ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021102 · 1979-01-24 00:00:00 — om skriftliga svar på frågor som framställs i Riksdagsledamöternas möjligheter att genom frågor och interpellationer till regeringens ledamöter få upplysningar om aktuella förhållanden och planerade åtgärder utgör ett viktigt inslag i det parlamentariska arbetet, inte minst som en effektiv kontroll av regeringens arbete. har uppenbarligen fått en ökad betydelse . Detta framgår bl. a. av den statistik rörande riksdagsarbetet som kammarkansliet redovisar för varje session. Av den statistik som presenterades vid höstsessionens slut framgår att det framför allt är (de enkla) frågorna som ökat mest sedan enkammarriksdagen infördes . Under höstsessionerna 1971-1973 utgjorde dessa 134, 139 resp. 136. framställdes nära nog det dubbla antalet frågor: 239. Detta är givetvis en glädjande utveckling. Det vittnar om stor aktivitet från riksdagsledamöternas sida, och det utgör ett bevis på den kontakt mellan regering och riksdag som bör finnas i en väl fungerande demokrati av parlamentarisk typ. Den kritiken har emellertid framförts att de alltid beredvilligt svarande statsråden genom det flitiga frågandet skulle utnyttjas som redskap i det partipolitiska propagandaarbetet. Det har anmärkts att det inte alltid - kanske inte ens i flertalet fall - är sakupplysning den frågande är ute efter utan bl. a. personlig PR. Svar på de ofta mycket speciella och lokala frågorna skulle eljest - har det sagts - kunnat erhållas på annat sätt, t. ex. genom , om det varit just svar på en fråga som önskats. Denna kritik torde om än inte generellt så dock i stort sett kunna avvisas. Det finns emellertid anledning att undersöka hur frågeinstitutet skulle kunna utvecklas ytterligare utan att det leder till att statsrådens arbetstid i än högre grad skulle komma att bindas till frågestunder. Den möjlighet som då står till buds är att låta statsråden besvara vissa frågor skriftligt. Detta är ett förfarande som praktiseras i åtskilliga parlament, i vissa fall är det den normala formen. I det brittiska parlamentet besvaras sålunda av alla frågor skriftligt. (Denna relation framstår dock inte som riktningsgivande då förhållandena i skiljer sig från de svenska i bl. a. ett viktigt avseende, nämligen i fråga om offentlighetsprincipens tillämpning innebärande att information inte är lika lättåtkomlig via andra kanaler som i ). Med stöd av ovanstående hemställs att på lämpligt sätt låter utreda frågan om möjligheten att låta statsråd i vissa fall ge enbart skriftliga svar på till dem framställda frågor.
mot · G2021104 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om val till kommunfullmäktige Vid val till sker mandatfördelningen efter strikt proportionella regler. De partier som kommer över den fastställda spärren på får mandat i direkt relation till sin väljarandel. Mandaten fördelas i två omgångar med 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. Vid val till landstingen sker mandatfördelningen också efter strikt proportionella regler. De partier som kommer över den fastställda spärren på får mandat i direkt relation till sin väljarandel. Mandaten fordelas i två omgångar med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Valsystemen till riksdag och landsting är därmed kongruenta och likvärdiga, bortsett från mandatspärrens höjd, och valresultaten avspeglas rättvist i mandatfördelningen. Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt, att valsystemet vid valet till kommunfullmäktige är annorlunda utformat. Vid val till kommunfullmäktige sker mandatfördelningen efter andra regler och utan småpartispärr. Några utjämningsmandat finns inte i kommunfullmäktigevalen. Proportionaliteten får inte samma absoluta utslag som i riksdags- och landstingsvalen. De olika sammanräkningsformerna och valsystemen gör det svårt, nära nog ogörligt forden vanliga väljaren att bedöma den mandatmässiga effekten av ett valresultat. Valen till kommunfullmäktige har också de senäte åren givit orimliga mandateffekter i några kommuner. Vid kommunalvalet fanns det väljarmajoritet för de tre borgerliga partierna i t. ex. , och , men med valsystemets hjälp skapades en socialistisk mandatmajoritet. Det omvända förhållandet har också noterats. Den kritik som oftast framförs mot det valsystem som tillämpas i kommunerna riktar sig mot det faktum att valkretsarnas antal och storlek får så stor betydelse vid mandatfördelningen. I stora valkretsar med många mandat blir fördelningen rättvisare, bl. a. kan småpartier med väsentligt lägre väljarandel än erhålla mandat, medan små valkretsar med få mandat gynnar de stora partierna. Ett enhetligt valsystem för de tre samtidiga valens synes vara ett berättigat krav, lätt genomförbart och starkt motiverat av kraven på ökad mandaträttvisa och förbättrade möjligheter för väljarna att avläsa sin valhandling i redovisat valresultat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om sådan lagändring att valsystemet för val till kommunfullmäktige göres likvärdigt med det som tillämpas i landstingen. () () . NISSER (m) ()
