mot · G2021902 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1902 av m. fl. om inrättande vid av en professur i anestesiologi Den anestesiologiska verksamheten består i princip av två delar, nämligen anestesi och intensivvård. Med den åldersprofil som sjukvården fått både inom pediatrik och geriatrik och med de alltmer avancerade ingrepp som görs torde det vara uppenbart att anestcjiologins båda huvudområden i snabbt accelererande takt blir alltmer komplicerade. Till detta kommer de politiskt starkt framförda kraven på "smärtfri förlossning, som motiverar en omfattande forskning för att nå fram till minsta möjliga risk för moder och barn. Smärtlindring vid andra och mer långvariga tillstånd är ett ytterst angeläget område, där först nya vägar öppnats som gör klinisk och experimentell forskning närliggande och angelägen. Av undervisningssjukhusen saknar f. n. endast och professur i ämnet. Det berättigade och önskvärda i professur på båda dessa sjukhus har i olika sammanhang poängterats. Göteborgsanestesiologin är en av de största enheterna i landet. Den innefattar samtliga specialanestesidelar (neuro-thorax-bam- och obstetrisk anestesi) vilket f. ö. bara gäller Uppsla, och . En omfattande undervisning av medicine kandidater, övrig medicinalpersonal och paramedicinsk personal bedrivs. Fortsatt vidareutbildning av läkare sker i den utsträckning som linjenämnden anger. Det är utmärkande för just göteborgsanestesiologin, att den har attraherat ett flertal pre-kliniska och laboratorieutbildade forskare, vilket ger varierande och för anestesiologin starkt önskvärda kontaktytor och kompetens. För sin universitetsanknytning är anestesiologin tillhörig en kirurginstitution, där 14 av 22 forskaranmälda läkare är anestesiologer. Utan någon egen universitetstjänst till förfogande har dock successivt en betydande forskningsverksamhet växt fram. I denna kan särskiljas några huvudlinjer, som ger göteborgsanestesiologin en egen profil. Dessutom pågår en rad mera avgränsade arbeten inom skilda områden. Gruppen bearbetar från olika infallsvinklar problem inom central och perifer cirkulationsfysiologi och patofysiologi, dvs. inom ett av de allra viktigaste områdena för verksamheten då det gäller förståelsen av sviktande vitalfunktioner. Farmakologiska studier i anslutning därtill intar en framträdande plats, där framför allt inflytandet av olika styrsubstanser inom det centrala och perifera nervsystemet studeras. I denna grupp handleds f. n. sex doktorander. 1 nära anslutning till dessa problem bearbetas frågeställningar rörande den perifera kärlbädden och vävnadsmetabolismen under olika former av cirkulatorisk chock. Denna grupp centrerar intresset på problemställningar i anslutning till hjärt-lungkirurgisk verksamhet. Forskningen omfattar ventilatoriska förändringar efter operationer med hjärt-lungmaskin, dvs. under förhållanden då kroppens egen hjärt- och lungfunktion är urkopplad. Vidare studeras anestesiologisk metodik i anslutning till kranskärlskirurgi på hjärtat. Två doktorander handleds inom denna grupp. Lungfysiologiska frågeställningar bearbetas även av en doktorand under handledning av klinisk fysiolog. 1 finns två sektioner som arbetar med studier rörande kvinnosjukvårdens och förlossningsvårdens anestesiologi (och ). En multidisciplinär grupp bearbetar frågeställningar rörande såväl modersom barn i anslutning till förlossningen. En doktorand är dessutom inkopplad på att studera den smärtfria förlossningens problematik i samband med epidurala ledningsanestesier. Studier har påbörjats av alternativa metoder för smärtlindring i samband med förlossning i ett försök att finna minst likvärdiga förfaringssätt, vilka kan genomföras med mindre kostnad än de personalkrävande epiduralanestesierna. En grupp analyserar frågeställningar rörande inverkan av olika anestesimedel på en rad kroppsfunktioner. En avhandling har framlagts och ytterligare två doktorander är under handledning. Det bedrivs sålunda redan en betydande forskningsverksamhet av anestesiologerna i med resurser via anslag från , medicinska forskningsrådet och också med resurser från olika institutioner med vilka anestesiavdelningarna samarbetar. Det är dock självklart att tillförandet av en professur till ämnesområdet väsentligt skulle öka effektiviteten och förbättra resursutnyttjandet. En sammanhållande kraft inom anestesiologisk forskning skulle också kunna medverka till att initiera mera forskning inom den egna vårdsektionen vilket bör vara särskilt angeläget för en så resurskrävande specialitet som anestesiologi med intensiv vård. väcktes i motionen 11:87, i vilken man redan då pekade på att anestesiologin hade utvecklats till en viktig specialitet som saknade utbildningsorganisation. Motionärerna pekade på att närén klinisk specialitet fått så stor betydelse är behovet av undervisning synnerligen angeläget. I statsutskottets utlåtande nr 1963 framhölls att anestesiologin sedan ett flertal år varit en erkänd, självständig specialitet av stor betydelse för sjukvårdens utveckling. Vidare pekade utskottet på att ämnet likväl icke haft någon akademisk representation till skillnad från vad som är förhållandet flerstädes i utlandet. Utskottet framhöll som sin mening att det utan tvivel föreligger goda skäl för att professurer i anestesiologi successivt kommer till stånd vid våra medicinska högskolor. Vi vill understryka att utskottets uttalande skedde är 1963. inrättades den första professuren i ämnet vid 1 statsutskottets utlåtande nr 1964 över motionen 11:325 upprepar utskottet att anestesiologi är en erkänd och självständig specialitet av stor betydelse för sjukvårdens utveckling och skriver vidare att detta talar för att det kan förtjäna att allvarligt övervägas att vidga kretsen av ämnesföreträdare. I debatten i andra kammaren uttalade chefen för statsrådet : en professur i anestesiologi måste komma att inrättas inte bara i , utan på flera håll i landet, inom rimlig tid, eftersom anestesiologi kommer att ingå i sjukvårdsorganisationen. Vi motionärer inom den berörda regionen anser att sjukvården och patienterna blir lidande, när inte resurser ställs till förfogande eller en omprioritering av nuvarande akademiska resurser sker. Framstegen inom teknik och medicin måste ges möjlighet att vetenskapligt bearbetas så att de bäst kan utnyttjas inom ett av modern sjukvårds allra mest resurskrävande verksamhetsområden. Mot bakgrund av statsutskottets framsynta och positiva inställning och statsrådets uttalande bör rimlig lid ha anses förflutit . Vi motionärer vill framhålla att tiden är mogen att allvarligt överväga det trängande behovet av en professur i anestesiologi vid . Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en professur i anestesiologi inrättas vid . () () () () PER () () () ()