ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202533 · 1979-01-18 00:00:00 — av m. fl. om statligt stöd för om- och tillbyggnad av hamn har staten direkt engagerats i linjetrafiken mellan och fastlandet. Transportstödet som avser både person- och godstransporter har successivt byggts ut. Även för personbilar har avgiften sänkts. Nuvarande stöd innebär en 75-procentig reduktion i förhållande till Gotlandsbolagets grundtaxa i vad gäller transporter av gods mellan och fastlandet. Persontransporter stöds på så sätt att priset för enkelresan med färja jämställs med priset för motsvarande färdsträcka i 2:a klass på tåg. Nämnda åtgärder som tillkommit under den socialdemokratiska regeringens tid har haft en mycket positiv effekt för trafikströmmen till och från . Trafikutvecklingen för hamn har varit mycket stark beroende på den ökande färjetrafiken. Såväl till storlek som till antal har färjorna i Gotlandstrafiken ökat. De färjor som sattes i trafik var och . Kapaciteten var 120-140 personbilar. De färjor som används i trafiken är , och kan ta ca 300 personbilar. Men den växande trafiken har gjort att man nu beställt färjor som blir med en bredd av 24,5 m. Därtill kommer en beställning på en speciell lastfärja som skall kunna ta 60 trailers. hamn måste byggas ut för att klara nuvarande trafiktoppar och framtida utökning av person-, personbils- och godstransporterna. intar på grund av sin geografiska belägenhet en särställning i det svenska transportnätet. Något brobrygge - i ordets rätta bemärkelse - mellan och fastlandet kommer aldrig att ske. Det blir allt framgent sjötrafiken som huvudsakligast kommer att befordra både personer och gods till och från . När det har gällt att länka samman andra öar med fastlandet genom brobyggnader har detta inom den svenska trafikpolitiken setts som en samhällelig åtgärd som helt bekostats av staten. Härvidlag har också drift och underhåll ansetts vara det statliga uppgift. Vi anser att det hamnbygge som snart måste ske i till stor del kan jämföras med anordnandet av brofästen och andra åtgärder som vid brobyggen helt naturligt ansetts vara en statlig uppgift. Statligt engagemang för hamnbyggnation förGotlandstrafiken är därför en åtgärd av speciell karaktär som inte kan åberopas för statligt hamnengagemang i övrigt. Det kraftiga ekonomiska åtagande som en ny hamn i innebär kan ej bäras ensamt av de invånare som bor på . En finansiering av hamnbygget genom hamnavgifter skulle medföra så höga frakter att staten ändå skulle få medverka med mycket kraftigare transportstöd för att Gotlandstrafiken skulle kunna hållas på något så när jämställd nivå med transportkostnaderna i i övrigt. Vi anser det därför vara en rättvisesak att staten bidrar med stöd till ett nytt hamnbygge. Läge och utförande bör lösas i samråd. Kan hamnbygget dessutom utföras som en direkt sysselsättningsskapande åtgärd för byggnadsarbetarkåren, uppnås ytterligare positiva effekter. att hos regeringen begär förslag om statligt stöd för omoch tillbyggnad av hamn. () () () () () () () ()
mot · G202535 · 1979-01-17 00:00:00 — 1978/79 535-543 av och om översynen av taxinäringen har taxinäringen fått vidgade verksamhetsområden utöver den tidigare traditionella huvudsakligen individuella personbefordran. Bland dessa nya verksamheter kan nämnas , skolskjutsar, sjuktransporter, kompletteringstrafik till den kollektiva busstrafiken samt vissa godstransporter. För att driva taxirörelse fordras enligt nuvarande lagstiftning tillstånd av myndighet, i allmänhet länsstyrelse eller trafiknämnd. Som huvudregel gäller också att beviljat tillstånd gäller med geografiska begränsningar. Den som driver taxirörelse är vidare underkastad av fastställda taxebestämmelser. Med tanke på taxitrafikens växande roll i den kollektiva transportapparaten och på att taxitrafiken i motsats till godstransporter och busstrafik inte setts över på länge, tillsattes en statlig utredning med uppdrag att företa en översyn av taxinäringen och