mot · G2021886 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad spridning av vetenskapliga tidskrifter En effektiv spridning av vetenskaplig information har avgörande betydelse både för forskningens egen utveckling och för samhällsutvecklingen i stort. I vårt land diskuteras f. n. olika möjligheter att förbättra informationen om forskning och forskningsresultat. I forskningsrådsutredningens arbete spelade således informationsfrågorna en viktig roll. Utredningen tog upp behovet att nå ut med en bred och lättfattlig information om vetenskapliga resultat, att sprida kännedom om vetenskapliga metoder och forskarnas arbetssätt samt att i forskningsfrågor få till stånd en dialog mellan forskare, politiker och allmänhet. Dessutom behandlade utredningen tillgången till information om pågående forskning för bl. a. planeringsändamål. En fråga som dock inte blivit tillräckligt uppmärksammad är hur de vetenskapliga tidskrifterna skall kunna bidra till en bättre spridning av vetenskaplig information. Att vetenskaplig information sprids från forskningsinstitutioner via vetenskapliga tidskrifter har en gedigen tradition. Men även kommer sådana tidskrifter att spela en roll. De behövs även om man utvecklar avancerade informationssystem med databaser och andra tekniskt komplicerade hjälpmedel. En vetenskaplig tidskrift är helt enkelt en grundläggande form för att dokumentera och sprida vetenskapliga resultat. De vetenskapliga tidskrifterna i utkommer vanligen två till tolv gånger . De innehåller uppsatser som redovisar nya forskningsresultat, men också översiktsartiklar som på ett kvalificerat sätt sammanfattar tillgänglig kunskap inom ett visst ämne. I , i första hand i , är flera internationella engelskspråkiga tidskrifter baserade. De har artiklar av författare från hela världen. Flera har ett mycket gott internationellt anseende och räknas till de ledande inom sitt forskningsområde. Tidskrifterna sprids huvudsakligen till institutioner och bibliotek, men enskilda prenumerationer förekommer också. På grund av publikationens syfte är de kvalitativa kraven mycket höga. Eftersom framställningskostnaderna för tidskrifter domineras av redaktionella kostnader och sättningskostnader, så medför de relativt små upplagorna att prenumerationspriset blir högt. Kostnaderna har ökat och kan förväntas stiga ytterligare. Tidskrifterna i drivs ofta som stiftelser. Intäkterna härrör från prenumerationsavgifter, företagsannonser samt eventuellt publikationsbidrag. Ofta finns buffertfonder uppbyggda. Prenumerationspriset är vanligen . De flesta prenumerationerna i bekostas av samhällsägda institutioner. I medför bristen på ekonomiska resurser och i en del fall bristen på valuta att möjligheten att prenumerera på vetenskapliga tidskrifter starkt begränsas. Dålig tillgång till vetenskaplig information kan medföra en kunskapsmässig isolering, som torde bidra till s. k. brain drain,dvs. att uländernas välutbildade människor har en benägenhet att för gott lämna sitt hemland och bosätta sig i något i-land. Det finns internationellt tillgängliga datasystem för sökning av artiklar med angivet innehåll. En sådan sökning resulterar i en utskriven lista med artiklarnas rubriker, författare och tidskriftsvolym. I en del fall kan ett kort utdrag av artikelns innehåll ingå i utskriften. Dessa datasystem har sin största användning när det gäller att skaffa fram fullständig täckning av ett visst problem. Systemet har däremot knappast någon funktion vad gäller kontinuerlig uppföljning av ett ämnesområde eller vad gäller kvalificerad vidareutbildning. Vidareutbildningsaspekten på vetenskapliga tidskrifter är mycket viktig och den tillgodoses i praktiken genom att befattningshavaren har tidskriften så lätt tillgänglig att han kan bläddra igenom de nyutkomna numren vid lämpligt tillfälle. Höga prenumerationspriser begränsar otvivelaktigt spridningen av vetenskapligt tryck i i-länderna och framför allt i . 1 många fall är det endast större och resursstarka institutioner som har möjlighet att hålla önskat antal prenumerationer. Denna begränsning av spridningen av vetenskaplig information är skadlig när den drabbar aktiva forskare i exempelvis uländerna men också skadlig när den medför att befattningshavare med behov av aktuell vetenskaplig information undandras de lärorika översiktsartiklarna. Detta kan exempelvis gälla inom samhällsförvaltning, industri och medicin beträffande teknologi, naturvetenskap och klinisk metodutveckling. Denna skadliga begränsning av vetenskaplig information är ur samhällelig synvinkel irrationell och oekonomisk, dels därför att publikationskostnaderna är försvinnande små jämfört med de totala kostnaderna för forskning och högre undervisning, dels därför att samhället via prenumerationsavgifterna kommer att betala lejonparten av spridningskostnaderna. anslår staten ca 4 000 milj. kr. för forskning och högre undervisning. Mot bakgrund av denna jättestora satsning är det rimligt att staten också tar ansvaret för att säkra spridning av vetenskaplig information. Med i stort oförändrad resursinsats kan prenumerationspriserna sänkas avsevärt om samhället står för baskostnaderna för redaktionsarbete och sättning, i stället för att enbart betala via prenumerationsavgifter från institutioner och bibliotek. Prenumerationspriset skulle på detta sätt kunna sänkas så att det ungefärligen motsvarar porto-, pappers- och tryckkostnad för en utökning av upplagan. Om samhället ansvarar för tidskrifternas huvudsakliga baskostnader ökar tillgängligheten avsevärt på grund av starkt reducerade prenumerationspri Detta är till särskild fördel för u-landsinstitutioner samt för mindre institutioner och även enskilda befattningshavare i , som då kan bekosta enskilda prenumerationer. Läsfrekvensen torde öka avsevärt. En ytterligare fördel kan vara att dessa tidskrifter blir ekonomiskt mindre beroende av företagens annonsmedel. Samhällsansvar för spridningen av vetenskapligt tryck bör givetvis icke endast vara en svensk angelägenhet. bör därför verka för att andra länder utvecklar ett samhällsstöd till vetenskapliga tidskrifters grundkostnader. Om sådana reformer genomförs internationellt kan det få en väsentlig effekt på den internationella spridningen av vetenskaplig information. bör sondera det internationella intresset för reformer i denna riktning. Hänvisning kan göras till deklaration i UNESCOprogrammet: availibility of publication (1978), där fastslår att man bör förbättra de vetenskapliga tidskrifternas universella tillgänglighet. I avvaktan på reformer av ovan skisserat slag kan tillgång till vetenskapligt tryck förbättras genom att universitetsbibliotekens redan befintliga utbytesverksamhet starkt utvidgas. Härvid bör en u-landsinstitution kunna begära önskat svenskt vetenskapligt tryck i utbyte mot egna rapporter om vetenskaplig aktivitet. Utbytet medför ett mer jämlikt förhållande mellan det svenska och u-landsinstitutionen än vad rena gåvor skulle ge. Vidare skickas bara sådant tryck, som direkt efterfrågas, vilket borde garantera en rimlig användning. får dessutom flera institutionella kontakter med . Utbytet bör i första hand ske via nationalbiblioteken, varvid dessas kostnader för verksamheten inkl. kostnader för internationell information om erbjudandet bör bestridas av särskilt statligt anslag. Verksamheten bör utvärderas . Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder för att förbättra spridningen av vetenskapliga tidskrifter i enlighet med vad som anförts i motionen. () () MAJ ()