mot · G2022200 · 1979-02-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:104 om finansiellt stöd till I propositionen 1978/79:104 föreslås att 114,3 milj. kr. anslås för en finansiell rekonstruktion av . Dessa medel är enligt propositionen avsedda att täcka balanserade förluster, förlust samt nedskrivningar av vissa anläggningar. Uddcomb bildades då - som det uttrycks i propositionen - tillgängliga prognoser förutsade en stark expansion av kärnkraften, vilket skulle skapa en betydande marknad för reaktorsystem och komponenter för kärnkraftverk i . I propositionen 1969:151 kommer ovanstående bedömning klart till uttryck. Statens förvärv av aktier i motiveras enligt följande: Den industriella verksamheten på atomenergiområdet kommer att få en starkt ökad betydelse under . Förutsättningarna är speciellt gynnsamma i vårt land. Förbrukningen av elkraft i stiger f. n. med , vilket innebär en fördubbling . Denna ökningstakt förutsätts i det närmaste bli oförändrad under de kommande två decennierna. Ekonomiska och andra faktorer motiverar emellertid en snabb övergång från vattenkraft till värmekraft, i första hand atomkraft. väntas den övervägande delen av produktionsökningen komma från atomkraftstationer. beställda reaktoranläggningar, som skall tas i drift , har en sammanlagd effekt av 3 300 MW. Enligt en av Centrala driftledningen (CDL) - som är ett samarbetsorgan mellan de större svenska distributions- och produktionsföretagen inom krartindustrin - 1969 publicerad skiss till utbyggnadsprogram beräknas stationer med en sammanlagd effekt av 7 500 MW ha tagits 1980. Atomkraften skulle då svara för av den totala elkraftproduktionen i landet. För atomkraften gäller mer utpräglat än för andra kraftslag att produktionskostnaden minskar med ökande aggregatstorlek. På detta område går därför utvecklingen utomlands snabbt mot större enheter. Som framgår bl. a. av CDL:s sammanställning kan en sådan utveckling emotses även i vårt land. Förutsättningarna för att introducera stora produktionsenheter är goda genom att det svenska kraftsystemet är relativt stort och sammanknutet med ett starkt stamlinjenät, kompletterat med samkörningsförbindelser med grannländerna. Prognoserna för utbyggnad av atomkraft i vårt land skapar en betydande marknad för reaktorsystem och reaktorbränsle inkl. olika komponenter såsom tryckkärl, värmeväxlare, rör, pumpar etc. Efterfrågan i på sådana produkter kan uppskattas till ett värde av ca . Ett av huvudmotiven för satsningen på atomkraft var således den förväntade ökningen i elförbrukningen. Den verkliga utvecklingen blev emellertid helt annorlunda, vilket kan åskådliggöras med följande sammanställning över elförbrukningen inom landet 1970-1978 (TWh): 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 63,1 66,8 71,4 77,2 76,4 79,5 86,2 85,6 89,2 Källa: Statistisk (SCB) Av redovisningen framgår att elanvändningen kraftigt understiger de prognoser som låg till grund för bildandet av Uddcomb. Enligt den bedömning som dåvarande departementschefen gjorde borde elförbrukningen-med utgångspunkt siffror-1980 vara ca och 1990 ca . Som jämförelse kan nämnas att alternativ D - med en kraftig utbyggnad av kärnkraften utöver energipolitiska beslut - beräknar elanvändningen 1990 till . Den bristande realismen i marknadsförutsättningarna för kärnkraftsindustrin avspeglar sig även i Uddcombs resultatutveckling. Företaget har enligt propositionen redovisat en förlust sedan starten på totalt ca 260 milj. kr. Av statsföretagsutredningen framgår de årliga förlusterna enligt följande: 1971 (- 19,2), 1972 (-24,8), 1973 (- 18,1), 1974 (-21,6), 1975 (-28,9), 1976 (- 33,8), 1977 (-43,6) och - enligt propositionen - 1978 (- 38,8). Uddcomb är enligt statsföretagsutredningen det statliga företag som näst efter NJA redovisat de största förlusterna. Den ovan redovisade utvecklingen har inneburit att en finansiell rekonstruktion av företaget blivit nödvändig trots de bidrag och lån som företaget tidigare erhållit. 1 annat fall hotas företagets fortbestånd. Enligt vår mening är därför en förändring av verksamhetsinriktningen vid företaget nödvändig. Enligt styrelsebeslut har en uppdelning av verksamheten i rörelsegrenarna kärnkraftskomponenter, processutrustning och anläggningsservice skett. Föredragande departementschef finner denna uppdelning ändamålsenlig. Styrelsebeslutet innebar vidare bl. a. att Uddcomb skulle söka bibehålla sitt kunnande i fråga om kärnkraftskomponenter för att kunna fortsätta sina försäljningsansträngningar även efter 1981, då inneliggande order beräknas vara expedierade. Föredragande departementschef medger emellertid att marknaden för kärnkraftskomponenter f. n. kännetecknas av en mycket stor överkapacitet, vilket inneburit en ökande protektionism från länder med egen produktion av kärnkraftskomponenter. Uddcombs möjligheter att få exportorder bedöms därför av departementschefen vara begränsade till länder som saknar egen komponentindustri. Uttalandena i propositionen tyder dock på att föredragande departementschef bedömer att Uddcomb har möjligheter att bevara sin teknologiska kapacitet på kärnkraftsområdet, vilket rimligtvis måste innebära att man från regeringens sida anser det sannolikt att Uddcomb kommer att fö order på nukleärt material utöver inneliggande order. Det finns knappast någon realism i den bedömningen, om det är exportorder som avses. Detta framgår klart av utvecklingen utomlands, och förhållandena för kärnkraftsindustrin i är kanske det bästa exemplet på vilka svårigheter denna industri har