mot · G202560 · 1979-01-10 00:00:00 — av m. fl. om förenklad hantering av bostadsbidragen Bostadsbidragen har tillkommit för att barnfamiljer, låginkomsttagare och andra grupper med svag betalningsförmåga skall kunna bo i moderna och rymliga bostäder. Bidragen är behovsprövade och utgår med ett månatligt skattefritt belopp. Storleken beror i huvudsak på inkomst, hyresbelopp och antal barn. Bidrag utgår till barnfamiljer, ensamstående och hushåll utan barn. Bostadsbidrag till pensionärer utgår efter särskilda bestämmelser. Dessa bidrag behandlas inte i denna redogörelse. får ca 600 000 hushåll bostadsbidrag av sammanlagt ca 3 500 000 huhåll i riket. Det är vart 6:e hushåll. Totalt utbetalas ca 1 800 milj. kr. i statliga och statskommunala bidrag. Bidragen söks hos kommunala förmedlingsorgan. Dessa sköter tillsammans med länsbostadsnämnderna och administrationen av bidragen. Brister i den nuvarande hanteringen av bidragen Bidragen är nära kopplade till inkomsten. Minskning av inkomsten innebär rätt till högre bidrag och ökning av inkomsten risk för sänkning av bostadsbidraget. Som mått på inkomst gäller senaste taxerade inkomst. Det betyder att bostadsbidrag grundas taxerade inkomst som i sin tur gäller inkomsten som intjänades . Bidragstagarna är skyldiga att själva anmäla inkomstökningar och inkomstminskningar under bidragsåret i förhållande till den senaste taxerade inkomsten. Inkomstökningar medför bidragssänkningar och inkomstsänkningar bidragshöjningar. Bestämmelsen om den taxerade inkomsten som en grund för bostadsbidraget ställer krav på att förmedlingsorganen har tillgång till denna uppgift och att de bidragsberättigade lojalt anmäler inkomstförändringar. Dyra efterhandskontroller hos förmedlingsorganen har visat på att mycket betydande bidragsbelopp felaktigt utbetalats på grund av att inkomstökningar inte anmäls. Administrationen av bostadsbidragen är helt skild från samhällets andra system för utbetalning av bidrag (t. ex. sjukersättning) och från skatteadministrationen. För den enskilde bidragstagaren betyder det ytterligare ett byråkratiskt förfarande att känna till och ytterligare ett myndighetsorgan att ha att göra med. För att komma till rätta med missbruket av bidragen och för att se till att verkligen alla som har rätt till bidrag också söker bidrag har ett samarbete etablerats mellan bidragsorganen och skattemyndigheterna. Databand med taxerade inkomster lämnas nu till kommunerna. Med hjälp av dessa framställs förtryckta ansökningshandlingar för kommande bidragsår med angivande av senaste taxerade inkomster. På några orter har också på försök förekommit samkörningar mellan förmedlingsorganens register och skattemyndigheternas register för att i efterhand kontrollera förekommandee missbruk. Från förmedlingsorganens sida har önskemål framförts om att för kontrolländamål få tillgång till de inkomstuppgifter som finns hos och som där ligger till grund för utbetalning av bl. a. sjukpenning. Dessa inkomstuppgifter anses vara de som är mest aktuella, bl. a. beroende på att det finns ett incitament hos de försäkrade att ha en så hög inkomst som möjligt. De sätt som föreslagits för en sådan kontroll har inte varit acceptabla med hänsyn till skyddet av den personliga integriteten. Samhällsmaskineriet fungerar så att medborgarna betalar skatt efter inkomsternas storlek och oberoende av utgifterna. För medborgare med höga utgifter för bostaden i förhållande till inkomsten återbetalas en del av skatten som bostadsbidrag. Ett naturligare sätt är att ta hänsyn till bostadskostnaden vid skatteuttaget. Bidragstagaren blir inte längre bidragstagare utan vanlig skattebetalare. I stället för månatligt bostadsbidrag får han behålla mer av sin lön efter skatt. Ett sådant alternativt tillvägagångssätt fungerar lika litet som det nuvarande bidragsförfarandet utan administrativa insatser från den enskildes och samhällets sida. Alternativet är dock i flera avseenden enklare och säkrare än det nuvarande sättet. Vad som först fordras för att pengarna regelbundet skall komma den behövande till del är att arbetsgivaren