dess roll i transportsystemet. Enligt kommittédirektiven skall huvudsakligen följande frågor uppmärksammas: 1 samordning med den kollektiva trafiken i övrigt 2 företagsstrukturen och möjligheten till val av lämplig företagsform 3 förbättrad service och anpassning till variationer i efterfrågan 4 befordringspliktens utformning och omfattning 6 taxesystemets utformning och omfattning 7 andra frågor som av utredarna bedöms ha samband med vad här ovan angetts. Enligt vår uppfattning är det utmärkt att denna utredning kommit till stånd, då många människor upplever bristen på taxibilar som ett nära nog permanent problem. För att få en effektivare taxi, minskat krångel och stopp för den expanderande svartåkningen med de risker den medför från säkerhets- och försäkringssynpunkt borde utredningen få följande tilläggsdirektiv: a tillståndsgivningen slopas och ett system med fri konkurrens utreds b slopande av de geografiska begränsningarna utreds c slopande av taxesättningen som ersätts med anmälan av prisändringar utreds d försöksverksamhet igångsätts på skilda platser med olika struktur. 1 1978/79. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utvidgning av direktiven till utredningen om taxinäringen i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G202536 · 1979-01-19 00:00:00 — om upprustning av järnvägslinjen Järnvägslinjen är och förbinder norra stambanan vid Forsmo i med vid i kommun. Linjen är ursprungligen byggd av staten och öppnades för trafik 1925. Den går delvis i dalgång och i ett område vars vägnät till åtskilliga delar är av mindre god standard. Linjen är av låg standard och behöver upprustas om den skall kunna fylla den transportfunktion för befolkning och näringsliv inom såväl som Jämtlandslän som ursprungligen förutsattes. har ibland ifrågasatts om linjen skulle läggas ned och ibland att en upprustning skulle ske. ställde jag i en fråga till dåvarande kommunikationsministern om han ansåg förutsättningar finnas för att även bibehålla järnvägstrafiken på sträckan . Han avböjde då att göra något uttalande i sakfrågan. Trafiken på linjen har dock upprätthållits , men någon upprustning har inte skett. Rälsen torde t. ex. kunna bära ett axeltryck på endast . Det är inte helt osannolikt att flottningen i upphör . Den aktuella järnvägslinjen skulle då ha förutsättningar att överta timmertransportema,om dess standard höjdes. Även för näringslivet i övrigt i övre kan bandelen få väsentligt större betydelse än den har . Det är dock inte endast för godstrafiken som en upprustning kan få betydelse. Även persontrafiken skulle antagligen öka om banan fick en högre standard, som möjliggjorde högre hastigheter. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär att en upprustning av järnvägslinjen skall komma till stånd.
mot · G202537 · 1979-01-19 00:00:00 — om krav på oljelänsor ombord på fraktfartyg i har flera allvarliga olyckor inträffat i svenska farvatten. Vid samtliga tillfällen har påpekats hur viktigt det är att snabbt sätta in saneringsåtgärder innan oljan hunnit sprida sig. De svenska farvattnen innehåller en mängd ytterst känsliga avsnitt. Speciellt utsatta är då vatten som nås genom slussar och kanaler, t. ex. hela , där stora oljemängder förs in med båt till de olika hamnstäderna. Ett sätt att minska riskerna vid en olycka är att ålägga oljefartygen att vid infarten ta ombord länsor som snabbt kan läggas ut vid ett tillbud. Sådana länsor är naturligtvis inte lösningen på alla de problem som sammanhänger med oljefrakter men bör verksamt bidra till att begränsa skadorna tills välutrustade bekämpningsmyndigheter kommer till platsen. Oljelänsorna lastas sedan av då fartyget lämnar . Staten och de aktuella kommunerna kan tillsammans sörja för att ett förråd av länsor placeras vid in- och utfart från och införa ett åläggande för oljeförande fartyg att ta ombord dem. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om åläggande för oljeförande fartyg att vid frakt på ha oljelänsor ombord.
