mot · G202212 · 1979-01-09 00:00:00 — av m. fl. om en utvecklingsplan för kommunisterna har under åtskilliga år ställt förslag, bl. a. i , som har syftat till industrialisering och till att trygga rätten till arbete för folket i . Våra förslag har rymt både insatser på vissa orter och krav på en genomarbetad plan för utvecklingen av länets näringsliv. Arbete utgör den grundläggande betingelsen för såväl individers som samhällens utveckling. Från regionalekonomisk synpunkt är tillgången till arbetstillfällen en avgörande förutsättning. För det arbetande folket handlar det inte bara om att säkra en god materiell standard utan också om att känna tillfredsställelse och mening. För samhället måste inriktningen vara att åstadkomma ett regionalt näringsliv med tillvaratagande av varje regions produktiva resurser och med produktion för människornas bästa. har alla de förutsättningar som krävs för att människor skall kunna leva väl och för att samhällen skall kunna blomstra. När nedsmutsning av luft och vattendrag blir ett allt större hot mot människornas hälsa runt om i världen, kan alltjämt erbjuda rika tillfällen till vistelse i ren och oförstörd natur. När jordens naturresurser krymper alltmer finns i fortfarande tillgångar som, till följd av rovdrift på redan exploaterade resurser och ett kortsiktigt lönsamhetstänkande, alltjämt är outforskade. Folket i är medvetet om länets tillgångar. Där finns också en kunskap, förvärvad genom en hårdhänt verklighet, om hur länets naturtillgångarjorden, malmen, skogen och vattenkraften liksom den arbetskraft de själva representerar - har utnyttjats, missbrukats och förslösats. Där finns också insikten om det totala ointresse som politiska och ekonomiska maktcentra i landets södra delar har för att skapa ett för framtiden utvecklingsbart näringsliv i regionen och därmed trygga rätten till ett meningsfullt arbete och skapa materiellt goda förhållanden för befolkningen. Tillsammans utgör detta grunden för en berättigad vrede och misstro mot de ekonomiska intressen som med snabba vinster för ögonen genomfört en hänsynslös rovdrift och mot de politiker som svikit sina löften och ställt de ekonomiska exploatörernas intressen före norrbottningarnas. har behandlats på samma sätt som kolonisatörer alltid har behandlat sina kolonier. Näringslivet är ensidigt inriktat på framställning av råvaror och halvfabrikat. Av de som arbetar i industrin har jobb inom gruvor och metallindustrin, men knappt en fjärdedel av dem arbetar med förädling till färdiga produkter. finns inom trä-, massaoch pappersindustrin. av industriproduktionen går på export, vilket är dubbelt så mycket som riksgenomsnittet. Den ensidiga inriktningen och exportberoendet gör att näringslivet i ärextremt konjunkturkänsligt, och den nuvarande ekonomiska krisen har drabbat länet hårt. Förutom att leverera råvaror och halvfabrikat levererar också energi. Länet svarar för ungefär en fjärdedel av den vattenkraftsbaserade elenergin i landet men förbrukar bara själv omkring en femtondel. Näringslivets utveckling i har också återspeglats i befolkningstalen. flyttade 83 500 personer från länet. Den sammanlagda flyttningsförlusten uppgår till ca 35 000 personer netto . Flyttvågorna har kommit vid högkonjunkturer, när storkapitalet i har behövt arbetskraft. Detta innebär att länet också står för en betydande ökning av arbetskraften i landets övriga delar. Särskilt tydligt var detta , då sysselsättningen ökade i landet som helhet men tilläts minska i . De statliga stödinsatserna för länet har varit av ringa betyelse och har inte gett mer än ca 5 000jobb. I detta sammanhang bör sägas att de generella stöden knappast har gett några effekter. Detta kan jämföras med att antalet anställda i skogsbruket minskat med nära 25 000 i länet. En beräkning av vad arbetande befolkning tillför det svenska samhället i värden och vad som i olika former stannar eller återförs till länet visar att det pågår en nettodränering av länets resurser. Detta behöver i och för sig inte vara fel - det går inte att betrakta landets olika delar som ekonomiskt isolerade enheter. Men det blir fel när denna dränering innebär låg levnadsstandard och en sådan otrygghet som är fallet i . Dessa förhållanden har också resulterat i separatistiska politiska strömningar. Exemplen på detta är många: Hotet om driftsinskränkningar i malmfälten är akut. Det är ovisst om det blir någon utveckling av i . ASSLs boardtillverkning hotas av nedläggning. Vattenkraftsutbyggnaden kommer att vara avslutad om . 