mot · G2022188 · 1979-02-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:87 om finansiellt stöd till Gruvbrytningen i malmfalten utgör en väsentlig del av grunden för näringsliv och den malmbaserade industrin här i landet. Det har emellertid blivit alltmer uppenbart att det inte går att i längden bygga upp en hel regions ekonomiska liv på ensidig råvaruproduktion, som dessutom i avgörande stycken har fatt karaktären av ren profitgivande rovdrift, utan långsiktigt samhällsansvar. Vpk har tidigare i en rad motioner i skarpt kritiserat LKAB-ledningens brist på framsynthet och ansvar för utvecklingen i . Vi har också lagt fram en rad konkreta förslag till utveckling av råvaruhantering och industriell utbyggnad. Senast har detta skett i motionerna 1978/79:212, 333 och 2028. Bland de krav vi har ställt och som direkt berör malmfälten kan nämnas - Utveckling av verkstadsindustri och elektronisk industri, främst med inriktning på gruvhantering och bearbetning av gruvornas produktion. - Utveckling av kemisk industri för en mer ekonomisk nyttjandegrad av gruvprodukterna. - Tillvaratagande av de sämre malmerna i Malmbergsgruvan och öppnande av en ny huvudnivå där. - Anläggning av ett nytt kulsinterverk i anslutning till Kirunagruvan. - Det beslutade apatitverket måste utvidgas för att klara fosforbehovet till en konstgödselfabrik i länet och dessutom för att kunna ta till vara jordartsmetallerna i avfallsdammarna i malmfältet. - Brytning av Kaunisvaaragruvan måste startas och kan göras lönsam genom att svavelsyra framställs ur den svavelhaltiga malmen - svavelsyra som behövs för urlakning av jordartsmetallerna i avfallsdammarna. - Brytning av Viscariakopparn måste komma i gång. - Ett mineralogiskt utvecklingscentrum bör skapas och förläggas till malmfalten. - måste upprustas mellan och och transportera en större del av sin produktion via malmhamnar i . - mellan och måste upprustas och byggas ut till och järnväg byggas mellan och . Vpk kan nu med en viss tillfredsställelse, mot bakgrund av uppgifter i massmedia, konstatera att socialdemokraterna sluter upp bakom en del av Detta kan innebära en öppning för att utarbeta en industriell utvecklingsplan för . Vi skall dock hålla i minnet att den statliga politik som har inneburit en extrem rovdrift med såväl naturtillgångar som arbetskraft, har formulerats av en socialdemokratisk regering. Den omsvängning som vi nu har kunnat notera måste ses mot bakgrund av den omfattande och djupa folkopinion som har vuxit fram i och som vänder sig mot det koloniala utnyttjandet av denna landsända. I propositionen finns däremot inte ens en arn. dan till framsynt planering. Statsföretag har för del begärt 700 milj. kr. för förlusttäckning avseende . Regeringen föreslår att 500 milj. kr. skall beviljas och hänvisar därmed företaget till att ytterligare åderlåta det egna kapitalet, till förfång för eventuellt utvecklingsarbete. Man är också beredd att bevilja 200 milj. kr. till att täcka förluster , vilket kan beräknas täcka två femtedelar av den kalkylerade förlusten. Regeringen föreslår också ett anslag på 135 milj. kr. för att klara sysselsättningen vid under det närmaste året. beräknade medelsbehov för detta är 170 milj. kr. Man måste således dra slutsatsen att regeringen inte är beredd att vidta nödvändiga åtgärder för att trygga sysselsättningen vid företaget. För att åstadkomma en finansiell rekonstruktion av har Statsföretag hemställt om ett villkorslån på 1 100 milj. kr. Detta avvisas av regeringen under hänvisning till de osäkra prognoser som finns beträffande avsättningsmöjligheterna, men också när det gäller företagets effektivitet. Regeringens avslag på lånet kan rimligtvis inte underlätta för företaget att åstadkomma en effektivare organisation. Det borde också stå klart, även för regeringen, att har möjlighet att påverka prognoserna i positiv riktning, men det förutsätter en planmässig utveckling av företaget, exempelvis efter riktlinjer som vpk har visat. Men det förutsätter i sin tur att ekonomiska resurser ställs till företagets förfogande. Vpk anser att bör beviljas ett lån om 1 100 milj. kr. för en finansiell rekonstruktion av företaget. Lånet bör vara räntefritt . Vidare bör företaget för att kunna genomföra det planerade sysselsättningsprogrammet beviljas 35 milj. kr. utöver regeringens förslag. bör dessutom uttala sig för och begära förslag från regeringen i enlighet med vad som anförs i motionerna 1978/79:212, 333 och 2028 i de delar dessa berör verksamhet och den fortsatta utvecklingen i malmfälten. Med hänvisning till ovanstående och med godkännande av propositionen 1978/79:87 i övrigt föreslås 1. att beslutar bevilja ett lån på 1 . i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att till Sysselsättningsfrämjande åtgärder vid på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 3. att hos regeringen hemställer om förslag till utvecklingsplan för och malmfälten i enlighet med vad som anförs i motionerna 1978/79:212, 333 och 2028 i berörda delar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)