mot · G202540 · 1979-01-18 00:00:00 — av m. fl. om hanteringen av järnskrot Enligt tillgängliga uppgifter uppgår det samlade hushålls- och handelsavfallet i kommunerna till . 1 detta avfall finns uppskattningsvis järnskrot från öl- och kaffeburkar samt konservförpackningar. Hälften av detta skrot borde kunna återvinnas. Allt fler kommuner planerar nu återvinningsanläggningar. I de flesta fall utgår statsbidrag till sådana anläggningar. För avfallshanteringens inriktning och uppbyggnad, lika väl som för stålverkens skrotförsörjning, vore det angeläget att underlätta denna form av återvinning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av möjligheterna att skapa såväl en ändamålsenlig hantering av järnskrot i avfallsanläggningar som mottagningskapacitet i stålverken för sådant järnskrot såsom en framtida råvaruresurs. () () () () () ()
mot · G202541 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av norra skogsinstitutet Ingenting har inträffat som förändrar bedömningen av förläggningen av norra skogsinstitutet till . fattade sitt beslut om förläggningen till . De bedömningar som då fanns med i beslutet kvarstår oförändrade även . Det gäller bl. a. erfarenheterna om nödvändigheten av att behöriga och väl utbildade lärare skall svara för utbildningen. har lärare vid gymnasieskolan i fått övertalas att resa den långa vägen till för att medverka i utbildningen. En förläggning av skogsinstitutet till , som jordbruksministern nu föreslår, innebär ett skogsinstitut med lärarproblem. De ämnen i vilka gymnasieskolan i bidragit med behöriga lärare är svenska, matematik och naturvård. I ämnet företagsekonomi har gymnasieskolan inte kunnat medverka med behöriga lärare, och i ämnet fysik bedrivs undervisningen med icke behöriga lärare, enligt de uppgifter vi erhållit. Samverkan med behöriga lärare blir bättre om en förläggning av skogsinstitutet till återigen beslutas. Dessutom ges möjlighet till samförläggning med befintlig skogsbruksskola som redan finns i . Vi menar att sambandet mellan den tvååriga skogliga gymnasieutbildningen och skogsteknikerutbildningen är av avgörande betydelse för förläggningen av skogsinstitutet. beslöt 1976, på förslag av utbildningsutskottet, att på grund av den långa tid som gått sedan beslutet var det skäl till en förnyad prövning av , sedan verkställda utredningar redovisats. Någon prövning av annan ort än avsåg inte det beslutet. Länsmyndigheterna, representerade av landsting, länsskolnämnd och länsstyrelse, står bakom placeringen av skogsinstitutet till . Under de år som gått har nödvändigt planeringsarbete bedrivits utifrån beslutet om att skogsinstitutet skall vara förlagt till . Tillgången på övningsobjekt och samverkan med maskiner och i laboratorier prövades års beslut. Ingenting har förändrats . uttalade vilja till samarbete mellan skogsbruksskola och skogsinstitut kvarstår även . Regionalpolitiska hänsyn talar också till förmån för att det tidigare beslutet om förläggningen av skogsinstitutet till skall förnyas av . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att med avslag på propositionens förslag om förläggning av skogsinstitutet till beslutar att förlägga norra skogsinstitutet till i enlighet med tidigare fattat beslut . () ()
mot · G202543 · 1979-01-19 00:00:00 — av och om åtgärder för att utveckla skogsnäringen Av de mångå arbetstillfällen som försvunnit i faller en betydande del på den sektor där skogsnäringen är dominerande. Enligt den senaste officiella rapporten redovisar över 10 000 vid arbetsförmedlingarna kvarstående arbetssökande . Även på detta område kan spåras en koncentrationstendens från företagens sida, varav följer en fortsatt minskning av antalet sysselsatta. En sådan lösning av skogsbolagens problem kan inte accepteras av de anställda och deras fackliga organisationer. Det