får reda på hur mycket mindre i preliminär skatt som han skall dra vid varje avlöningstillfälle. För alla skattskyldiga med rätt till skatteavdrag, t. ex. för räntor, finns möjligheten att erhålla s. k. jämkningav den preliminära skatten. Hur stor jämkningen skall vara räknas ut av den lokala skattemyndigheten. På motsvarande sätt kan den lokala skattemyndigheten med hjälp av uppgift om hyreskostnad och familjesituation (barnantal och en/två familjeförsörjare) räkna ut avdrag för bostadsbidrag. Avdraget bör ske från skattetabellens belopp - så att inte skatteskalans progressivitet förändras. (Vid skattejämkning, t. ex. för räntekostnader för eget hem, tas skatt ut efter en sänkt lön.) En slutlig avräkning och kontroll av att rätt bidrag betalats ut görs sedan i efterhand vid den vanliga deklarationskontrollen. 1 deklarationsblanketten infors rutor för angivande av hyresbelopp , uppgift om hyresvärd och om bostadens rumsantal. Bidragstagare som bor i egen fastighet - f. n. ca en tredjedel av alla bidragstagare - kan inte ange någon månatlig hyra. Samma uppgifter som tas upp i bostadsbidragsansökan får anges och ligga till grund för hyres- och bidragsberäkningen. 1 stora delar är dessa uppgifter identiska med dem som i alla fall redovisas på deklarationsblankettens fastighetsbilaga. Bidragstagare som fått för litet bostadsbidrag får sin resterande del i samband med eventuell skatteåterbäring. De som t. ex. på grund av höjda inkomster fått för stort bostadsbidrag får betala tillbaka på samma sätt som sker med kvarskatt. Vilka förbättringar innebär detta alternativ? Den enskilde bidragstagaren skulle få en myndighet mindre att ha att göra med. Alla som förvärvsarbetar måste ändå vid olika tillfällen ha kontakt med den lokala skattemyndigheten. Den-numera visserligen till endel förtryckta - ansökningsblanketten för bostadsbidrag skulle ersättas av en betydligt enklare blankett om skattejämkning. De stora kontrollproblem som finns skulle helt försvinna. Bidragsfusket i den del det beror på felaktigt uppgivna inkomstuppgifter skulle reduceras till de fall där även den taxerade inkomsten är oriktig på grund av falskdeklaration. Alternativet ger en automatisk efterkontroll av att rätt bidragsbelopp utgått. Därtill finns rutiner för tilläggsutbetalning eller för krav. En del av de personella resurser som finns hos de kommunala förmedlingsorganen skulle eventuellt - efter utbildning - behövas som personalförstärkning vid de lokala skattemyndigheternas jämkningsenheter. Totalt leder dock den enklare och med skatteväsendet samordnade administrationen till minskat personalbehov och därmed till lägre administrationskostnader. Genom att den myndighet som i alla fall har full insyn i bidragstagarnas ekonomiska situation får hand även om bidragen, reduceras avsevärt de risker för intrång i den personliga integriteten som ligger inbyggda i det nuvarande bidragssystemet. Innebär det föreslagna alternativet några svårigheter? De ansvariga för skattekontrollen kan hävda att deras resurser inte skall användas för andra ändamål än bevakning. Den nu förestående kraftiga utbyggnaden av kontrollapparaten och övergång till tjänstemannataxering bör dock med viss ytterligare förstärkning kunna ta sig an även denna uppgift. För samhället totalt måste det vara fördelaktigare att bara ha en och inte två skilda apparater för inkomstkontroll och fastställande av individuella bostadsbidrag. En liten grupp bidragstagare får större bostadsbidrag än vad de betalar in i skatt. Dessa personer har dock så låga inkomster att de inte rimligen kan klara sig enbart på dessa. För dessa personer behöver samhället därför träda emellan även på annat sätt. Bostadsbidragen bör för denna grupp kunna skötas av de sociala myndigheterna. Med hänvisning till vad vi anfört hemställer vi att hos regeringen begär att de administrativa rutinerna för beräkning och utbetalning av bostadsidragen utformas i enlighet med de riktlinjer som skisserats i föreliggande motion, innebärande att felutbetalningar undviks och att skyddet för den personliga integriteten ökas. () ()