mot · G2021107 · 1979-01-25 00:00:00 — av förste vice talmannen om spritfri statlig representation Inga skattepengar till sprit borde vara den allmänna riktlinjen för all representation som utövas av det allmänna. Åtskilliga kommuner och flera landsting tillämpar spritfri representation och det borde också tillämpas för statens del. Oavsett nykterhetspolitiska åsikter måste det vara stötande att staten använder pengar till spritrepresentation när sparsamhet måste iakttagas på så många andra områden t. o. m. när det gäller så angelägna uppgifter som inom socialvården, undervisningen, miljövården m. m. I skatteutskottets betänkande 1975/76:64, vilket bifölls av , uttalades det: "Det är därvid enligt utskottets uppfattning av stort värde att alkoholfrågorna i fortsättningen infogas i sitt sammanhang och att ett klart mål uppställs för en flerårig insats syftande till att begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen och till att komma till rätta med alkoholmissbruket. Detta underströks ytterligare i skatteutskottets av antagna betänkande 1976/77:40. Då sålunda uttalat sig för en minskning av totalkonsumtionen kan det inte vara konsekvent att staten tillämpar representation med sprit. Givetvis borde all representation vara alkoholfri men som ett första steg bör man kunna ta bort spritdryckerna vid representation. Som en övergångsform kan vinet tillåtas tills vidare. Med anledning av vad som sålunda anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att all statlig representation skall vara spritfri.
mot · G2021109 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1109-1118 Motion 1978/79:1109 av m. fl. om en samordning av den statliga dataverksamheten I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Datorerna i samhället i nämnda motion hemställs att hos regeringen begär en översyn av formerna för samordningen av statens dataverksamhet. H. () L. () i () () () () () () 1 1978/79.
mot · G2021110 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om informationen om skattefondsparandet 1 motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Ett spritt ägande i nämnda motion hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder i syfte att förbättra informationen om skattefondsparandet. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021111 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Vårt jordbruk i nämnda motion hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande den långsiktiga kapitalförsörjningen till lantbruket. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021112 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om stödet till idrotten I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Fritid i frihet i nämnda motion hemställs att uttalar att det statliga stödet till idrotten bör utbetalas över en enda huvudtitel. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021113 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om bostadssparande m. m. I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnitten och bostadspolitik samt Fritid i frihet i nämnda motion hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till bostadssparande och sparande till fritidshus i enlighet med vad som i motionen anförts. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021114 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om översyn av upphandlingskungörelsen Enligt nu gällande upphandlingskungörelse för myndigheter gäller bl. a. att myndighet skall utnyttja förefintliga konkurrensmöjligheter och i övrigt iaktta affärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivare objektivt. I kungörelsen understryks vidare att vid ändring av avtalade villkor skall affärsmässiga grunder tillämpas. Gällande regler har inneburit att statliga verk och myndigheter i vissa fall har placerat beställningar i företag utomlands. Mot bakgrunden av nödvändigheten att skapa ökad sysselsättning är det angeläget att , landstingskommunal eller statlig upphandling i ökad utsträckning sker inom landet. Därför anser vi att regional- och arbetsmarknadspolitiska hänsyn skall vägas in i bedömningen när myndigheten placerar sina beställningar. För att kunna göra dessa bedömningar förutsätts en ändring av nu gällande upphandlingskungörelse. I vissa fall utgår ett statligt beställarstöd vid tidigareläggning av investeringar. Ett liknande system skulle kunna införas när order placeras hos svenska företag för att klara sysselsättningen. Även ett sådant tillvägagångssätt förutsätter ändringar i upphandlingskungörelsen. Enligt de skäl som vi ovan redovisat erfordras en ändring av upphandlingskungörelsen. Denna fråga bör därför blir föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om översyn av upphandlingskungörelsen. () () ()