nuvarande tillvaratagandet av skogen har kännetecknats av en fastlåst produktinriktning på enbart massa och papper. Detta har lett till stagnation och tillbakagång inom ett område där befolkningen i högsta grad är beroende av en av våra viktigaste råvaror, skogen. För att kunna lösa dagens problem och därmed på ett bättre sätt tillgodogöra sig skogstillgångarna i och Bergslagen erfordras som en första åtgärd omedelbara insatser på förädlingssidan. Det finns en rad områden där skogsprodukter kan bli av stor betydelse. På själva träsidan är det högaktuellt med produktutveckling. Flera områden inom byggnadsindustrin skulle bli naturliga efterfrågare av trävaror, om sådan produktion kommer i gång. Vidare måste råvaror och halvfabrikat bearbetas till marknadsfärdiga produkter i största möjliga utsträckning. Med dagens avancerade teknologi är det fullt möjligt att rent industriellt börja utnyttja skogsavfallet och den del av skogen som gallras bort. Det mekaniserade skogsbruket har medfört att avfallet ökat på avverkningsplatserna. Det är svårt att av detta avfall framställa traditionella skogsprodukter, och planeras det för annat tillvaratagande. Man kan exempelvis framställa det flytande bränslet metanol ur skogsavfall. Det går även att anlägga ett antal mindre värmecentraler baserade på skogsavfall och flis. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att av regeringen begär åtgärder för att utveckla skogsnäringen i och övriga skogslän i Bergslagen, 2. att hemställer hos regeringen att den ger statens egna företag inom skogsbranschen i uppdrag att projektera för industriellt utnyttjande av skogsavfall. (apk) (apk)
mot · G202548 · 1979-01-18 00:00:00 — av m. fl. Bankinspektionen är ett av de verk som finansieras genom bidrag från de enheter som står under dess tillsyn. Regeringen skall dock ta ställning till inspektionens stat . Inspektionen framhåller i sitt yttrande att besparingar inte kan vidtagas. De skäl som anförs-förebyggande verksamhet och konsumentskydd - förtjänar i och för sig beaktande. Det är dock angeläget att ej detaljreglering tar en växande andel av inspektionens kapacitet i anspråk på bekostnad av uppgiften att medverka till en sund praxis och en fortlöpande utveckling av tiilsynsföretagens tjänster och sortiment till gagn för svenskt näringsliv. Departementschefen anmäler att han beräknat staten på grundval av de uppgifter som bedöms bli ålagda bankinspektionen som en följd av den lag om finansbolag som varit föremål för lagrådsremiss. Lagförslaget innebär att endast de finansbolag som har som huvudsaklig inriktning att förse mindre och medelstora företag med rörelse- och investeringskapital ställs under tillsyn, medan bl. a. handelsföretag, som bedriver finansieringsrörelse med avseende på varor som företaget eller koncernen distribuerar (inkl. importgrossister), går fria. Då den föreslagna avgränsningen inte synes ändamålsenlig bör möjligheten av att tillsynsuppgiften utsträcks till även sistnämnda företag beaktas vid fastställande av bankinspektionens stat. Under hänvisning till ovanstående hemställes att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen. () . ()
mot · G202555 · 1979-01-18 00:00:00 — av m. fl. om beredskapsarbete inom jord- och skogsbruket Bristen på arbete i det ordinarie näringslivet är fortfarande mycket stor. Det tar avsevärd tid innan de tecken på förbättring i konjunkturen som kan skönjas slår igenom i nya arbetstillfällen, framför allt på grund av stor överkapacitet i vissa delar av näringslivet. Bristen på arbete är särskilt besvärande och kan väntas kvardröja längre i de mindre orterna och i glesbygden. Så är förhållandet i där kommuner med ensidigt näringsliv såsom , och saknar många arbetstillfällen. Även andra orter med blandat näringsliv där strukturomvandling skapat begränsningar