mot · G2022413 · 1979-03-29 00:00:00 — Planeringen bör därför grundas på optimistiska antaganden om produktionsutvecklingen en utveckling som gör det möjligt att tillgodose angelägna behov inom den offentliga sektom, ett ökat bostadsbyggande och ombyggnad i befintlig bebyggelse, förbättrad arbetsmiljö osv. Planeringen bör utformas så att vi får så stor handlingsfrihet som möjligt vid framtida energibeslut. hoppas vi att de alternativa och framför allt de förnyelsebara energikällorna skall kunna ge bidrag till elförsörjningen. Tillsvidare står ett begränsat antal möjligheter tillbuds: vattenkraft, kärnkraft och fossilbaserad kraft. Vattenkraften svarar redan för större delen av den svenska kraftförsörjningen. Den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden måste ta hänsyn till att outbyggda vattendrag representerar viktiga miljövärden. Men är vattenkraften en ren, inhemsk och kontinuerlig energikälla som i stor utsträckning kan utnyttjas till låga kostnader. 1978/79: 2413 ligare utbyggnad är därför angelägen. För att kunna bevara större områden orörda är ett fåtal ingrepp i större älvar att föredra framför ett stort antal ingrepp i mindre vattendrag. Möjligheterna att modernisera och utnyttja små äldre vattenkraftverk bör också tas till vara. Målsättningen program om att uppnå en utbyggnad av kommer inte att kunna uppnås. Vattenkraften kommer därför att svara för en mindre del av elkraftsförsörjningen än beräknat. Begränsningen av vattenkraftsutbyggnaden leder till att kapacitet att genomföra sådana uppdrag kan komma att utarmas. Det är mot denna bakgrund socialdemokraterna hävdat att en utbyggnad av älv borde komma till stånd. Vi anser att det hade varit rimligt att i samband med årets energipolitiska beslut gett i uppdrag att projektera en utbyggnad av denna älv. Därigenom skulle man fått tillgång till fakta om vad en utbyggnad skulle innebära i fråga om krafttillskott, miljö, sysselsättning och ekonomisk stimulans för . I nuvarande parlamentariska läge, där de övriga partierna går emot projektering, finner vi det emellertid inte meningsfullt att aktualisera denna fråga. När det gäller fossilbaserad kraft är en viktig målsättning att minska vårt beroende av olja. Några nya oljekondenskraftverk bör därför inte uppföras. Möjligheten att utnyttja även andra bränslen i nu oljebaserade kraftanläggningar bör beaktas. Kommunernas möjligheter att finansiera utbyggnad av kraftvärmeanläggningar bör förbättras. Propositionens förslag i detta avseende hälsar vi med tillfredsställelse. När det gäller utbyggnad av kärnkraft var läget 1976 det att fem reaktorer var tagna i drift. Den sjätte var färdig för laddning. Reaktorerna sju t. o. m. tio var under produktion, och ytterligare två reaktorer, dvs. nummer elva och tolv, befann sig på ritbordet. Under den borgerliga regeringens tid startades den sjätte reaktorn. Produktionen av reaktorerna sju t. o. m. tio gick planenligt vidare. Reaktorerna elva och tolv lämnade ritbordet, och produktionen påbörjades. är såväl den sjunde som den åttonde reaktorn klar för start. Arbetet med de övriga reaktorerna har fortskridit. T. o. m. för den tolfte reaktorn är reaktortanken färdig till . Värmeväxlare, reaktordelar m. m. är färdiga till . Under den borgerliga trepartiregeringen har i realiteten närmare 5 000 milj. kr. av den totala kostnaden om 9 000 milj. kr. bundits genom de arbeten sorn satts i gång med reaktorerna elva och tolv. Vi måste därför utgå från att den borgerliga trepartiregeringens avsikt var att reaktorerna skulle tas i bruk. Vi anser i likhet med vad som framförts i propositionen att man f. n. varken bör avveckla kärnkraften eller binda sig vid kärnkraften genom en större ökning av kärnenergiverksamheten i . Kärnkraftsprogrammet bör begränsas till tolv reaktorer. Någon utbyggnad därutöver bör inte komma i fråga. 1978/79: 2413 Alla beslut om upparbetnings- och anrikningsanläggningar bör avvisas i avvaktan på internationella överenskommelser i syfte att begränsa risken för kärnvapenspridning. Någon upparbetning utomlands av svenskt använt kärnbränsle bör inte heller ske . Redan ingångna avtal måste däremot givetvis respekteras. Någon slutförvaring av högaktivt avfall blir inte aktuell för del . Däremot behövs redan nu beslut om ett centrallager. Detta krav har tidigare framförts från socialdemokratisk sida, och vi noterar med tillfredsställelse att regeringen fattat beslut i denna fråga. Det arbete som utförts av kraftindustrins kämbränslesäkerhetsprojekt bör fullföljas under samhällets ledning. Samhället bör ha ett huvudansvar för samtliga frågor som hör samman med slutförvaring av utbränt kärnbränsle. Kostnaderna bör åvila kraftindustrin. Mot bakgrund av den internationella energisituationen och för att i första hand trygga försörjningen av bränsle till de beslutade lättvattenreaktorerna bör vi ta till vara de möjligheter till uranbrytning som finns i vårt land. Detta bör ske under största möjliga hänsyn till natur och miljö. Vi delar således den i propositionen framförda positiva inställningen till såväl uranprospektering som användning av brytvärda uranförekomster. Uran är dock bara en del av de rika skifferfyndigheterna i vårt land. Forskningen bör inriktas på det samlade användningsområdet för de svenska alunskiffertillgångarna. Vi noterar att det från socialdemokraterna tidigare framförda kravet om en utredning om de svenska skiffertillgångarna nu tillgodoses. Vi bör aktivt delta i det internationella samarbetet för hårdare kontroll av fredlig användning av kärnkraft liksom i det tvååriga {det internationella programmet för bedömning av kärnkraftscykeln) sorn inleddes med deltagande av 40 i- och . bör verka för en internationell konvention med skyddsbestämmelser för transporter av anrikat uran. Kol kan i princip utnyttjas för att ersätta olja som bränsle i kraftvärmeverk. Därigenom kan importberoendet spridas. Mycket talar dock för att priset på kol kommer att öka på samma sätt som oljepriset, om än med någon eftersläpning. Mot användning av kol talar framför allt de allvarliga miljö- och hälsoeffekterna. Vid förbränning av kol bildas svavelföreningar som försurar sjöar och marker, giftiga tungmetaller som kvicksilver och kadmium, vilka lagras upp i naturen och kan ge höga halter i livsmedel under många generationer framåt, giftiga kväveoxider samt cancerframkallande kolväten, t. ex. benspyren. Nya forskningsresultat tyder på att 10100 gånger mer av cancerframkallande kolväten släpps ut än man tidigare uppskattat. Vid förbränningen bildas också koldioxid som kan påverka klimatet. De mycket stora mängder aska som produceras innehåller gifter och måste 1978/79: 2413 förvaras avskilda från naturen. Det pågår ett intensivt utvecklingsarbete för att ta fram bättre teknik, t. ex. s. k. virvelbädd, olika typer av filter och avsvavling av rökgaserna. Omvandling av kolet till gas eller vätska redan vid brytningen är också lovande möjligheter. Flertalet av dessa metoder är dock ännu inte praktiskt tillämpbara. Man har heller inte funnit någon metod för att ta bort kvicksilver eller cancerframkallande kolväten. Vi anser mot denna bakgrund att stor försiktighet bör iakttas vid en eventuell satsning på kol och att hårda miljökrav bör ställas vid användning av kol för energiproduktion. Vi bör avvakta den tekniska utveckling som pågår utomlands och även inom landet stimulera forskning och utveckling för att ta fram ny förbrännings- och reningsteknik. Snabba beslut som innebär att vi investerar i redan föråldrad teknik måste undvikas. uppförs vanligen i tätorter. När det gäller koleldade kraftvärmeverk torde dock endast större regionala anläggningar kunna komma i fråga för att göra det ekonomiskt möjligt att utnyttja avancerad reningsteknik. Mer miljövänlig förbränningsteknik än den konventionella bör också användas. Koleldade anläggningar bör ej lokaliseras i eller i anslutning till tätbebyggelse, eftersom det i närheten av anläggningen blir nedfall av tungmetaller och tyngre polyaromatiska cancerframkallande ämnen även om höga skorstenar uppförs. Samhället bör ha ett ägar- och huvudansvar för produktion och distribution av elektrisk kraft. Den socialdemokratiska partikongressen 1978 uttalade att leverans och prissättning av elkraft skall samordnas så att enskilda personer inte får oskäliga vinster. Detta bör behandlas i den i propositionen aviserade utredningen om energibeskattningen. Forskning, utveckling och tillämpning av alternativa energikällor En kraftfull satsning på forskning och utveckling, både om alternativa energikällor och om möjligheterna till vidareutveckling av nu använda energislag, är nödvändig för att skapa handlingsfrihet på . fattade under stor enighet beslut om ett nytt treårsprogram för forskningen med ökade insatser. För del bör vi koncentrera det fortsatta forsknings- och utvecklingsarbetet på tre områden: vindkraft, energiskog och annan biomassa samt solenergi för uppvärmning. Det är angeläget att forskningsinsatserna inom dessa områden intensifieras. Vi välkomnar de förslag om försöksanläggningar för torvförbränning och vindkraft som förs fram i propositionen. Framför allt i fråga om solvärme visar de preliminära forskningsresultaten positiva resultat när det gäller miljöeffekter och möjligheter att praktiskt snabbt få fram användbar teknik. Vi är beredda att medverka till att 1978/79: 2413 alla tänkbara åtgärder vidtas för att snabbt få fram tekniska lösningar som kan utnyttjas i bebyggelsen. Det ökade experimentbyggandet inom energipolitikens ram kan inte bedrivas enbart som ett led i en teknisk utveckling. Experiment med hela byggnader och bebyggelseområden får också en miljömässig och social innebörd oavsett om denna planeras medvetet eller inte. I linje med våra förslag om att energiåtgärderna bör sättas in i en vidare miljömässig och social ram sammanfattade i miljöpolitiska program bör också experimentbyggandet breddas till att på ett medvetet sätt omfatta även miljömässiga och bostadssociala frågor. En förstärkning av kommunernas medverkan i planeringen av energianvändningen och energidistributionen bör underlätta införandet av såväl solvärme som andra nya energikällor. Samhället har enligt vår uppfattning, som fastslogs vid den socialdemokratiska partikongressen 1978, ett övergripande ansvar för att forskning, utveckling och praktisk tillämpning av alternativa energikällor kommer till stånd i all den omfattning som är nödvändig för att reell handlingsfrihet skall föreligga. Med samhälle avses då såväl stat som kommun. I vår näringspolitiska motion utvecklas närmare på vilket sätt utveckling och upphandling av alternativa energikällor kan stimuleras. Det är som vi tidigare framhållit angeläget att forskningen om fossila bränslens miljöeffekter intensifieras. I detta sammanhang bör även miljö- och hälsoeffekter av metanol som motorbränsle studeras. Det som gör energipolitiken så viktig är att den har stor betydelse för utvecklingen på flertalet av samhällets områden sysselsättning, ekonomi, näringsliv osv. Därför krävs en medveten och långsiktig planering av energipolitiken. Det är nödvändigt att nu bryta den handlingsförlamning som präglat svensk energipolitik sedan regeringsskiftet . För den näraliggande framtiden är det därför angeläget att fattar de övergripande energipolitiska besluten. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör tillsättas för att överväga och lämna förslag till ett utvecklingsprogram för den framtida samhällsutbyggnaden enligt vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inriktningen av den pågående översynen av plan- och byggnadslagstiftningen, 1978/79: 2413 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ökat kommunalt ansvar för energihushållningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inriktningen av arbetet inom delegationen för energihushållning, 5. att avslår regeringens förslag angående lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt i vad avser beskattningen av mineraloljor. () () () HANS () () () () () () () ()