ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021520 · 1979-01-25 00:00:00 — om lokalisering till av ett industriellt utvecklingscentrum Hantverk och småindustri har sedan gammalt ett starkt fäste i . Den glasindustrin har likaledes varit mycket utbredd i landskapet. Trots svårigheter av olika slag, ekonomiska och andra, fortsätter den småländska företagsamheten att kämpa. Det stöd som de regionala utvecklingsfonderna kan ge är naturligtvis mycket värdefullt. Behovet av att staten går in med någon form av regionaliserad industriell utvecklingsverksamhet framstår som nödvändigt. I förekommer redan sådan verksamhet. Det är lämpligt att motsvarande aktivitet aktualiseras också för vidkommande. Förhållandena i de inre delarna av , möjligen med undantag av och är beträffande sysselsättning, befolkningsutveckling, åldersfördelning och mycket annat jämförbara med det norrländska inre stödområdet. Att stimulera den småländska företagsamheten kan påstås vara ett riksintresse. En samordnad, statligt stödd innovationsverksamhet kan komma att betyda mycket för hela regionen. Av de tre småländska länen är län det län som fått den minsta andelen av den statliga utflyttningen och därtill kommer de negativa verkningarna av flygflottiljens nedläggning. Därför bör ett blivande industriellt utvecklingscentrum för lokaliseras till län. Inom län synes det lämpligt att, i fall ett utvecklingscentrum för den småländska industrin skall placeras lättåtkomligt, detta förläggs till , som bl. a. har järnvägsförbindelser med , , , , och . Även vägförbindelserna är goda. Man kan med fog påstå att ligger kommunikationstekniskt väl till. Även lokaliseringspolitiskt skulle en sådan satsning från statens sida vara ägnad att stärka framtidstron i läns inland. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att den planerar och utbygger ett industriellt utvecklingscentrum för södra Sverige förlagt till .
mot · G2021521 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om användningen av flis De störningar i eldistributionen som inträffat har aktualiserat frågan om beredskap för alternativa uppvärmningsanordningar. Det är inte bara de 100 000-tals eluppvärmda bostäderna som kommer i farozonen om elströmmen bryts, utan även oljeaggregat och värmeväxlare sätts ur funktion eftersom de är beroende av el för att kunna fungera. Detta förhållande har påtalats med skärpa från såväl statens planverk som från civilförsvarshåll. Så harcivilförsvarschefen i framfört att någon form av uppvärmning med ved eller annat fast bränsle borde säkras i alla fastigheter, och liknande tankegångar har framförts av chefen för . 1 stora delar av landet, framför allt i skogslänen, förspills f. n. stora mängder av ved- och skogsavfall vid gallringar och avverkningar. Det är med rådande priser på olja och elström inte lönande att ta till vara denna högvärdiga, inhemska energikälla. kommunisterna har tidigare i energidiskussionen framfört att denna bränsletillgång måste tillvaratas bättre. Det saknas emellertid en fast organisation för ett effektivt tillvaratagande av avfallet i skogen och det finns naturligtvis inte heller anläggningar i kommunerna, i värmedistributionen och i fastigheterna, som möjliggör en direktanvändning. Det som hänt visar nödvändigheten av att åtgärder vidtas så att denna råvara kan användas, inte bara i katastrofsituationer utan kontinuerligt. I första hand bör de fjärrvärmesystem som finns eller byggs anordnas så att vedavfall i form av flis kan komma till användning. Men också inom andra områden, i offentliga byggnader som skolor, ålderdomshem, sjukhus och bostäder som har separata värmeanläggningar bör anläggningar för fliseldning inmonteras. Detta bör vara en angelägenhet, men staten måste gå in med stöd både ekonomiskt och organisatoriskt. En utökad användning av vedråvara i form av flis ger mindre försurning än oljeförbränning, skapar nya arbetstillfällen i de områden som är värst drabbade av arbetslöshet och ger bättre skogsvård utan användning av gifter. Med hänvisning till det ovan framförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till stöd åt kommuner som organiserar tillvaratagande av skogsavfall och inmonterar anläggningar för fliseldning. (vpk) (vpk)