mot · G2021116 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1116 av om uppföljning av individualstatistiken i Till SÖ är efter riksdagsbeslut knuten en pedagogisk nämnd. Nämndens uppgift är bl. a. att bereda frågor om utvärdering av utbildningsverksamheten. I den senaste verksamhetsredogörelsen för / 78 har nämnden bl. a. behandlat det fria valet på högstadium, motiv, tendenser och effekter. En grundläggande källa för dessa studier har varit det s. k. individualstatistikmaterialet (SCB PM 1976:8), en långsiktig uppföljning av representativa grupper elever som i utgångsläget gick i åk 6 och som sedan följdes under . Nämnden understryker vikten av att underlag skapas för sammanfattande analyser av utbildningssystemet över längre tidsperioder. SÖ, UHÄ och SCB har i samverkan planerat ett nytt individualstatistikprojekt. En av förutsättningarna har varit att SCB - liksom i det tidigare individualstatistikprojektet - skulle vara en part i den samverkan som konstituerar projektverksamheten. UHÄ, STUDOK och jubileumsfond tillstyrker ett fullföljande av hittillsvarande planering. 1 SCB:s petita /80 upptogs medel till ett belopp om . för centralbyråns del av projektet. SÖ räknar med att fullfölja sin del inom utvecklingsanslaget enligt tidigare planer. 1 budgetpropositionen (prop. 1978/79:100, bil. 10) har SCB ej tilldelats medel för delprogrammet Utbildning, forskning och kultur på sådant sätt att medverkan i det nya individualstatistikprojektet kan inrymmas. Med hänsyn till budgetläget kan det vara svårt för SCB att 1979/80 omprioritera sina insatser, särskilt som vissa åtaganden torde vara långsiktiga. Det är emellertid synnerligen angeläget att en uppföljningsstudie av den art som SÖ, SCB och UHÄ gemensamt planerat kommer till stånd. Under hänvisning till vad jag ovan anfört hemställer jag att måtte besluta att som sin mening ge regeringen till känna att i kommande budgetproposition utrymme bör beredas för SCB att medverka i det projekt som förberetts om uppföljning av individualstatistik i .
mot · G2021117 · 1979-01-25 00:00:00 — om skatteutjämningen för , och Kommunernas ekonomiska ställning har, särskilt , varit föremål för en intensiv debatt. Allt större krav på kommunala åtaganden på olika områden har orsakat en kraftig höjning av den kommunala utdebiteringen. På grund av stora skillnader mellan kommunerna när det gäller skatteunderlaget har ett system med skatteutjämning införts, där staten garanterar kommunerna ett visst skatteunderlag i förhållande till medelskattekraften i riket. Riket har för detta ändamål uppdelats i sex relativt väl sammanhängande områden för garanterad skattekraft, där varje område utgör en skattekraftsklass. När det gäller och norra har Åmåls, och kommuner skattekraftsgaranti trots att intilliggande kommuner inom stödområdet erhåller . De ovannämnda kommunernas målsättning är att med alla medel söka hålla skattesatsen oförändrad. Men att klara den målsättningen förutsätter nära nog totalt stopp för alla nyinvesteringar och därav följande driftkostnader. Den kommunala skatteutjämningen har självfallet stor betydelse för den regionala utvecklingen. Företagens val av etableringsort påverkas både av kommunernas möjligheter att erbjuda en allsidig service och av den kommunala utdebiteringen. En fortsatt utjämning beträffande skattesatserna och den kommunala servicenivån ökar förutsättningarna att fullfölja de regionalpolitiska strävandena. En förstärkning av den kommunala skatteutjämningen måste därför ingå som en viktig beståndsdel i den fortsatt utbyggnaden av det regionalpolitiska stödet. Förutsättningen för att människorna i de olika kommunerna skall få likvärdiga möjligheter till sysselsättning, service, god miljö- och levnadsstandard är därför att skatteutjämningen, åtminstone på , skall ge samma standard till samma pris. Mot bakgrund härav samt av att kommunerna tillhör allmänna stödområdet borde även dessa kommuner erhålla samma skattekraftsgaranti som inom stödområdet intilliggande kommuner. En skattekraftsgaranti på skulle i avsevärd grad öka kommunernas förutsättningar att fullfölja sina åligganden inom regionalpolitiken, bl. a. beträffande bostadsförsörjningen, skolväsendet och den sociala servicen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att skattekraftsgarantin för kommunerna skall vara .
