Syftet är att underlätta nyföretagande. Med en sådan lagstiftning är också fördelen att samhällets krav kan anpassas till typen av företag. Självfallet måste omvärlden ställa långt större anspråk på insyn och medinflytande i jätteföretaget än i handelsboden. Det förefaller därför rimligt att vi i i lagstiftningen skiljer på småföretags- och storföretagslagstiflning. En utredning om s. k. andelsbolag har framlagts och remissbehandlats. Även om remisskritiken varit hård mot just den konstruktion utredningen framlagt förefaller det sannolikt att utredningen kommer att leda till någon form av småföretagslagstiftnng. Också detta motiverar en översyn av aktiebolagslagen. När en speciell småföretagslagstiftning införs är det nödvändigt att aktiebolagslagen förändras för att bli bättre anpassad till de storföretag på vilka lagen kommer att tillämpas. Också en rad andra frågor skulle med fördel närmare kunna penetreras i en ny aktiebolagslag, som är mer direkt inriktad på storföretagens situation: o De riktigt stora företagen kommer alltid att ha en mycket stark förhandlingsposition gentemot staten. Ingen regering kan ta på sitt ansvar att ett mycket stort företag genomför betydande nedläggningar. Risken att staten blir inblandad i storföretagens beslutsstruktur är därför uppenbar. Staten skulle då inte kunna uppträda som kontrollant och garant för konkurrensen utan bli identisk med företagsintresset. Politikerna bör hålla sig borta från företagsstyrelserna. finns det ett starkt statligt intresse för insyn i de riktigt stora företagen. Att lösa problemet med insyn utan inflytande är en viktig uppgift. En möjlighet är att staten får rätt att tillsätta en revisor i de största företagen. o Riskerna för maktkoncentration är uppenbara i samband med de största företagen För har det alltid varit väsentligt att motarbeta såväl statlig som privat maktkoncentration. Sannolikt är den bästa garanten mot privat maktkoncentration en fungerande marknadsekonomi. Då kan inte makten missbrukas. Men det är också viktigt att inte en enskild kapitalgrupp får kontroll över våra allra största företag. En utredning om en ny aktiebolagslag bör återigen ta upp frågan om den graderade rösträtten för aktier. tillåter lagen att aktier med olika röstvärde skrivs ut. En aktie kan ha en röst, en annan en tiondels - trots att de representerar samma kapitalinsats. Detta kan innebära att en finansgrupp i kraft av sin historiska roll eller av en tillfälligt god förhandlingsposition genom den graderade röstsrätten kan skapa en betydande makt över ett storföretag. Den graderade rösträtten möter inte enbart principiella invändningar - den har dessutom i flera fall haft en negativ effekt genom att en traditionell ägargrupp kunnat hindra ett företags modernisering och utveckling. 0 Företagens resultat mäts nästan enbart i ekonomiska termer. Detta är i och för sig en bra och nödvändigt. Ett företag måste kunna lämna avkastning på insatt kapital för att kunna överleva. Men det är också ett samhällsintresse att få en bild av ett företags sociala effekter. Därför diskuteras metoder för att skriva sociala bokslut. Här finns olika modeller - från sofistikerade former som syftar till att värdera sociala nyttigheter i kronor och ören till enklare redovisningar om sjukfrånvaro, miljöeffekter m. m. En typ av uppgifter finns som regel tillgänglig i storföretagen. Det gäller satsningar på utbildning, forskningsinvesteringar, uppgifter om sjukfrånvaro och anställningstidens längd m. m. En rad sådana uppgifter skulle kunna bli obligatoriska i storföretagens årsredovisningar. Det kräver dock att reglerna för redovisningen standardiseras. Det finns i ett dubbelt problem. Å ena sidan har vi en alldeles för låg nyföretagsamhet. Alltför få människor vill satsa på ett eget företag. Ett av skälen är de administrativa bördor som lagts på småföretagen, ett annat den inskränkta handlingsfrihet som småföretagarna upplever sig ha. Det är angeläget att stimulera nyföretagandet. Då krävs också lättnader för de små företagen. Å andra sidan spelar ett fåtal, mycket stora, företag en allt viktigare roll i svensk ekonomi. Då har stat och kommun rätt till insyn - men inte beslutsrätt - och samhället rätt till uppgifter som gör det möjligt att på en rad olika områden bedöma företagens effekter. Det är också viktigt att hindra att de riktigt stora företagen kommer att kontrolleras av en enskild kapitalgrupp. Detta dubbla problem talar för att vi i måste få en speciell storföretagslagstiftning - som bördorna för småföretagen lättas. I svar på tidigare motioner med krav på ny utredning om aktiebolagslagen har utskottet anfört att "tiden inte är mogen för ytterligare en utredning. Tiden har dock en tendens att mogna. Tillkomsten av medbestämmandeavtalet har givit klarare förutsättningar för tillämpning av aktiebolagslagen. bolagskommitté har kommit med sitt betänkande. Utredningen om utländska övertaganden av svenska företag har också blivit färdig. De tidigare anförda skälen mot ett tillstyrkande av motionen har därför minskat i styrka. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar hemställa till regeringen att den tillsätter en parlamentarisk utredning i syfte att åstadkomma en ny aktiebolagslag i enlighet med vad som anförts i motionen.