mot · G2022416 · 1979-03-29 00:00:00 — Motion 1978/79:2416 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken är för sin energiförsörjning i allt väsentligt beroende av import. Av landets totala energitillförsel beräknas ha utgjorts av importerade energislag, främst råolja och raffinerade oljeprodukter. Den ur inhemska energikällor utvunna energin uppgick således till endast av landets energibehov. Råolja på världsmarknaden kommer från ett begränsat antal länder i framför allt och . Det är också inom dessa områden som huvuddelen av jordens kända och utvinningsvärda oljetillgångar finns. Olja bedöms vara en ändlig energiråvara. Världens oljetillgångar kan därför inte i längden räcka för att tillgodose nuvarande efterfrågan. måste således oljan som den dominerande energiråvaran i världens energiförsörjning ersättas med andra energiråvaror. Den energidebatt som har förts såväl i som utomlands har inneburit bl. a. ett ökat medvetande om att jordens nu kända tillgångar av olja håller på att tömmas. Mycket talar för att kraftiga prisstegringar och tillförselproblem på oljemarknaden kan inträffa innan nödvändig omställning till försörjning med andra energislag än olja hinner ske. har i flera energistudier samstämmigt varnats för att en sådan situation kan uppstå . Störningar på oljemarknaden kan även komma att leda till risker för politiska konflikter. (I 1976: 5) har studerat de hälso- och miljömässiga, tekniska och ekonomiska, sysselsättningspolitiska samt handelsoch beredskapspolitiska konsekvenserna av alternativa energiprogram för tiden fram . Kommissionen konstaterade i sitt huvudbetänkande (SOU 1978: 17) Energi att vi så snabbt som möjligt måste minska vårt oljeberoende på grund av förväntad brist på olja och därav föranledda prisstegringar. Ingen del av energisystemet får emellertid medföra oacceptabla hälso- och miljörisker. Mot denna bakgrund är det angeläget att minskar sitt mycket stora oljeberoende. Den senaste tidens utveckling på oljemarknaden har ytterligare ökat riskerna för del. En politik som syftar till minskat oljeberoende måste också beakta att det framför allt är för de 1978/79: 2416 lätta oljefraktionerna bensin och lätt eldningsolja som det finns risk för bristsituationer och kraftiga prisökningar. Ett särskilt problem i detta sammanhang är transportsektorn. Inom ramen för arbetet vid () studeras förutsättningarna för att utnyttja andra än oljebaserade drivmedel i transportsektorn. Användningen av sådana drivmedel skulle förutom ett minskat oljeberoende även väsentligt kunna underlätta ansträngningarna att minska de skadliga bilavgasutsläppen. En satsning på metanol som inblandning i bensinen skulle också betyda att blyet kunde tas bort. En viktig utgångspunkt vid bedömningar av behovet av alternativa drivmedel har varit att produktionen av sådana drivmedel skall kunna ske ur inhemska råvaror. Utvecklingsarbetet härför liksom vidare utredningar rörande fordonstekniska problem bedrivs inom det nämnda bolaget med stöd från energiforskningsprogrammet. Förutom den verksamhet som bedrivs inom energiforskningsprogrammet är det emellertid av största vikt att statsmakterna får ett underlag beträffande vilka styrmedel, vilka föreskrifter och vilken introduktionsstrategi som krävs för en övergång till utnyttjande av alternativa drivmedel. Regeringen har tillsatt en särskild delegation för solvärme. I dess direktiv ingår också att ta upp frågan om övergång till alternativa drivmedel. Enligt vår uppfattning är dock solvärmedelegationens arbetsuppgifter på solvärmesidan så omfattande att frågan om alternativa drivmedel knappast kommer att få den allsidiga och snabba behandling som frågans vikt motiverar. Det kan också tilläggas att planeringen för en introduktion av alternativa drivmedel och fordonsbränslen i alla väsentliga avseenden skiljer sig från frågor som rör solvärme för lokaluppvärmning, vilket är solvärmedelegationens huvuduppgift. Med hänsyn till frågans vikt och behovet av att snabbt uppnå resultat anser vi att introduktionen av alternativa motorbränslen bör överflyttas från solvärmedelegationen till en särskild delegation som helt kan koncentrera sig på denna fråga. Den av oss föreslagna delegationens uppgift bör vara att utarbeta förslag till styrmedel, föreskrifter och introduktionsstrategi för en övergång till ett ökat utnyttjande av alternativa motorbränslen. Förutom ett minskat oljeberoende bör en introduktion av alternativa drivmedel ta sikte på en minskning av skadliga avgasutsläpp i trafikmiljön. Ett annat viktigt syfte är att åstadkomma en väsentlig förbättring av miljön på arbetsplatser, såsom gruvor, hamnar och andra ställen där avgaser från bensin och dieselmotorer utgör ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Den av oss föreslagna delegationen bör i sitt arbete kunna utnyttja den tekniska expertis som finns vid SMAB. Exempel på frågor som delegationen snabbt bör ta itu med är vilka förändringar i bilens motorsystem som behövs vid olika inblandningar av alternativa bränslen. Andra huvudfrågor torde vara vilka krav de nya bränslena ställer i distributionsledet från teknisk, ekonomisk och organisatorisk synpunkt. För- och nackdelar med olika typer av samhälleliga styrmedel för att främja införandet av alternativa drivmedel måste också närmare utredas. Ett ytterligare exempel på en viktig fråga är slutligen om införandet av metanol som motorbränsle bör påskyndas innan produktionen i har nått full kapacitet. Detta kan i så fall ske genom import och/ eller samarbetsavtal med om utnyttjande av naturgas som råvara. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att uttalar att en särskild delegation bör inrättas för att utarbeta förslag till styrmedel, förordningar och strategi för en övergång till alternativa motorbränslen.