mot · G2021522 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om löptiderna för lån från AB Industrikredit och AB Företagskredit Mindre och medelstora foretag kan av naturliga skäl inte direkt utnyttja obligationsmarknaden. För att kompensera de mindre och medelstora företagen för detta och för att utgöra ett komplement till den ordinarie kapitalmarknaden och täcka delar av behovet hos de mindre företagen av långfristiga krediter har flera speciella kreditinstitut skapats. De viktigaste är AB Industrikredit och AB Företagskredit, som tillförts medel ur APfonden. De maximala löptiderna på lån från Industrikredit och Företagskredit varierar från 10 till . kan noteras att löptiderna på de faktiska utestående lånen ofta avsevärt understiger de maximalt tillåtna amorteringstiderna. Kreditgivare på den ordinarie kreditmarknaden lämnar också lån med förhållandevis korta amorteringstider, oftast fem till . a. lånefinansiering av kontors- och fabriksbyggnader uppkommer därmed en amorteringsbörda som på intet sätt motsvarar vare sig byggnadernas ekonomiska livslängd eller den skattemässiga avskrivningstiden. En rimlig löptid för lån till investeringar i fastigheter vore med hänsyn till sistnämnda förhållanden upp till . Det synes vara särskilt olyckligt att just Industrikredit och Företagskredit, vilka fyller en mycket viktig funktion vid finansieringen av mindre företags byggnadsinvesteringar, har löptider som, huvudsakligen beroende på förändrade upplåningsmöjligheter, tenderar att minska och f. n. maximerats till . Även med tanke på att Industrikredit och Företagskredit tillkommit för att kompensera de mindre och medelstora företagen för att de inte direkt kan utnyttja obligationsmarknaden, synes de maximala löptider som f. n. tillämpas alltför korta. När det gäller obligationslån är det inte ovanligt att kredittider är möjliga. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla att instruktionen för de speciella kreditinstituten ändras så att de får möjlighet att bevilja lån med löptider upp till . . () ()
mot · G2021523 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1523 av m. fl. om det statliga exportkreditstödet biföll propositionen 1977/78:155 om exportkreditfinansiering m. m. Härigenom infördes från två nya stödformer för finansiering av exportkrediter: SEK-systemet och avdrags/bidragssystemet. Båda systemen avser enbart affärer med en kredittid och ett lägsta kreditbelopp på . Systemen tillämpas på kontrakt ingångna tidigast och gäller under en treårig försöksperiod t. o. m. . Införandet av de båda stödsystemen har otvivelaktigt medfört att svenska företag fått avsevärt bättre möjligheter än tidigare att offerera exportkrediter till konkurrenskraftiga räntesatser. AB och exportkreditnämnden, vilka administrerar de båda systemen, fick också en mängd ansökningar om statligt stöd för exportkrediter. En utgångspunkt för systemet var att svenska exportföretag skall få ungefär samma stöd vid sin exportfinansiering som exportörer i andra industriländer. Någon internationell praxis kan dock inte åberopas för beloppsgränsen , som inte heller närmare motiveras i propositionen. En gräns vid . motsvarar snarare vad som i genomsnitt gäller i utländska stödsystem för exportkrediter. En sänkning av beloppsgränsen från nuvarande . skulle också medföra att många mindre företag, som tillverkar kapitalvaror men som normalt inte gör enskilda affärer i storleksordningen , skulle få möjlighet att utnyttja de införda stödformerna för sina exportkrediter. Sedan de båda stödformerna infördes har många mindre företag kunnat konstatera att dessa inte i någon större utsträckning löser företagens exportproblem. Detta beror främst på de ovan nämnda kraven kredittid och ett kreditbelopp på . Men även svårigheterna att få kontakt med de i baserade exportkreditorganen i kombination med företagens bristande vana att handskas med bidragsmyndigheter torde vara orsak till de kvarvarande exportproblemen. Här torde de regionala utvecklingsfonderna kunna fylla en viktig funktion för att hjälpa företagen till rätta. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar uttala att minimibeloppet för båda systemen för exportkreditfmansiering sätts till . i stället för nu och att kravet kredittid ändras tili kredittid. . () PER ()
mot · G2021525 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1525 av m. fl. om förstatligande av dataindustrin, m. m. Utveckling och utnyttjande av datateknik har i vårt land till sin helt dominerande del styrts av kapitalets kortsiktiga intressen. Tillverkningen av datorer har alltmer koncentrerats till ett litet antal multinationella, i huvudsak USA-styrda, företag. I den mån svensk produktion förekommer inom datasektorn har den gjorts starkt beroende av leverans av delkomponenter utifrån, främst från , vilket lett till helt oacceptabla möjligheter för USA.s regering att styra svensk utveckling och export inom denna sektor. Färska exempel på detta är förbud för Datasaab att sälja datorutrustning innehållande USA-tillverkade komponenter till vissa länder. Denna dominans för USA-kapitalet riskerar att bli ännu starkare genom utvecklingen av den nya mini- och mikrodatorteknologin med prisbilliga fysiska komponenter som sätts samman till för varje ändamål specialkonstruerade system. Komponentutvecklingen är till stor del koncentrerad till i . En samlad planering av datasektorn från samhällets sida har helt saknats, och de tendenser som funnits till utveckling av