mot · G2021120 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om finansieringen genom arbetsgivaravgifter Under praktiskt taget har arbetsgivarna belastats med ständigt stigande avgifter till det allmänna. steg de lagstadgade arbetsgivaravgifterna från till . Efter slopandet av den allmänna arbetsgivaravgiften på låg avgifterna på för att höjas till . Flera av de höjningar av avgifterna som vidtagits har varit motiverade av det ökande sociala ansvar företagen genom lag ålagts för sina anställda. De ständigt stegrade arbetsgivaravgifterna har emellertid inte resulterat i en motsvarande återhållsamhet på lönesidan, varför företagens lönsamhet och soliditet försämrats ytterligare. En av orsakerna till att arbetsgivaravgiftshöjningarna inte i tillräcklig omfattning beaktats vid löneförhandlingarna är att vissa av de avgifter som ålagts arbetsgivarna inte har något samband med de anställdas trygghet i arbetslivet. Exempel på sådana avgifter är den allmänna arbetsgivaravgiften, avgifterna för barnomsorg, vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. För att undvika en utveckling liknande den genomgick , då löner och arbetsgivaravgifter steg i en takt som utgjorde ett direkt hot mot vår exportindustri, bör samhället sträva efter en utveckling, där den enskilde arbetsgivaren endast skall betala sådana sociala åtaganden som direkt kan hänföras till verksamheten hos den enskilde arbetsgivaren. Exempel på sådana är avgiften för sjukförsäkring, pension och arbetsskadeförsäkring. Övriga sociala åtaganden som samhället tagit på sig bör i stället bekostas genom avgifter från dem som önskar tillgodogöra sig dessa samhällets tjänster eller genom skatter. Två fördelar skulle vinnas genom att slopa de arbetsgivaravgifter som inte har ett direkt samband med den enskilde arbetsgivaren. Dels skulle principen fastslås att med arbetsgivaravgifter skall inga andra kostnader betalas än sådana som har direkt anknytning till den enskilde arbetsgivaren, dels skulle arbetsgivare och anställda bättre förstå motiven för staten att ta i anspråk vissa delar av det tillgängliga löneutrymmet. En omläggning av arbetsgivaravgifterna enligt ovan beskrivet mönster kan inte ske med en gång, utan får ske successivt. Men bör redan nu slå fast principen att med arbetsgivaravgifter skall inga andra kostnader betalas än sådana som har direkt anknytning till den enskilde arbetsgivaren. Ett uttalande med denna innebörd skulle också underlätta för arbetsmarknadens parter att inför avtalsförhandlingarna beräkna det utrymme som står till förfogande för löneförhöjningar. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att med lagstadgade arbetsgivaravgifter skall inga andra kostnader betalas än sådana som har en direkt anknytning till den enskilde arbetsgivaren. () ()
mot · G2021122 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om värdesäkrat lönsparande i eget företag I syfte att stimulera till långsiktigt och regelbundet sparande föreslog den borgerliga trepartiregeringen nya former för lönsparande (prop. 1977/ 78:165). Fr. o. m. kan löntagare och andra som har Ainkomst genom att spara i bank eller i aktiesparfond erhålla vissa skatteförmåner som gör sparandet värdesäkert. Två skäl motiverade införandet av ett värdesäkrat lönsparande. Dels rättvise- och trygghetsskäl för bankspararna, dels att öka tillförseln av riskvilligt kapital till näringslivet. Det sistnämnda skälet kan sägas vara av avgörande betydelse för utvecklingen av svenskt näringsliv och därmed möjligheterna att skapa en hög levnadsstandard. Men tyvärr uteslöts familjeföretagen från möjligheten att erhålla ökat riskkapital genom det värdesäkrade lönsparandet i och med att sparande i det egna företaget inte tillåts. Orsaken till att inte tillåta att satsa sparmedel i det egna företaget varatt detta skulle innebära ett större risktagande än om medlen placerades i en aktiefond med spritt aktieinnehav. Naturligtvis kan det innebära ett högre mått av risktagande för den anställde att satsa i det företag han arbetar i, men detta bör överlåtas till den enskilde löntagaren själv att avgöra. Många löntagare skulle säkert finna det viktigare att satsa på sin anställningstrygghet genom ett lönsparande i det egna företaget än att placera sitt sparkapital i mer anonyma aktiefonder eller som reguljärt banksparande. Till detta skall läggas att ett rådslag om ökat delägarskap som genomförts av , bland förbundets över 25 000 medlemmar, visar att en överväldigande majoritet av företagarna är villiga att låta anställda köpa aktier i företagen och därmed bli delaktiga i företagens vinstutveckling och också i en naturlig och på ägande grundad medbestämmanderätt. Konstruktionen för lönsparande i det egna företaget är redan utarbetad av lönsparutredningen(DsE 1978:1), varför lönsparande i det egna företaget kan införas relativt omgående. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till värdesäkrat lönsparande i det egna företaget. . () ()
mot · G2021123 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om prägling av guldmynt m. m. Visserligen har guldmyntfoten övergivits i såväl som andra stater, men likväl präglas stundom guldmynt såsom officiellt gällande betalningsmedel på sina håll utomlands. Därför må ifrågasättas, huruvida icke även svenska myntverket bör överväga möjligheten att - efter ungefär ett halvsekels uppehåll - åter börja prägla guldmynt. Som uppslag kan anföras det guldmynt med valören 1 000 Schilling (vikt , diameter ), som utgav med anledning av tusenårsjubileet av Babenbergarnas insättande såsom härskare. Då man kan förmoda att det icke uteslutande var numismatiska skäl, eller hedrandet av en utdöd dynasti, som föranledde republiken finansminister att i kraft av "Bundesgoldmiinzengesetzes 1976 låta prägla dessa jubileumsmynt, skulle kanske intresse för en liknande emission forefinnas även hos ekonomi- och budgetminister. Ett svenskt guldmynt kunde förslagsvis präglas i valören . och borde i enlighet med vår tradition präglas med regerande konungs bild jämte riksvapnet. Som alternativ kunde övervägas präglandet jämväl av en guldupplaga av minnesmyntet med konungaparets porträtt med anledning av bröllopet 1976. Den strykande åtgången av de österrikiska guldmynten redan på emissionsdagen bevisar att intresse i varje fall föreligger från allmänhetens sida (jfr art. Das Goldmunzenspiel i Die Furche, Nr. 43/23. Att ett motsvarande svenskt guldmynt ävenså kunde räkna på ett gott mottagande från svenska folkets sida - i minst samma grad som 50-kronors silvermyntet med anledning av grundlag - därom torde inte råda något tvivel. I samband med utredningen om ett eventuellt guldmynt bör även utformningen av de nya en- och femkronemynten omprövas. I synnerhet kungabilden på förstnämnda - men även avsaknaden av dylik på sistnämnda - har väckt allmänhetens undran, varjämte de nya myntens emblematik bör uppmärksammas. Enligt gällande grundlagar är alltjämt en ärftlig monarki, varför anledning saknas att ersätta myntens traditionella konungatitulatur och stora riksvapen med ordet efter konungens namn och, på frånsidan, lilla riksvapnet. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om präglandet av ett guldmynt och omprövning av utformningen av de nya skiljemynten. . NISSER (m) GOTAB 61220 Slockholm 1979
mot · G2021125 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1125-1134 om ökade möjligheter till upplåning inom jord- och skogsbruket För varje del av näringslivet är det viktigt att det finns möjligheter till upplåning av behövligt kapital, så också för lantbruket, som blivit en alltmer kapitalkrävande näring. Tillgången på långfristigt kapital är av avgörande betydelse för lantbrukets möjligheter att hålla en hög produktionsutveckling och för genertionsväxlingen i näringen. Hypotekslån är en låneform, som har mycket stor betydelse för lantbrukets kapitalförsörjning. Efterfrågan på dessa lån överstiger väsentligt tillgången på utlåningsmedel, varför landshypoteksföreningarnas lånekö har ökat snabbt . söktes lån om tillsammans 1 736 milj. kr., lån utbetalades med ca 920 milj. kr. Kön har således ökat med 816 milj. kr. och uppgår därmed till nära . Detta innebär en väntetid på lån . Dessa förhållanden skapar stora problem för det svenska jord- och skogsbruket. Genom väsentligt utökade emissionsramar för Hypoteksbanken skulle lånekön kunna minskas på i stället för att som öka kraftigt . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts i syfte att tillförsäkra jord- och skogsbruket tillgång till långsiktigt lånekapital. 1 1978/79.