mot · G2022300 · 1979-03-26 00:00:00 — av Per m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:143 om barn och kultur har under en följd av år i krävt åtgärder för att förbättra barnens kulturella miljö. Viktiga initiativ från sida i detta sammanhang har gällt en förbättring av föreningslivets ställning, en kvalitativ satsning på barnlitteratur och en satsning på de kommunala musikskolorna, för att nämna några viktiga områden. Inledningsvis vill vi hänvisa till den motion (1978/79:1874 av Per m. vi inlämnade under den allmänna motionstiden om kultursituationen för barn och ungdom. 1 nu aktuell motion kommer vi endast att ge ytterligare några allmänna synpunkter och i övrigt ta upp förslag till vissa konkreta åtgärder. Enligt uppfattning bör det internationella markera inledning till en långsiktig satsning för att ge utrymme för barns och ungdomars aktivitet och ansvarstagande på kulturområdet. Den kulturella verksamheten skall ha en förankring i närmiljö och vardag. Man skall inte behöva söka sig långt bort från den egna bostaden eller bostadsområdet för att finna stimulerande miljöer och lokaler för kulturaktiviteter och samvaro. De negativa effekterna av den tilltagande kommersialiseringen på kulturområdet måste angripas på olika vägar och de icke materiella värdena måste värnas gentemot spekulativa krafter. Från kulturpolitisk utgångspunkt är det angeläget att det skapas motvikter och att människors egna kulturella aktiviteter stöds. Möjligheterna till alternativ och initiativ, som kan aktivera i stället för att passivisera, måste tas till vara och utvecklas. Med grundsyn är det en samhällsuppgift att skapa förutsättningar för att kulturlivet blir vitalt och mångskiftande och att alla människor kan fä kontakt med kulturell verksamhet. Den egna initiativförmågan och företagsamheten hos ungdomen, kanaliserad främst i föreningslivet, måste få möjligheter att utvecklas. Regeringens barnkulturproposition avspeglar en stor tilltro till institutionernas och de professionella kulturarbetarnas möjligheter att tillgodose människors behov av kultur. Dessutom innebär förslaget att samhällets satsningar på barnkultur till stor del begränsas till storstäderna. De insatser som barn- och ungdomsorganisationerna gör över hela landet avspeglas inte i regeringens förslag. Folkrörelserna ger stora möjligheter till kontakt mellan skilda delar av kulturlivet, såval amatörverksamhet som professionell verksamhet för breda samhällsgrupper. Den aktiverande, arrangerande och förmedlande verksamheten inom kulturområdet är i stor utsträckning beroende av och drivs av föreningar och organisationer. Samhällets kulturpolitik måste därför enligt vår mening i första hand bygga på barns och ungdomars egen aktivitet och ansvarstagande, främst genom föreningslivet. Det särskilda anslaget till experiment- och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer är ett viktigt instrument för att göra det möjligt för lokala föreningar att pröva nya arbetsformer och ta nya initiativ på det amatörkulturella området. För /79 har anslag utgått med 2 milj. kr., medan ansökningarna varit mångdubbelt större. Vi anser att det är viktigt att denna verksamhet kan utvidgas och föreslåren höjning med 1 milj. kr. (1)* att användas till särskilda projekt för barn och ungdom enligt förslag. Härigenom tillgodoses motsvarande krav i motion 1978/79:1874. I skolan måste de skapande uttrycksformerna värderas lika högt som andra kunskaper och färdigheter. 1 centermotionen 1978/79:266 har förslag lagts fram om ett nytt blockämne, fritt skapande, som innebär att det fria skapandet och bilden, formen, färgen m. m. som uttrycksmedel betonas mera. Men ämnet fritt skapande, med de nuvarande ämnena musik, teckning och slöjd, är endast en del av skolans verksamhet på detta område. Den icke timplanebundna verksamheten och de fria aktiviteterna efter skoldagen ger utmärkta möjligheter att förstärka detta ämnesområde. Teater, dans, musik, bild och form är uttrycksmedel som traditionellt har stark ställning inom folkrörelserna och bör därför kunna utvecklas utanför timplanen. Bibliotekens verksamhet är värdefull i många