22 000 går arbetslösa och av dem har 14 000 beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning. Arbetslöshet och undersysselsättning bland kvinnorna är enorm men går inte att precisera, eftersom de flesta kvinnor inte ens anser det lönt att söka arbete. Inkomsterna för männen i vissa av Norrbottenskommunerna är inte och något däröver av medelinkomsten för männen i landet som helhet. Efter en tillfällig ljusning har utflyttningen skjutit ny fart . Dessa exempel, som skulle kunna mångfaldigas, visar på ett kolonialt utnyttjande av och att den resursdränering som pågår från länet är orättfärdig. Resurser måste därför återföras till för att utveckla En sådan utveckling måste baseras på de tillgångar av råvaror, energi och arbetskraft som finns i länet. Den måste innefatta ett stopp för rovdriften och betyda en planerad hushållning med tillgångarna för att trygga jobb och materiell standard för framtiden. måste 15 000 jobb skapas i för att ungdomen skall kunna få arbete och länet få samma sysselsättningsgrad som övriga landet. Men då kvarstår ändå en betydande undersysselsättning bland kvinnorna. Vpk:s har utarbetat ett konkret förslag om hur 6 000 nya jobb skall kunna åstadkommas . Under uppbyggnadsskedet skapas dessutom ett stort antal byggnads- och anläggningsjobb, och investeringarna får stor betydelse för mekaniska verkstäder, åkerier, andra småföretag inom servicesektorn och den kommunala servicen. Det totala antalet jobb som skapas genom utvecklingsplanen ökar därmed avsevärt. Trygga framtiden i malmfälten är i sin nuvarande utformning inte tillräckligt att bygga framtiden på. Den ensidiga rovdriften måste ersättas av en offensiv poitik så att hela näringslivet i detta väldiga basområde ges nya möjligheter. Staten måste därvid ta sitt ansvar för anställda och malmfältens framtid. Nya verksamheter måste komma i gång och kemisk och elektronisk industri samt verkstadsindustri utvecklas. För att bibehålla och öka sysselsättningen i Malmbergsgruvan måste de sämre malmerna tillvaratas, en ny huvudnivå öppnas och anläggningar för att tillvarata jordartsmetallerna i avfallsdammarna byggas. 1 anslutning till Kirunagruvan måste ett nytt kulsinterverk anläggas och det beslutade apatitverket utvidgas för att klara fosforbehovet till en konstgödselfabrik i länet. måste också kunna tillvarata jordartsmetallerna i avfallet. Dessutom måste brytning av Viscariakopparn startas. Förslaget om att bygga apatitverk i och att utvidga apatitverket i grundar sig på att apatitmalmen i malmfälten innehåller sällsynta jordartsmetaller till mycket stora värden. I apatiten finns bl. a. en av världens största förekomster av yttrium och lantan, som används som legeringstillsats inom metallurgin, men också har användning inom oljeindustri, TV-teknik och glas- och keramikindustri. En produktion av jordartsmetaller skulle få mycket stor betydelse för och malmfältens framtid. Framställning av metallkoncentrat och uppförande av ett metallverk bör ske i malmfälten. Vpk har krävt att man skall börja bryta Kaunisvaaramalmen. Vi upprepar det kravet. Denna malm är svavelhaltig, och detta har tidigare ansetts som en nackdel. Men det kan tvärtom vara en fördel om en anläggning för framställning av svavelsyra uppförs i anslutning till Kauni Svavelsyra behövs vid framtagning av jordartmetaller ur avfallen i malmfälten samt mineraler ur anrikningssanden i Aitik. Om denna verksamhet vid Kaunisvaara kommer i gång, betyder det 200 fasta jobb i kommun. Vpk har upprepade gånger föreslagit anläggning av en fullgödselfabrik i . Förutsättningarna för en sådan fabrik är unika, eftersom samtliga råvaror finns i länet. Det finns också ett stort behov av bättre och miljövänligare handelsgödsel, vilket bl. a. har dokumenterats från jordbrukarhåll . De primära råvaror som behövs är kväve, fosfor och kalium. Ammoniak, som innehåller kväve, kan fås ur koksverksgasen vid i . Fosfor finns i apatit, som finns i stora mängder i järnmalmsgruvorna och gråbergshögarna i malmfälten. Den fosforråvara som f. n. importeras från bl. a. innehåller höga halter kadmium, som lagras i den svenska åkerjorden och går upp i sädesaxen. Det kan undvikas om man använder fosfor som utvinns i malmfälten. Kalium kan fås som biprodukt vid aluminiumtillverkning ur den glimmer som finns i stora mängder i anrikningssanden i den Bolidenägda Aitikgruvan. Kalksten som behövs i processen kan brytas på flera platser i , exempelvis i Norvijaure i kommun, Masungsbyn och Prästholm. Talk som förhindrar att gödslet klibbar finns i täljstensfyndigheterna i i kommun. Svavelsyra som också behövs vid processen kan utvinnas ur Kaunisvaaramalmen. Spårämnen som borater och perborater kan utvinnas ur turmalin som finns i anrikningssanden i Aitik. Magnesium och de metallurgiska spårämnena finns i överflöd i . Vid konstgödselframställningen fås som biprodukt stora mängder gips, vilket kan användas som underlag för en gipsskivefabrik och vid cementtillverkning tillsammans med t. ex. kalk från Prästholmen. En ammoniakfabrik i kombination med en konstgödselfabrik skapar ca 800 nya jobb. Brytning och framställning av övriga råvaror ger ca 500 arbetstillfällen fördelade i länet. En konstgödselfabrik i förbättrar handelsbalansen med miljardbelopp . Konstgödslet är en hörnpelare för det svenska jordbruket. Detta innebär att alla beredskapsskäl talar för att en inhemsk gödseltillverkning grundad på inhemska råvaror bör tas upp. Industrimineraler från Aitikgruvan måste förädlas. planer på att tillvarata bl. a. glimmer, apatit och fältspat skall genomföras. Aluminium framställs ur glimmern. Förädlingen skall ske i . Ett mineralogiskt utvecklingscentrum skall skapas i och prospekteringen utökas. SGU måste få större resurser för en fullständig inventering och utvärdering av fyndigheterna i länet. Kommunerna måste få tillgång till fullständig information om de tillgångar som existerar. Forskningen skall ske under kontroll. Med dessa förslag skapas 2 000 jobb - därav 1 300 i malmfälten om konstgödselfabriken placeras där - inom gruv- och mineralsektorn till en investeringskostnad av ca . - ett centrum i en järn- och stålregion får inte vara en ort för enbart råämnestillverkning. Den stora importen av stål till ger förutsättningar för en starkt ökad ståltillverkning både för export och för inhemska behov. Den metallurgiska utbyggnaden för detta ändamål bör ske i . måste stora resurser sättas in för forskning, utveckling och förädling. Råämnena skall förädlas och biprodukter tillvaratas. Anläggningar bör uppföras för en utökad masugns-, LD-ugns- och stränggjutningskapacitet och råstålet förädlas genom byggande av bredbandvalsverk, mediumvalsverk och tunnplåtsvalsverk det senare en förutsättning för utveckling av Plannja. Energin ur masugnsoch LD-ugnsgasen tillvaratas genom att ett kraftvärmeverk uppförs. Masugnsslaggen tillvaratas för framställning av mineralull, och ett extra energitillskott kan fås genom att slaggvärmen från tillvaratas. byggs ut och kan fylla landets behov av koks, och koksverksgasen tas till vara genom att den tidigare nämnda ammoniakfabriken byggs. Kunskapen om utveckling av metallurgiska processer och produktutveckling av stålprodukter måste finnas inom . Därför bör samordningen mellan tekniska högskolan, SGU, Metallurgiska forskningsstationen och utvecklas. Basindustriernas utbyggnad av förädlingsindustrin i länet förutsätter en utveckling av en avancerad verkstadsindustri. Notviksverkstaden bör utveckla ett eget tillverkningsprogram för att täcka behovet åt de statliga företagen. Totalkostnaderna för dessa investeringar beräknas till ca och ge nya jobb åt 1 800 arbetare och tjänstemän. Förädlingen inom länets skogsindustri skall drivas väsentligt längre än som sker. Biprodukter vid massaindustrin skall utnyttjas och kemisidan utvecklas. En intensifierad skogsvård ger bättre balans mellan tillväxt och uttag. Vidareförädlingen av sågade trävaror byggs ut och skogsspillet utnyttjas. Detta innebär att följande åtgärder måste vidtas och anläggningar uppföras: Inom länet finns en del överårig och fullmogen skog som av skattetekniska och andra privatekonomiska skäl inte avverkas. hotar brist på virke, inte minst för sågarna. Ur samhällsekonomisk synpunkt och skogs vårdssynpunkt måste denna privatskog slutavverkas och nyplantering ske. All utsyning av skog underställs . I samband med ökade slutavverkningar ökas också hyggesrensning, markberedning och skogsodling utan användande av gifter. Hyggesrensning bör ske snabbt efter slutavverkning. Röjningen bör ökas och kvalitetsfrämjande stamkvistning utföras. Röjningsvirke, virkesspill och stubbar måste i större utsträckning tillvaratas, främst för energiändamål. Sågverken måste moderniseras och garanteras tillgång på virke. Arbetsmiljön vid sågarna måste förbättras. bör i samarbete med domänverket skapa en inlandsdivision, som i inledningen skall omfatta dels en fabrik för byggelement och inredningssnickerier, dels en möbelindustri där man bör söka samarbete med . Vissa oljebaserade kemiprodukter måste utvinnas ur träet och försöksverksamhet med detta bör påbörjas. En fabrik för vidareförädling av tallolja och tillverkning av lim bör anläggas i eller . Utvecklingsarbete för att anlägga en fabrik för vidareförädling av massa i bör påbörjas. Driften av boardfabriken i bibehålls i full utsträckning tills ersättningsindustri skapats. Tillsammans skulle dessa förslag, som baserar sig på utvinning av skogens produkter, kunna ge 2 200 nya jobb, varav de flesta i inlandet. De fasta investeringskostnaderna skulle uppgå till 250 milj. kr., och skogsvårdsprogrammet skulle dra en årlig kostnad av 200 milj. kr. Länets jordbruk måste genomgå en grundlig upprustning så att mark, arbetskraft och teknik kan utnyttjas bättre och skördarna, antalet kreatur och produktutveckling ökas. F. n. brukas i länet ca 47 000 ha, av vilka 8 000 ha är täckdikat, och täckdikas ytterligare 500 ha. Takten bör ökas till 2 000 ha/år. bör bli självförsörjande på konsumtionsmjölk, vilket innebär en ökning av produktionen med /år. En ökning av självförsörjningsgraden för smör och ost förutsätter en ytterligare produktionsökning. För att åstadkomma detta måste nya ladugårdar byggas och kostammen ökas med ca 4 000 djur. Detta motsvarar 200 nya familjejordbruk. Verksamma mjölkproducenter i bör ges stöd för att effektivisera sin produktion. Trädgårdsodlingen kan och bör ökas och nya handelsträdgårdar anläggas i , , och . Konservindustrier måste anläggas. Fiskevårdsmyndigheterna måste ges större resurser att genomföra en rationell fiskeriverksamhet och industri för att tillvarata fiskets produkter. Laxtrappa skall byggas i Jokkfall. Inom jordbruket kan 400 jobb skapas till en kostnad av 200 milj. kr. i fasta investeringar. 5 miljoner bör anslås för jordupprustningsprogrammet. Fraktkostnadernas betydelse för näringslivet i Norrbotten-speciellt gäller det malmfälten - kräver en ytterligare utveckling av fraktstödet. Hamnavgifterna måste sänkas betydligt genom statligt fraktstöd till hamnarna. mellan och måste rustas upp och transportera en större del av sin produktion via malmhamnar i . Likaså måste järnvägen mellan och upprustas och linjen byggas ut till . måste byggas mellan och genom detta mineralbälte. Förbindelsen bör också anslutas till det finska järnvägsnätet vid Kolari i . bör upprustas mellan och . Nya landsvägsbroar bör byggas i , i Bredåker över Lule älv, i Anttis över älv och i Pitsund. Dåliga vägar bör förbättras, bl. a. väg 400 till Saivomutka och vägen Boden-Gäddvik söder om älv. Flygförbindelserna bör förbättras genom att ett inlandsflygfält anläggs och flygprisema på övre radikalt sänkas. Tillsammans ger dessa förslag inom kommunikationssektorn 700 nya jobb för en kostnad av 350 milj. kr. Det första steg i en utvecklingsplan för som har presenterats i motionen ger 6 000 nya jobb och kostar ca fördelat . Parallellt med att den genomförs måste nya projekt tas fram för att förverkliga rätten till arbete. Nya projekt som också de måste styras av hänsyn till behovet att hushålla med naturtillgångarna och ge det arbetande folket trygghet i arbetet och god materiell standard. Under hänvisning till det ovan anförda föreslås att uttalar att den i motionen föreslagna utvecklingsplanen för bör genomföras och hos regeringen hemställer om att de åtgärder som fordras för detta vidtas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)