i sysselsättningen, bl. a. , och , behöver också tillskott av arbete. Det är mot bakgrund av detta mycket angeläget att meningsfulla beredskapsarbeten skapas i avvaktan på ökad sysselsättning genom en återhämtning i näringslivet. Enligt vår mening finns stora möjligheter att tillskapa produktiva och meningsfulla arbeten av beredskapsnatur i jord- och skogsbruket. I jordbruket har beredskapsarbete praktiskt taget inte förekommit. I t. ex. har förts fram ett dikningsföretag som skulle möjliggöra bestående jordbruksföretag och sysselsättning, men medel att genomföra projektet som beredskapsarbete har inte medgivits tidigare. Det finns även andra projekt som skulle ha inneburit betydande upprustning av jordbruksnäringen men som inte kommit till utförande på grund av brist på stöd och som skulle varit till stor betydelse för bygdens sysselsättning och utveckling. har dock antytts en synförändring, och anslag kan komma att ställas till förfogande för . Vi anser att bör klart uttala att beredskapsmedel skall kunna utgå för arbeten som inte kan finansieras genom rationaliseringsstöd e. d. Det kan avse större projekt som upprensning och underhåll av vattendrag och dräneringsföretag. Det kan också avse landskapsvård i olika former eller andra projekt av allmänt intresse som kan ge god sysselsättningseffekt. Inom skogsbruket förekommer beredskapsarbeten i viss omfattning. De avser röjning, skogsvårdsarbeten, dikning m. m. Även dessa arbeten är produktiva insatser som ger avkastning i form av tillväxt och sysselsättning i skogen och bättre ekonomi i näringen på , vilket också innebär samhällsinkomster. Med hänsyn till den f. n. svaga lönsamheten för gallringar o. d. är sådana beredskapsarbeten av värde genom att de ger en jämn tillgång på virke till massaindustrin. Som framgår av budgetpropositionen är beredskapsarbeten i natur och landskapsvård samt skogsbruk billiga per dagsverke. Kostnaden per sysselsättningsdag för allmänna beredskapsarbeten är . och är därmed bland de billigaste formerna av beredskapsarbete. Endast tjänster och vård har lägre kostnad per dag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar 1. att projekt inom jordbruk och trädgårdsnäring som tjänar ändamål av allmänt intresse skall kunna genomföras med stöd av beredskapsmedel, 2. att beredskapsmedel i ökad omfattning tilldelas för arbeten i skogen såsom skogsvård, återväxtåtgärder, röjningar och avverkningar i restskog och klena bestånd.
mot · G202556 · 1979-01-19 00:00:00 — om viss översyn av arbetsmarknadskungörclsen Till ungdomar som genomgår arbetsmarknadsutbildning utgår ett särskilt utbildningsbidrag. Detta motsvarar det kontanta arbetsmarknadsstödet jämte . Undantag gäller i fråga om ungdomar som har vårdnaden om barn och ungdomar som är medlemmar och har upparbetat ersättningsrätt i arbetslöshetskassa. Sådana ungdomar får bidrag med samma belopp som vuxna i motsvarande situation. Dagpenning kan inte utgå till den som uppbär pension enligt lagen om allmän försäkring i form av ålderspension, hel förtidspension eller helt sjukbidrag. Till den som i annat fall uppbär pension enligt samma lag skall dagpenning utgå med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan dagpenningen och pensionen. Till denna grupp hör barnpension. Av lagen om kontant arbetsmarknadsstöd (24 §) framgår att detta stöd inte skall minskas med barnpension. Enligt min mening är skillnaderna mellan dessa bägge stödformer små. För den enskilde är den olika behandlingen enligt dessa bägge stödformer obegriplig. Jag anser att det finns skäl som talar för att man behandlar ungdomar som har barnpension på ett likartat sätt i bägge stödformerna. Jag föreslår därför att en sådan ändring vidtas. att beslutar att hos regeringen anhålla om ändring i arbetsmarknadskungörelsen i enlighet med motionen.