avseenden, bl. a. för att ge barn tidig kontakt med litteraturen och lära dem hitta till böckerna. Ökad samverkan mellan och förskolan/skolan är angelägen. Men det är också viktigt att samarbetet mellan och föreningarna byggs ut. Försöksverksamheten med läsfrämjande åtgärder har givit många bra resultat. Det är därför av vikt att verksamheten kan fortsätta också kommande budgetår. Efter den utvärdering som pågår av försöksverksamheten är det angeläget att i kommande års budgetproposition får förslag om permanent verksamhet på detta område (2). Tillgången på god barn- och ungdomslitteratur är på många av våra bibliotek begränsad. 'Siffra inom parentes hänvisar till motsvarande siffra i hemställan. därför förslaget om en förstärkning av bidraget till bibliotekens barn- och ungdomsverksamhet med tillfredsställelse. Invandrarbarnens situation måste särskilt uppmärksammas. Översättning av böcker är inte den enda möjligheten att ge invandrarbarn tillgång till böcker på hemspråket. Även import av barnlitteratur bör kunna ske. Bidrag till sådan import bör kunna utgå inom ramen för litteraturstödet till utgivning på invandrar- och minoritetsspråk. Skräpkulturens inflytande på barn och ungdomar måste motverkas och mötas med bättre alternativ. Barns och ungdomars serieläsande kräver särskild uppmärksamhet. Produktionen av svenska serier är av liten omfattning. utgör en betydande del av barns och ungdomars läsning, är det angeläget att utgivningen av svenska kvalitetsserier stimuleras. Det särskilda projektstödet, som bl. a. skall kunna gå till utgivning av serier och bilderböcker, är helt otillräckligt. Vi föreslår därför en höjning av anslaget med . Föredragande statsrådet säger i propositionen att alternativ till den masspridda barnkulturen bör givetvis skapas inom just de områden där massdistribution är särskilt lämplig. Vi delar denna uppfattning och föreslår därför att försöksverksamheten med En bok för alla utvidgas till att omfatta också massmarknadsutgivning av barnlitteratur. Denna bör följa samma modell och alltså ombesörjas av Litteraturfrämjandet. Genom Litteraturfrämjandets folkbildnings- och folkrörelseförankring kan litteraturen också spridas på andra vägar än de traditionella. Barn- och ungdomsboken ställer speciella krav på illustrationer med kvalitet. Litteraturfrämjandet bör därför i utgivningen beakta detta. I det sammanhanget måste behovet av särskilda överenskommelser med illustratörerna uppmärksammas. Till denna försöksverksamhet bör anvisas . för kommande budgetår. Teater, dans och musik Det är viktigt att kulturaktiviteterna kan nå barnen i deras naturliga miljö. Regionteatrarnas och länsteatrarnas verksamhet har därvidlag betytt mycket. Barn och ungdomar, som annars inte skulle kommit i kontakt med teatern har fått möjlighet att upptäcka nya kulturupplevelser. Det statliga stödet bör särskilt prioritera utpräglat decentraliserad verksamhet. Detta bör gälla stödet till såväl institutioner som fria grupper. Mot denna bakgrund kan vi inte tillstyrka den anslagsökning som föreslås för Operan och med sammanlagt . Vi kan inte heller förstå vilken effekt detta skulle få på ett anslag som sammanlagt omfattar ca 150 milj. kr. Vi menar att det utvecklingsarbete som åsyftas bör ingå i Operans och ordinarie uppgifter och ansvar. Det är nödvändigt att skapa förståelse hos den unga generationen för den grund ur vilken dagens samhälle vuxit fram. Utbyggnaden av museiverksamheten är därför särskilt värdefull. Museer, hembygds- och gammelgårdar har mycket att berätta om gångna tider och kulturer med andra värderingar och välfärdsbegrepp än dagens. I arbetet med att bevara gamla kulturyttringar i naturlig miljö har hembygdsrörelsen gjort och gör stora insatser. Viktigt är också att levandegöra och vidareutveckla gamla tiders hantverk. Föredragande statsrådet har i propositionen föreslagit en ökning av anslagen till vissa muséer med sammanlagt . Enligt vår mening finns goda skäl att anvisa en sådan resurs för insatser över hela landet. Anslaget bör anvisas så att en stor del fördelas på de regionala museerna så att dessa i samarbete med barn- och ungdomsorganisationer kan utveckla