nationell, statlig kompetens på detta område har slukats upp eller krossats av kapitalintressen. Statens roll har här som inom många andra industrisektorer varit att garantera kapitalets vinster genom att subventionera eller överta olönsamma delar. Ett illustrativt exempel på detta är den genomförda sammanslagningen av det halvstatliga, relativt framgångsrika Stansaab med de olönsamma delarna av Saabs datadivision till Datasaab, varvid staten sköt till 155 milj. kr. och ställde borgen för ett lån på 350 milj. kr. Dessa misstag får inte upprepas utan här krävs en samlad planering från samhällets sida. Genom förstatligande av dataindustrin och en planmässig satsning på den nya teknologin i stället för som på resterna av privatkapitalets misslyckanden på dataområdet skapas förutsättningar för tillvaratagande av svenskt teknologiskt kunnande och oberoende av utländska kapitalintressen. Denna satsning måste innefatta kraftig förstärkning och samordning av forskningsresurser mellan högskoleinstitutioner och den statliga datorindustrin och uppbyggnad av en självständig, statlig produktion av mini- och mikrodatorkomponenter. Detta är speciellt angeläget eftersom viktiga delar av svensk verkstadsindustri baseras på elektromekaniska system. Där kan den nya teknologin ge stora möjligheter till förbättringar och rationaliseringar. Dessa kommer att styras av multinationellt kapital om samhället inte bygger upp en nationell, demokratiskt förankrad kompetens, där arbetstagarnas makt garanteras så att 1 1978/79. kraven på god arbetsmiljö och meningsfulla arbetsuppgifter tillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till förstatligande av dataindustrin och en planmässig satsning på den nya mini- och mikrodatorteknologin inom denna industri, förstärkning av forskningsresurserna inom området och uppbyggnad av en självständig, statlig produktion av datakomponenter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2021527 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om uppskjutande av beslutade kapacitetsnedskärningar vid beslöt - emot vpk:s röster - att godkänna ett program för den statliga varvspolitiken, som innebar en 20-procentig kapacitetsnedskärning och en minskning av antalet arbetstillfällen med ca 5 500. Flera omständigheter talar nu för att detta beslut var förhastat och att man bör avvakta innan man genomdriver ytterligare nedskärningar, vilka för framtiden kan skada varvens kapacitet och konkurrensförmåga. Medan regeringens arbete med propositionen ännu pågick fick en stor utländsk beställning på en fabriksanläggning. Beställningen är av en typ som bedömdes vara i huvudsak av framtidsintresse och inte något man kunde räkna med på kortare sikt. I bedömningsunderlaget för propositionen upptogs inga av de förslag som de anställda vid sammanställt. Det vore ytterst märkligt, om däri inte fanns något eller några projekt som ytterligare kunde förändra läget i förhållande till det rådande. Likaledes har hela diskussionen om s. k. alternativ produktion fört frågan framåt. Man börjar gradvis få upp ögonen för det viktiga moment som ligger i varvens kapacitet. Även behandling av trafikpolitiken i vår kan bli bestämmande för en del av varvens kommande orderingång. Mot bakgrund av det här anförda föreslås att beslutar att t. v. uppskjuta de kapacitetsnedskärningar och de neddragningar i antalet ordinarie arbeten som beslutades beträffande varven . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2021529 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till Karlholm av en anläggning för metanolutvinning Det statliga företaget har till industridepartementet överlämnat rapporten . 1 rapporten framhålls bl. a. att prisutvecklingen på olja nu är sådan att man inom en icke alltför avlägsen framtid kan räkna med god lönsamhet för tillverkning av metanol som motorbränsle. Bland råvarorna för sådan tillverkning nämns skogsavfall och torv. I rapporten säger man att det nu är lämpligt att bygga en försöks- och demonstrationsfabrik för att i större skala pröva den tillverkningsteknik som tagits fram genom forskning såväl inom landet som utomlands. En anläggning av detta slag bör lokaliseras till en plats där betingelserna för sådan tillverkning är så gynnsamma som möjligt, gärna till en anläggning som redan nu arbetar med samma typ av råvara. i i norra är en sådan anläggning. Utöver anförda skäl finns här även andra fördelar. Karlholm ligger förhållandevis nära stormarknader som , , och . Anläggningen har tillgång till god hamn på inte alltför långt avstånd i och sedan planerad utbyggnad skett även i . är ägare av Karlholmsfabriken, varför det ligger nära till hands att man via det likaledes kooperativa OK kan organisera distributionen av metanol som tillsatsmedel i den bensin som säljs för fordonsförbrukning. Den senaste tidens larmrapporter om hälsoriskerna med bly i bensinen