mot · G302123 · 1979-11-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1979/80:40 om fastighetstaxering, m. m. I propositionen 1979/80:40 föreslås att de grundläggande reglerna om allmän fastighetstaxering samlas i en ny fastighetstaxeringslag. Detta är bl. ,a motiverat av behovet att anpassa regelsystemet till den nya regeringsformens krav. De materiella reglerna föreslås däremot att i sina huvuddrag överensstämma med dem som gällde vid allmänna fastighetstaxering. Detta innebär bl. a. att taxeringsvärdenivån skall fastställas med utgångspunkt i av det marknadsvärde som gällde andra året före taxeringsåret. Detta motsvarar vad som i praktiken gällde vid taxering. Man har ännu ingen säker uppskattning om vilken höjning av taxeringsvärdena som det nu föreslagna regelsystemet kommer att leda till. Men den snabba inflationen och de kraftiga värdestegringarna på reala tillgångar pekar dock på att taxeringsvärdena kommer att höjas kraftigt i stora delar av landet. Detta pekar enligt vår mening klart på behovet att med snabb inflation förkorta tiderna mellan de allmänna fastighetstaxeringarna. 1 propositionen uttalar föredragande departementschefen sin sympati för ett system med s. k. rullande taxeringar. Något förslag i denna riktning framläggs dock inte i avvaktan på arbetet inom 1976 års fastighetstaxeringskommitté. Ett system med rullande taxeringar kan lösa vissa av de nu föreliggande problem. Det kan emellertid också skapa andra problem - särskilt i de delar av landet där fastighetsprisbildningen kraftigt avviker från den genomsnittliga. Oaktat vilken väg man väljer bör det dock vara angeläget att arbetet inriktas på ett system med kortare intervall mellan taxeringarna än vad vi haft . bör uttala detta som sin mening. Ett särskilt problem utgör de bestämmelser som gäller när en fastighet skall taxeras som jordbruksfastighet. Som huvudregel gäller att om fastigheten har en areal om minst 5 ha produktiv mark skall fastigheten även fortsättningsvis taxeras som jordbruksfastighet. Erfarenheterna pekar på att dessa små jordbruksfastigheter i allt större utsträckning kommit att fungera som objekt för utnyttjande av underskottsavdrag vid beskattningen och att jord- och skogsbruket på dessa fått en allt mindre betydelse. Mot denna bakgrund bör åtgärder vidtas som förhindrar en fortsatt utveckling. Ett sätt att lösa problemet med underskottsavdragen är att schablontaxera ett större antal fastigheter genom att höja gränsen där fastigheter skall taxeras som jordbruksfastigheter. Eftersom ett icke avsett utnyttjande av underskottsavdrag förekommer även på större fastigheter skulle en ännu längre gående lösning vara att över huvud taget vägra att underskottsavdrag får utnyttjas i annan förvärvskälla, om inte ägaren är stadigvarande bosatt på fastigheten och jordbruksfastigheten utgör den större delen av hans försörjning. En kompletterande möjlighet - som föreslagits av bostadsbeskattningsutredningen - vore att beskatta bostaden särskilt, enligt schablonmetoden. bör hos regeringen begära en utredning om möjligheterna att förhindra ett icke avsett utnyttjande av underskottsavdragen på jordbruksfastigheter. Tidsperioden för val av ledamöter i fastighetstaxeringsnämnder har förkortats avsevärt. Enligt vad vi harerfarit har detta skapat problem och svårigheter att på sedvanligt sätt klara nomineringsprocessen. bör uttala att tidsperioden för val av ledamöter till fastighetstaxeringsnämnder i fortsättningen görs längre så att ett sedvanligt nomineringsarbete hinner utföras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av kortare intervall mellan de allmänna fastighetstaxeringarna, 2. hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att förhindra ett icke avsett utnyttjande av underskottsavdragen på jordbruksfastigheter, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av för val av ledamöter i fastighetstaxeringsnämnderna. () () () () ()