aktiviteter för barn och ungdom. Därigenom ges möjlighet att nå ut till barnen i deras vardag och de lär känna sin egen bygd och dess kulturtraditioner. Hembygdsrörelsen har med sin förankring i bygdens liv speciella möjligheter att göra en insats på detta område. Anslaget till hembygdsrörelsen bör därför räknas upp med . utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen (6). Behovet av god, inhemsk barnfilm är stort. Via produceras många barnfilmer av god kvalitet. Av upphovsrättsliga skäl kommer de flesta av dessa inte ut på den öppna marknaden efter visning i televisionen. Diskussionen kring ersättnings- och upphovsrättsfrågorna har förts utan resultat. Det framstår som utomordentligt angeläget att denna fråga når en lösning. Visning av barnfilm i föreningsregi, i barn- och ungdomsorganisationer, har visat sig vara det bästa sättet att sprida kvalitetsfilm. Även i fortsättningen måste barnfilmpolitiken bygga på föreningsmedverkan. Barnfilmrådet, som är administrativt knutet till (), har givit stöd till alternativ filmvisning utanför biograferna och egen produktion av film i barn- och ungdomsorganisationer. Denna verksamhet har utvärderats och erfarenheterna förs ut vid regionala konferenser. Innevarande budgetår har regeringen fördelat ca . för filmvisning i nya former för barn. Bidraget avser i huvudsak kostnader för central verksamhet. har föreslagit att bidragsgivningen till organisationer för barnfilmvisning bör flyttas över till barnfilmrådet. SUR föreslår även att bidrag bör kunna ges till regionala kostnader samt till barns eget filmande. Vi delar denna uppfattning och föreslår att de erfarenheter som vunnits får ligga till grund för den fortsatta bidragsgivningen. Enligt vår uppfattning kan krav inte ställas på barn- och ungdomsorganisationerna att filmverksam heten skall organiseras på sådant sätt att dess inriktning och omfattning kan utskiljas i förhållande till organisationens övriga verksamhet. Just samordningen med övrig verksamhet ger styrkan i denna verksamhet. Därmed når man nya grupper på ett naturligt sätt. För att eliminera de problem som statsrådet omnämner i vad gäller att stöd utgår till speciella ändamål är det angeläget att , som har det samlade ansvaret för bidragsgivningen till barn- och ungdomsorganisationerna, får svara för denna bidragsgivning. Ett belopp motsvarande det som statsrådet föreslagit till regeringens disposition (.) (9) bör därför i stället anslås till för bidrag till filmvisning i nya former m. m. (10). Vi delar statsrådets uppfattning att det är av värde att den granskning av barnfilm som inletts av barnfilmrådet får fortsätta. För mottagargrupperna är det också viktigt med en rekommendation om filmernas lämplighet. Det är därför nödvändigt att formerna för granskningen och för publiceringen av granskningsresultaten fortlöpande omprövas och utvecklas. Barnfilmrådet har föreslagit ett nytt system för stöd av import av barnfilm. Vi stöder i princip denna tanke och förutsätter att det beredningsarbete som statsrådet hänvisar till skall kunna leda fram till att förslag presenteras i kommande proposition (7). 1 avvaktan på att översynen av den statliga filmpolitiken skall slutföras bör inga organisatoriska förändringar inom barnfilmområdet vidtas. Propositionens förslag till delförändringar inom barnfilmområdet bör därför anstå. Som påpekas i propositionen är produktionen av svenska barnfilmer av ringa omfattning. Den import och versionering av utländsk barnfilm som förekommer är av stor betydelse men det framstår som angeläget att den inhemska barnfilmproduktionen stimuleras. I propositionen föreslås att anvisas . för import och distribution av barnfilm. Vi föreslår att . härav i stället disponeras för svensk produktion av barnfilm. Dessa medel kan antingen ställas till förfogande för förstärkning av filmprojektbidragen eller överföras till av barnfilm. Det bör ankomma på utskottet att ta ställning i denna fördelningsfråga. Videogram för döva och hörselskadade står det klart att döva eller gravt hörselskadade barn särskilt måste uppmärksammas. För dem är det angeläget att de får tillgång till de dövas eget språk, nämligen