mot · G202783 · 1979-01-22 00:00:00 — av om förbättring av bostadsmiljön Statsbidrag till förbättring av bostadsmiljön utgår med högst 50 96, i vissa fall med högst 75 96, av godkänd kostnad. Bidraget, men inte godkännbar kostnad som sådan, är begränsat till vissa belopp per lägenhet. För den del av godkänd kostnad som inte täcks av bidrag utgår kompletterande bostadslån såsom för ombyggnad med 100 96 oavsett låntagarkategori. Bidrag och lån kan under vissa förutsättningar betalas ut i förskott. Vid ombyggnad, även genom åtgärder som inte berättigar till miljöförbättringsbidrag, utgår lån med eljest gällande andelar av ett låneunderlag. Detta låneunderlag motsvarar den ombyggnadskostnad som godkänns, dock högst låneunderlaget för motsvarande nybyggnad. Det får förutsättas att reglerna inte skall hindra att sådant ombyggnadslån lämnas i kombination med miljöbidrag och kompletterande bostadslån. Vissa åtgärder kan med hänsyn till stödets speciella syfte godkännas som underlag för bidrag och kompletterande lån men inte som underlag för reguljärt ombyggnadslån. Å andra sidan gäller också motsatsen. När det gäller kostnärliga insatser lämnas miljöbidrag och kompletterande lån för konstnärlig gestaltning, ett begrepp som enligt föreskrifter avser arbetsinsats av bildkonstnär som avser materialval, färgsättning, utformning av olika inslag i en förbättrad boendemiljö etc.. 1 låneunderlaget för nybyggnad ingår och beaktas därför även vid ombyggnad ett tillägg - högst . per m2 våningsyta - för konstnärlig utsmyckning eller gestaltning. Detta senare begrepp täcker inte endast principiella bedömningar i program och planer vid projekteringen utan även utförande av enskilda kostverk som skissats speciellt för bostadsprojektet eller eljest konstverk som är ägnade att införlivas med bostadsmiljön. Inom ramen för maximibeloppet tas hänsyn till skäligt belopp motsvarande konstnärens arvode och omkostnader, kostnad för framställning och uppsättning samt administrations- och tävlingskostnader. Det torde vara svårt att motivera varför miljöbidrag i princip skulle kunna utgå för alla kostnader för t. ex. planteringar, markanläggningar och uterum medan ett producerat tillskott till den totala miljöupplevelsen hålls utanför redan genom författningstext. Ytterst är det fråga om en lämplighetsbedömning som knappast kan styras av annat än det uppsatta syftet och givna ekonomiska ramar. Utformningen av gällande föreskrifter till bidragsförordningens 2 § i fråga om förbättring av otillfredsställande miljöer är ett talande exempel på de svårigheter som följer av vissa låsningar. Erfarenhetsåterföring och information bl. a. genom och länsbostadsnämnderna, den centrala roll som samrådet med de boende avsetts få samt den i första hand till kommunen överlämnade lämplighetsprövningen måste anses ge större möjligheter till differentierade bedömningar av skilda åtgärders samlade effekt. Det bör emellertid inte finnas regler varigenom det ena goda utesluter det andra. Det får förutsättas att det ovan anförda lätt kan accepteras i och för sig. Det kan emellertid antas att invändningar kan komma att föras fram med hänvisning till att ansökningarna om bidrag skulle kunna antas omfatta ökande belopp. Enligt min uppfattning är sådana farhågor inte så tungt vägande att de föreslagna ändringarna bör helt avstås. Reformen bör emellertid med hänsyn till de allmänna önskemålen om att rikta bidragen mot områden där de får störst social effekt kunna genomföras som ett försökett försök där förutom en vidgad valfrihet i fråga om gestaltningsmedel även en decentralisering av möjligheterna till konstnärliga uttryck får beaktas. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att sådana åtgärder för konstnärlig utsmyckning eller gestaltning som kan beaktas i låneunderlaget för bostadslån försöksvis skall kunna beaktas också som grund för bidrag till förbättring av boendemiljön och kompletterande bostadslån.