mot · G202557 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om sysselsättningsgrupper inom skogsbruket Inom arbetsmarknadsverket tillsätts i varje län en arbetsgrupp för sysselsättningsfrågor inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Denna arbetsgrupp är obligatorisk och antalet sammanträden är fastlagt till minst fyra . Ersättningar till näringens företrädare på såväl arbetstagar- som arbetsgivarsidan utgår enligt vanliga regler. Inom skogsbrukets område finns inte motsvarande möjligheter för länsarbetsnämnderna att samla näringens företrädare till överläggningar. Många länsarbetsnämnder försöker dock genom att bjuda in till sådana överläggningar få till stånd samråd i planeringsfrågor. Så har t. ex. länsarbetsnämnden i haft en skogsbruksdelegation. Arbetsgruppen har den varit verksam bidragit till att flera utredningar kommit till stånd. Likaså har program för arbetsmarknadspolitiska åtgärder utarbetats och behandlats av arbetsgruppen vid olika tillfällen. Detta har visat sig mycket värdefullt för länsarbetsnämnden och underlättat nämndens arbete inom länets basnäring - skogsbruket. har det dock visat sig svårt att samla gruppen - speciellt de fackliga företrädarna då länsarbetsnämnden saknar möjlighet att ersätta ledamöterna för resekostnader och inkomstbortfall. Med hänsyn till den stora betydelse som skogsbruket har för sysselsättningen i många län är det av synnerlig vikt att skogsbrukets arbetskraftsfrågor uppmärksammas. Till den del detta faller inom arbetsmarknadsverkets område bör verkets ansvar för dessa frågor markeras genom att ett samrådsorgan med företrädare för näringen skall komma till stånd i varje län genom länsarbetsnämndens försorg. I likhet med motsvarande samrådsorgan inom jordbrukets område bör gruppen vara obligatorisk och ingå i länsarbetsnämndens ordinarie verksamhet med minst fyra sammanträden . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om att länsvisa samrådsgrupper för arbetskraftsfrågor inom skogsbruket inrättas. () () () BO ()
mot · G202561 · 1979-01-18 00:00:00 — av om avveckling av vissa kommittéer 1 årets kommittéberättelse framgår att besparingar kan göras genom att avveckla kommittéer, vilkas arbete är att anse som nödvändigt eller resultatgivande för samhällsutvecklingen. Vid genomgång av berättelsen finner man särskilt två kommittéer som bort avskaffas för länge sedan. Den första är den rådgivande expertgruppen, tillsatt 1970, för fysisk riksplanering. Den har hållit 2 sammanträden och kostat . Expertgruppen har förlorat sin roll, eftersom arbetet med den fysiska riksplaneringen numera nått det stadium då experternas arbeten skall granskas av en öppen debatt i samhället. Den andra är expertgruppen för forskning om fysisk planering och bebyggelse med departementsrådet som ordförande. Gruppen tillkom och har hållit ett sammanträde. Arbetet har resulterat i en översikt om forsknings- och utvecklingsarbete beträffande åldrande och boende. Översikten torde ligga i någon byrålåda. Eftersom det finns en särskild , kan denna grupp saklöst avvecklas. Den har dessutom dragit den fantastiska summan av . för en onödig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att rådgivande expertgruppen (C 1970:24) för fysisk riksplanering och expertgruppen (B 1974:06) för forskning om fysisk planering och bebyggelse bör avvecklas.
mot · G202563 · 1979-01-18 00:00:00 — av om alkoholreklam, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1978/79:562 och vad som anförts vid handläggningen av frågorna om alkoholreklamförbud och förbud mot spel på enarmade banditer hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lag om upphävande av alkoholreklamförbud, 2. att hos regeringen begär förslag till lag om upphävande av förbud mot spel på enarmade banditer.