teckenspråket. Döva eller gravt hörselskadade barn har ofta hörande föräldrar. Också för dem är det synnerligen angeläget att de får tillägna sig teckenspråket. Videotekniken har öppnat nya möjligheter för döva barn att bli delaktiga av kulturutbudet. Med hjälp av på videoband inspelade program, där t. ex. sagor återges såväl med teckenspråk som på talad svenska, skapas viktiga förutsättningar att foga in döva och hörselskadade barn i det svenska samhället. Här bör påpekas att en saga eller berättelse, återgiven på teckenspråk och talad svenska, också har ett värde för hörande barn; teckenspråket ger sagan eller berättelsen ett mervärde som inte får underskattas. Vid Västanviks folkhögskola i har De dövas riksförbund en tämligen väl utrustad studio för inspelning av videokasetter. De medel som står till förfogande för produktion av program är dock starkt begränsade. Inspelningen av ett videoprogram på teckenspråk och talad svenska - vi syftar här på en saga eller en kort berättelse - kostar . Videokassetten kan därefter spridas över hela landet, kopierad i erforderligt antal. Med ett anslag av . kan De dövas riksförbund uppskattningsvis i sin studio producera ett barnprogram med uppehåll för sommarmånaderna. bör för insatser på barnkulturområdet anvisa medel enligt följande: a) Information, utredning och utvecklingsarbete b) Experiment och utvecklingsverksamhet c) Bidrag till folkbibliotek d) Stiftelsen för utvecklingsarbete Operan för utvecklingsarbete för utvecklingsarbete Rikskonserter för utvecklingsarbete Folkparkerna för utvecklingsarbete för granskning av barnfilm Till regeringens disposition för bidrag till försök med filmvisning i nya former Till för bidrag till filmvisning i nya former 1978/ 79:143) 2 000 000 100 000 600 000 200 000 200 000 400 000 200 000 425 000 125 000 100 000 1 000 000' 2 000 000 100 000 600 000 400 000 200 000 425 0002 'Tillgodoser motion 1978/79:1874 yrkande 1 2Varav . för produktion av svensk barnfilm 3Till detta kommer . av de medel som redan står till regeringens förfogande (Jfr proposition 1978/79:143 s. 6.6.: 12) Regionala m. m. Hembygdsrörelsen för verksamhet för barn Litteraturfrämjandet för massmarknadsutgivning av barnlitteratur 200 000 150 000 75 000 60 000 650 000 100 000 200 000 150 000 75 000 60 000 250 000 2 500 000 Siarens insatser inom barnkulturområdet För att stimulera till ökade insatser inom barnkulturområdet och en ökad bredd och samverkan i de åtgärder som görs, är det av värde att praktiska erfarenheter läggs till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. har en central uppgift i detta sammanhang. Det är emellertid angeläget att detta utvecklingsarbete sker i nära samråd med andra myndigheter som arbetar med ungdomsfrågor, t. ex. , och i nära kontakt med barn- och ungdomsorganisationerna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att ur anslaget till för information, utrednings- och utvecklingsarbete anvisar 1 milj. kr. till experiment- och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer för särskilda projekt för barn, 2. att hos regeringen beslutar hemställa om förslag till läsfrämjande åtgärder i permanenta former fr. o. m. 3. att anvisar . för massmarknadsutgivning av barnlitteratur i enlighet med Litteraturfrämjandets modell, 4. att avslår förslaget om sammanlagt . till utvecklingsarbete vid Operan och , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts angående anslaget till vissa muséer, 6. att anslår . utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen till hembygdsrörelsen för insatser bland barn och ungdom, 7. att beslutar att anslaget till för import och distribution av barnfilm används på sätt som angivits i motionen, 8. att avslår förslaget att regeringen skall disponera . för bidrag till försök med filmvisning i nya former, 9. att anslår . för bidrag till filmvisning i nya former m. m. i enlighet med förslaget i motionen att fördelas av , 10. att hos regeringen begär förslag i kommande budgetproposition om ett nytt system för stöd av import av barnfilm, 11. att anvisar . till De dövas för de döva enligt vad som anförts i motionen. P. O. () () () () () () ()