mot · G2021357 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1357 av m. fl. om åtgärder för att trygga tillgången på lärare inom jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsutbildningen Befolkningsutvecklingen och livsmedelssituationen i världen har gjort klart att de ca tre miljoner hektar åkerjord som finns i landet skall behållas som åkerjord. Maskinanvändning, specialisering och användningen av nya metoder och hjälpmedel i jordbruket gör att välutbildat folk behövs i jordbruket. Tillsammans med den höga medelåldern bland lantbruksbefolkningen och det alltmer vidgade anlitandet av avbytare skapar detta ett behov av väl utbildade företagare och anställda i lantbruket. I skogsbruket pågår en ständig metodutveckling i vad gäller avverkningsarbetet. Även när det gäller skogsodling och röjning sker ett betydande utvecklingsarbete. Arbetet blir alltmer kvalificerat. Såvitt kan bedömas kommer efterfrågan på skogsarbetare med maskininriktad utbildning och skogsvårdspersonal att öka framöver. Den framtida jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsproduktionen förutsätter en god försörjning med utbildad personal. Det gör även det ökade intresset för den gemensamma miljön. En effektiv naturvård kräver inte bara engagemang utan också gedigna kunskaper, som förvärvas i jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsutbildningen. Att medvetenheten om utbildningsbehovet blivit allt större visar sig i elevernas växande efterfrågan på utbildning. redovisar inom utbildningar för jordbruk 244 sökande per 100 platser. Inom utbildningar för skogsbruk var motsvarande siffra 125. Det med ca 20 000 ökade antalet 16-åringar kommer att ytterligare höja dessa siffror. Utredningen om jordbruks- och trädgårdsnäringens arbetskraftsförhållanden visade i sitt betänkande (SOU 1978:29) Arbete ijordbruk och trädgård att bara en del av dem som söker sig till dessa branscher skaffar sig en reguljär yrkesutbildning. Liknande förhållanden torde i skogsbruksbranschen gälla framför allt den stora mängden brukare av egen skog. De ökade kraven på yrkeskunnande och behovet av att begränsa antalet olycksfall och yrkesskador gör det angeläget att andelen y rkesutbildade ökar. Men då måste också gymnasieskolans utbildningskapacitet byggas ut så att resurser skapas för att ta emot de utbildningssökande. Framför allt måste tillgången på lärare i jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsutbildning tryggas. Det är mot denna bakgrund olyckligt att regeringen i budgetpropositionen föreslår en nedskärning av antalet antagningsplatser på lärarlinjen för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel från 72 till 48 . skulle snarare behöva ökas än minskas. Skälet är att ett stort antal lärartjänster (1977 var det 108 av 669; därtill kom 18 vakanser) fortfarande uppehålls av icke behöriga lärare. Vidare har undervisningsskyldigheten sänkts från 32 till som antalet kurser inom jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsutbildningen ökar mer än antalet elever. Vid sidan av en tillräcklig lärarutbildningskapacitet bör andra åtgärder vidtas för att trygga lärartillgången. Lärarkandidaternas ekonomiska situation behöver ses över. Lärarkårens rekryteringsbas, som begränsas av skolförordningen, bör breddas. Andelen jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdslärare som ägnar sig åt läraryrket är jämfört med andra områden liten. Förbättrade fortbildningsmöjligheter skulle här verka positivt. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar bibehålla antalet antagningsplatser på lärarlinjen för jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsskötsel till 72, 2. att som sin mening i övrigt ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att trygga lärartillgången. JAN-1VAN () ()