bör vara ett ytterligare skäl att påskynda utvecklingen av kommersiell tillverkning. Metanolen har utöver andra fördelar även den egenskapen att vara en god ersättning till det tetractylbly som ingår i den högoktaniga bensin som dagens bilmotorer kräver. Man skulle således med tillverkning av metanol i stor skala nå såväl energipolitiska som miljömässiga fördelar. Karlholm är ett samhälle som helt bärs upp av den ännu verksamma fabriken. Tillverkningen av board har dock dragits med stora förluster på grund av överproduktion inom landet och pristryckande import. Ägaren kämpar nu hårt för att så långt möjligt rädda sysselsättningen bl. a. genom olika former av alternativ tillverkning. En anläggning av här beskriven typ skulle kunna ge ett nödvändigt komplement till den sysselsättning som är hotad i Karlholm. Vi anser sålunda att många goda skäl talar för att en försöks- och demonstrationsanläggning för metanolutvinning lokaliseras till Karlholm och hemställer att beslutar hos regeringen anhålla att regeringen tillsammans med och berört företag utreder förutsättningarna att uppföra en anläggning för metanolutvinning i Karlholm. () ()
mot · G2021530 · 1979-01-25 00:00:00 — om tjänsteårsgratifikationerna till personer i allmän tjänst Statliga verk och kommunla institutioner tillämpar att celebrera arbetare och tjänstemän som uppnått viss ålder i företaget (i regel 25 eller ) med att överlämna en medalj, klocka e. d. med någon inskrift på. har tjänsteinnehavare tackat nej till denna form av hedersbetygelse och hellre velat översända pengarna till något internationellt ändamål i syfte att främja fred och samförstånd eller bidra till någon form av hjälpverksamhet. Enligt nuvarande bestämmelser är detta inte möjligt. Detta finner vi högst otillfredsställande. I liknande motioner har tidigare hävdat att den närmare utformningen av tjänsteutmärkelser bör ankomma på regeringen i samråd med personalorganisationerna. Detta är givetvis riktigt, men inget hindrar att regeringen för sin del hävdar en utvidgning i den riktning som vi anfört ovan. Vi utgår från att personalorganisationerna inte gärna kan motsätta sig en sådan utvidgning om den framförs som ett önskemål från statens sida. En förändring i angiven riktning kan sedan bli normgivande för kommunala institutioner. Vi finnér en parallell i regeringens tidigare satsning på låglönegrupperna. Det ansågs länge omöjligt för att uttala någon mening i den frågan. Motiveringen var att frågan tillhörde de avtalsslutande parterna och att därför borde vara neutral. frångick senare den inställningen, och lönedelegation uttalade sig för en låglönesatsning. Vi finner detta givetvis riktigt. En sådan inställning borde också vara möjlig i denna mycket mindre och enklare fråga. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en utredning om alternativa tjänsteårsgratifikationer med syfte att ge mottagarna större möjligheter att välja föremål för gratifikationen.
mot · G2021531 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1531-1539 av i m. fl. om översyn av medbestämmandelagen Enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) skall arbetsgivare innan han beslutar om viktigare förändringar av sin verksamhet på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal -s. k. primär förhandlingsskyldighet. Finns lokal arbetstagarorganisation skall förhandlingsskyldigheten enligt 11-13 §§ fullgöras i första hand genom förhandlingar med denna. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt första stycket, skall arbetsgivaren på begäran förhandla även med central arbetstagarorganisation. 114 § har alltså inte ställts upp några närmare regler om den tid inom vilken arbetstagarsidan skall begära ytterligare förhandlingar när lokala förhandlingar inte lett till enighet mellan parterna. Avsaknaden av en tidsbegränsning i detta fall har skapat osäkerhet framför allt hos en del mindre företagare. Man har tvingats att skjuta på verkställandet av vissa beslut onödigt länge i rädsla att bryta mot lagen. Frågan om vilken tidsfrist som skall gälla är av betydande intresse för arbetsgivaren, också ur den synpunkten att arbetsgivarens mening blir gällande om arbetstagarorganisationen inte begär central förhandling. Den enda regel som finns att hålla sig till på den privata sektorn är att det i förarbetena till bestämmelsen framhålls att begäran om centrala förhandlingar skall framställas utan dröjsmål. För att underlätta för parterna på den privata sektorn att följa medbestämmandelagen bör 14 § 2:a stycket ändras så att en gräns sätts inom vilken lokal arbetstagarorganisation måste begära central förhandling i det fall enighet inte uppnåtts mellan parterna. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådana förändringar i 14 § lagen om medbestämmande i arbetslivet som i motionen anförts. . () i () HANS NYHAGE (m) 1 1978/79.
mot · G2021533 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av socialförsäkringsavgifterna I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Regional balans och utveckling i nämnda motion hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om sänkning av socialförsäkringsavgifterna för företag inom det allmänna stödområdet samt därutöver med inom det inre stödområdet enligt vad som föreslagits i motionen 1978/79:1108. L. () i () () () () () ()
mot · G2021534 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om beredskapsarbeten för kvinnor I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Jämställdhet i nämnda motion hemställs att , i enlighet med förslaget i motion 1978/79:1108, 1. uttalar att arbetsmarknadsverket bör söka bredda utbudet av beredskapsarbeten för kvinnor, 2. hos regeringen anhåller om en kartläggning av arbetsmarknads () () utbildningens effekter för kvinnlig arbetskraft. L. () i H. () () PER () () () () () ()
mot · G2021535 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om rörligheten på arbetsmarknaden, m.m. I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnitten Den ekonomiska politiken och Näringspolitiken i nämnda motion hemställs att hos regeringen anhåller dels om åtgärder i syfte att öka främst den inomregionala och yrkesmässiga rörligheten på arbetsmarknaden, dels om en översyn av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i enlighet med vad som föreslagits i motion 1978/79:1108. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021536 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förvärvsarbete för personer som fyllt , m. m. I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Socialpolitik i nämnda motion hemställs att enligt vad som föreslås i motion 1978/79:1108 hos regeringen begär att 1. frågan om ökade möjligheter till fortsatt förvärvsarbete för personer som fyllt utreds, 2. möjlighet till rätt till tjänstledighet eller nedsatt arbetstid för vård av svårt sjuk anhörig utreds. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021542 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1542 av tredje vice talmannen om åtgärder mot viltolyckorna Viltolyckorna har ökat mycket starkt. Enligt statistik över antalet polisrapporterade viltolyckor på det statliga vägnätet har dessa ökat från 1 1971 till 6 354 . Antalet viltolyckor har alltså mer än tredubblats . var ökningen så stor som . är det län som är värst drabbat. Enligt ett uttalande av trafiksäkerhetsverkets nye chef är nära hälften av trafikolyckorna i just viltkollisioner. Alla myndigheter är medvetna om att åtgärder måste vidtas för att häva utvecklingen och regeringen har i en skrivelse till trafiksäkerhetsverket gett verket i uppdrag att överväga åtgärder mot viltolyckor. Utredningsarbete pågår men jag anser att man snabbt måste vidta åtgärder med hänsyn till den dystra utvecklingen. En effektiv åtgärd är siktröjning vid vägkanter. I en del län, bland annat och , har länsstyrelserna och skogs vårdsstyrelserna engagerat sig för siktröjning. Sådan siktröjning har med hänsyn till arbetets art och de relativt låga dagsverkskostnaderna också visat sig vara av betydande intresse som beredskapsarbete. Försöksverksamhet med naturvårdsarbete för vapenfria värnpliktiga pågår bl. a. vid i . Erfarenheterna av denna försöksverksamhet är enligt mycket goda och de vapenfria värnpliktigas arbeten är mycket tillfredsställande. Siktröjning för att förebygga viltolyckor borde vara ett mycket lämpligt arbetsobjekt för en utvidgad verksamhet för vapenfria i naturvårdstjänst. I har testats viltstängsel av typ med mycket gott resultat. Inga olyckor har inträffat på någon av försöksvägarna sedan stängslen satts upp. Uppsättning av viltspeglar är ett annat sätt att nedbringa viltolyckorna. Även denna åtgärd har prövats med stor framgång. Jag anser att alla tänkbara åtgärder snabbt bör sättas in för att häva den dystra utvecklingen av viltolyckorna. I dagens arbetsmarknadsläge bör det vara möjligt att i större utsträckning inrätta beredskapsarbeten på detta område. Vidare bör vapenfria värnpliktiga få arbetsuppgifter som syftar till att minska riskerna för viltolyckor. att begär att regeringen vidtar åtgärder i enlighet med motionen för att förebygga viltolyckor.