mot · G2021568 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1568-1577 Motion 1978/79:1568 av i och om rättsavdelningar vid länsstyrelserna Ett huvudsyfte med länsstyrelsereform varatt skapa en ändamålsenligare organisation för länsstyrelsernas medverkan i den regionala samhällsplaneringen. Den innebar bl. a. att olika statliga sektorsintressen samlades inom en planeringsavdelning inom . förbättrades också förutsättningarna för samverkan i regionalpolitiska frågor mellan denna del av och andra statliga länsorgan. Arbetet inom länsstyrelsernas planeringsavdelningar bedrivs efter omorganisationen i ett fortlöpande samspel mellan företrädare för olika fackområden. Ärendehanteringen är i arbetsordning reglerad så att medverkan från alla berörda funktioner inom planeringsavdelningen säkerställs i varje ärende. Planeringsavdelningens arbetssätt skiljer sig på detta sätt från de övriga delar av , som huvudsakligen handhar formell myndighetsutövning inom det traditionella förvaltningsområdet. I arbetet inom planeringsavdelningen har dess juridiska enhet en mycket viktig funktion som rådgivare och särskild ansvarig för de juridiska konsekvenserna av olika åtgärder, bevakningar av rättssäkerhetsaspekter och av lagenligheten i de beslut som fattas. Den s. k. har föreslagit att länsstyrelserna skall omorganiseras så att den juridiska enheten bryts ut från planeringsavdelningen för att tillsammans med delar av den nuvarande förvaltningsavdelningen bilda fristående rättsavdelningar. Förslaget har bl. a. motiverats med att ett sådant sammanförande av den juridiskt kunniga personalen skulle vara angelägen för möjligheterna att rekrytera kvalificerad juridisk personal till efter utbrytningen av länsdomstolarna. Förslaget innebär att ett antal ärendegrupper som handläggs inom planeringsavdelningen i fortsättningen skulle skötas inom rättsavdelningen. förslag har avstyrkts av ett stort antal remissorgan, inkl. statskontoret, , flera centrala verk, TCO-S, SF och de flesta länsstyrelser. Trots detta har föredraganden, huvudsakligen med hänvisning till behovet av att stärka myndighetsutövningen och skapa förutsättningar för en decentralisering av beslut i förvaltningsärenden till länsstyrelserna, tagit ställning för inrättande av rättsavdelningar vid länsstyrelserna fr. o. m. Enligt vår mening kan ett genomförande av den omorganisation som föredraganden förordat få ogynnsamma konsekvenser såväl för länsstyrelsernas eget arbete som för allmänheten, kommuner m. fl. Många ärenden, bl. a. sådana som rör byggnadslagstiftningen, kan komma att handläggas 1 1978/79. inom både planerings- och rättsavdelningen. Det integrerade arbete som präglar handläggningen av sådana ärenden inom planeringsavdelningen torde därmed ofrånkomligen försvåras. Det finns enligt vår mening risk för att ärenden inom rättsavdelningama kommer att avgöras med mindre hänsyn till de förhållanden inom samhällsplaneringen som planeringsavdelningen har till uppgift att beakta. För allmänheten kan svårigheterna att överblicka ärendefördelningen inom bli betydande. Behovet av kvalificerad juridisk kompetens vid länsstyrelserna är uppenbart såväl inom planeringsavdelningens som inom förvaltningsavdelningens arbetsområde. Tillgången på sådan kompetens blir dock inte vare sig större eller mindre med den omorganisation som föredraganden förordat. Om närbesläktade ärenden skulle komma att hanteras inom två olika avdelningar kan däremot uppstå risk för en ökad byråkratisering av länsstyrelsernas arbete. Det är svårt att komma ifrån att kommuner och andra samhällsorgan liksom allmänheten därmed ofta skulle få ökade svårigheter i umgänget med den statliga länsmyndigheten. Den servicefunktion gentemot sådana parter som blivit en allt viktigare uppgift för länsstyrelserna skulle riskera att försämras. Föredragandens framställning i budgetpropositionen ger enligt vår mening alltför stark betoning åt den traditionella myndighetsutövningen i länsstyrelsernas arbete och tycks undervärdera roll som rådgivare åt kommuner m. fl. och inom samhällsplaneringen. Det är angeläget att länsstyrelserna är så uppbyggda i organisatoriskt och personellt avseende att de är väl lämpade att överta allt fler statliga uppgifter som hanteras på central nivå. En fortgående decentralisering av statliga uppgifter till länsstyrelserna torde behöva avse inte bara traditionella förvaltningsärenden utan i stor utsträckning också ärenden som hör hemma inom planeringsavdelningen, exempelvis inom naturvårdens område. Enligt vår bedömning kan det aktuella förslaget till omorganisation av länsstyrelserna riskera att försämra snarare än förbättra förutsättningarna för en längre gående decentralisering till länsstyrelserna. har exempelvis framhållit att miljövårdsarbetet, där länsstyrelserna förutses få nya arbetsuppgifter, förutsätter sådan tillgång till jurister att måste få egna sådana om separata rättsavdelningar inrättas. Mot bakgrund av vad vi här anfört anser vi det uppenbart att den omorganisation av länsstyrelserna som föredraganden förordat är olämplig. Den bör därför inte genomföras. De organisationsförändringar som blir erforderliga med anledning av länsdomstolarnas utbrytning bör genomföras på ett sådant sätt att endast sådana arbetsuppgifter som saknar närmare samband med planeringsavdelningens ansvarsområde i stort berörs. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att länsstyrelserna inte bör vara organiserade med samlade rättsavdelningar, m. m. () ()