och kommer att ha . De alltmer uppenbara problemen och riskerna med utnyttjande av kärnenergin har resulterat i en snabbt vikande marknad för kärnkraftskomponenter. I beställdes 41 nya reaktorer mot 1978. har 24 beställningar av reaktorer annullerats. Detta skall jämföras med 11 nybeställningar av reaktorer . Seriösa bedömare i anser att denna utveckling kommer att leda till en kollaps av den amerikanska kärnkraftsindustrin inom den närmaste tioårsperioden. De mest optimistiska bedömningarna från kärnkraftsindustrins synpunkt antar att 180 nya reaktorer skall beställas mellan 1980 och 1992-dvs. mindre än fyra reaktorer för de fyra återstående reaktortillverkarna i . Erfarenhetsmässigt krävs 4-6 reaktorbeställningar som minimum för att lönsamhet skall kunna uppnås inom företagen. Företrädare för den amerikanska kärnkraftsindustrin framhåller också att det är en förutsättning för industrins överlevnad att order erhålls från utlandet. Man ser dock i gemen från industrins sida relativt pessimistiskt på möjligheterna att erhålla exportorder, dels med tanke på den krympande marknaden i - vilken kan exemplifieras med utvecklingen i och - och de konkurrerande tillverkarna där, dels med tanke på den svåra ekonomiska situationen i tredje världen. Möjligheterna för den amerikanska kärnkraftsindustrin att bära nedgången försvåras vidare av att industrin aldrig redovisat någon verklig vinst. Företagen lämnar ingen egen redovisning, men beräkningar som utförts pekar på förluster i storleksordningen . För Combustion Incorp. det företag som slutit avtal med Uddcomb om visst tekniskt samarbete - beräknas förlusterna på den nukleära sidan ligga på . Företagets situation försvåras vidare av att dess inneliggande order på den nukleära sidan har arbetats av. Det kan således konstateras att har en betydande överkapacitet på produktionssidan i förhållande till det inhemska behovet av reaktorer som avsättningsmöjligheterna utomlands blir allt sämre. Den faktor som sannolikt mest påverkat förutsättningarna för kärnkraftsindustrin är insikten om säkerhetsproblemen vid användning av kärnenergi. Kraven på säkerhet och kontroll redan vid tillverkningen av komponenter för kärnkraftverk har blivit allt hårdare. De olösta problemen med hanteringen av det utbrända bränslet, osäkerheten om de verkliga kostnaderna m. m. har inneburit att allt fler insett att vårt framtida energisystem måste bygga på andra energikällor än kärnenergi. I propositionen framhålls f. ö. att Uddcomb på grund av säkerhetskravens skärpning fått svårt att uppnå s. k. stordrifts fördelar vid tillverkningen. Dessa krav kommer sannolikt att ytterligare skärpas. Sammantaget kan således konstateras att de framtida möjligheterna för Uddcomb att erhålla avsättning av sina produkter inom kärnkraftsområdet utomlands är ytterst minimala. En bevarad teknologisk kapacitet förutsätter därför en fortsatt kontinuerlig utbyggnad av kärnkraften inom landet. Kärnkraften har mött ett allt starkare motstånd i vårt land i takt med att kunskapen ökat dels om de stora risker som är förknippade med denna energikälla, dels om möjligheterna att ordna en tryggare energiförsörjning. Kärnkraftens framtid är i hög grad oviss även i vårt land. Opinionen är starkt splittrad. Vi har därför i annat sammanhang föreslagit att en rådgivande folkomröstning om energipolitikens inriktning skall hållas senast i samband med valet . De medel som föreslås beviljas för en finansiell rekonstruktion av Uddcomb i syfte att trygga företagets fortbestånd måste därför enligt vår mening förknippas med uttryckliga villkor att företaget skall aktivt inrikta sig mot nya verksamhetsområden. Av propositionen framgår att orderingången till hälften utgörs av icke-nukleära beställningar. Satsningar och framtida investeringar från företagets sida måste ske på denna sida. Strävandena efter att finna alternativa produktionsformer från företagets sida måste kraftigt intensifieras. Det bör vara möjligt för Uddcomb att utnyttja det teknologiska kunnande företaget förfogar över inom andra energiområden än kärnkraftsproduktion. Samarbetet med rörande utveckling av prototyper för vindkraftverk är ett exempel på möjliga alternativa produktionsområden som uppenbarligen finns. Den speciella svetsningsteknik som byggande av reaktorkärl förutsätter bör kunna utnyttjas på andra produkter inom verkstadsindustrins område. Givetvis bör tonvikten ligga på nu existerande övriga icke-nukleära rörelsegrenar inom företaget, men en ny verksamhetsinriktning är ofrånkomlig om sysselsättningen långsiktigt skall kunna tryggas vid företaget. Vi tillstyrker att 114,3 milj. kr. beviljas för en finansiell rekonstruktion av Uddcomb. Uttryckliga villkor för företaget måste emellertid stipuleras för att dessa medel skall få utnyttjas. Företaget bör åläggas att ta fram en kartläggning över vilka alternativa produktionsområden och produkter som bäst kan anpassas till produktionsförutsättningarna inom företaget samt en plan för omstrukturering av företagets verksamhetsinriktning i enlighet med analyser som kartläggningen måste föranleda. I avvaktan på en sådan redovisning av alternativ framtida verksamhetsinriktning bör därför inga medel nu tillskjutas . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att , med bifall till hemställan i propositionen 1978/ 79:104, beslutar att anslagna medel för finansiell rekonstruktion av skall utgå med villkor om kartlägg ning och framtagande av plan för alternativ verksamhetsinriktning i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () ()