mot · G2022507 · 1979-04-18 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik län kännetecknas av att jordbruk och jordbruksbaserad industri har stor dominans inom näringslivet. Länet har också förhållandevis många små och medelstora företag. Arbetsmarknaden i länet har som helhet varit relativt stabil, och de problem som funnits och fortfarande finns har till stor del sin grund i strukturförändringar inom jordbruket. Vissa kommuner, främst och , med låg industrialiseringsgrad och hög jordbrukssysselsättning har under en lång rad av år haft stora omställningsproblem och därmed sysselsättningsproblem. I samband med den senaste lågkonjunkturen har emellertid länet fått akuta sysselsättningsproblem. Företagsnedläggningar och inskränkningar i driften har förekommit i betydande omfattning. Stora problem har uppstått för de förut industrisysselsatta, som nya ungdomskullar väntar på att komma in på arbetsmarknaden. Stora insatser har härvid gjorts i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet personer som var sysselsatta i olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgick till 4 320. De delar av länet som drabbats särskilt hårt är de sydöstra och nordöstra länsdelarna. Som ovan nämnts har och kommuner fått vidkännas en negativ utveckling. Folkmängden har minskat med över 3 600 personer i och med nästan 3 800 personer i . Den del av befolkningen som är eller äldre är i dessa båda kommuner relativt sett större än i någon annan kommun i länet. Kommunerna har också drabbats av en nedgång beträffande antalet sysselsatta mellan folkräkningstillfällena och 1975 med sammanlagt över 760 sysselsatta. Förvärvsfrekvensen har sedan folk- och bostadsräkningen 1965 sjunkit, från att ha varit i nivå med länssiffran (56 A>) till att underskrida denna . Den procentuella arbetslösheten var vid den senaste räkningen högre än i länet som helhet. I den nordöstra delen av länet är det främst som drabbats hårt av företagsnedläggningar och driftsinskränkningar. Detta har inneburit att ca 400 arbetstillfällen försvunnit . Antalet varslade personer och antalet anställda i företag, för vilka det är osäkert hur stor del av nuvarande drift som det är möjligt att uppehålla , kan uppskattas till ca 600. Antalet arbetslösa ligger på en hög nivå. För januari månad uppgick arbetslösheten till . En stor andel av de arbetslösa är kvinnor. Utvecklingen har inneburit att även har problem på arbetsmarknaden. Flera av de större företagen har infört anställningsstopp. har skurit ned antalet anställda. Dessutom har arbetsmarknadssitutionen i intilliggande kommuner, och , varit bevsärlig. Detta påverkar i betydande grad sysselsättningsmöjligheterna för invånarna i . Kommunen har fått vidkännas en befolkningsminskning i motsats till nästan samtliga av länets övriga kommuner. Trots de svårigheter som de fyra ovan angivna kommunerna har, föreslår inte regeringen i den regionalpolitiska propositionen (1978/79:112) att kommunerna skall inplaceras i stödområde. Många län har tilldelats särskilda medel för regionalpolitisk! Om medel ställs till förfogande på ett sådant sätt att konkreta åtgärder blir möjliga att genomföra på länsplanet skulle utvecklingen kunna påverkas aktivt. har tidigare hemställt att regeringen bemyndigar att under /80 bevilja lokaliseringsstöd inom en ram av 25 milj. kr. I första hand skulle ramen utnyttjas för att lösa sysselsättningsproblemen i , , och kommuner. Det särskilda regionalpolitiska stöd som kan lämnas i delar av kan medföra relativa nackdelar för angränsande kommuner i län. Folkmängden i län ökade med nästan 20 000 personer och uppgick till 272 014 personer. hade folkmängden ökat ytterligare och uppgick till 276 983. Den befölkningsram för län för som beslutade om 1976 ligger genom den utveckling som ägt rum påen alltför låg nivå. I beslutet angavs en ram på 270 000-280 000 invånare, vilket medför att planeringstalet för är 277 500 personer. I flera olika sammanhang har framhållit att den av fastställda befolkningsramen är alltför snävt tilltagen. Redan i anslutning till beslut om fördelning av befolkningsramen på kommuner hemställde om en ökning av nuvarande befölkningsram med 10 000 så att planeringstalet för länet skulle bli 287 500 för . Trots den ovan redovisade befolkningsutvecklingen anger arbetsmarknadsministern i regeringens regionalpolitiska proposition (1978/79:112) att han inte kan biträda önskemål om höjt planeringstal. Arbetsmarknadsministern menar att det som riktpunkt är rimligt att ha en så långt möjligt oförändrad andel av rikets folkmängd i de olika länen när det gäller de mer långsiktiga regionalpolitiska målen för befolkningsutvecklingen. är alltså planeringstalet för för län 277 500 personer vilket skall ställas i relation till länets nuvarande folkmängd på ca 277 000 personer. Med nuvarande tillväxt av befolkningen kommer länet att passera det planeringstal som fastställt . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala sig för 1. att , , och kommuner inplaceras i övrigt stödområde 2, 2. att planeringstalet för län höjs med (s) ()