mot · G202196 · 1979-01-10 00:00:00 — av och om kyrkans skiljande från staten Frågan om kyrkans skiljande från staten är en viktig principfråga som år har förhalats av kyrkliga och konservativa kretsar. Den har diskuterats och den finns inskriven i arbetarpartiernas program som en viktig punkt. Efter ett fyraårigt utredande lade fram betänkandet Samhälle och trossamfund (SOU 1972:36) vilket skulle ligga till grund för ett regeringsförslag. Så blev icke fallet. Den dåvarande regeringen retirerade inför den borgerligt-kyrkliga offensiven och någon proposition kom aldrig. Nästa fas i långhalningen blev tillkomsten av stat-kyrka-gruppen vars syfte uppenbarligen är att bevara nuvarande privilegieställning. Enligt en artikel i 12/12 1978, författad av kommunminister , innebär gruppens förslag nya fungerande samband och relationer, allt förestavat av omsorg om kyrkan. Det heter också i samma artikel att man inte längre talar om kyrkans skiljande från staten utan fasthåller vid uttrycket ändrade relationer. Allt tyder på att man i tongivande kyrkliga och borgerliga kretsar frenetiskt arbetar för att konservera kyrkans roll som en integrerad del i staten och inom den offentliga sektorn. stiftade 1951 en lag om religionsfrihet i vårt land, men den lagen kränks genom att man behöll och behåller institutionen statskyrka som gör att man i och med födseln blir medlem av densamma. Det är också principiellt felaktigt att en av flera kyrkor i huvudsak skall finansieras via skattsedeln. Vi anser att skall skiljas från staten och ges samma möjligheter och rättigheter som andra trossamfund. Självfallet skall kyrkan vid en nödvändig skilsmässa få statsbidrag på samma grunder som andra församlingar. Farhågorna för de kyrkliga församlingarnas ekonomiska ruin vid en sådan nyordning synes våldsamt överdrivna. Den nuvarande statskyrkan är en ekonomisk maktfaktor i dagens . Den förvaltar enligt utredning rikedomar på . Kyrkan äger mark och fastigheter i alla delar av . Kyrkans skogsarealer är av landets samlade skogsområden. Aktieinnehavet i olika vinstgivande bolag- inklusive multinationella koncerner- är betydande. Kyrkans stora mark- och fastighetsinnehav går tillbaka till medeltiden då kyrkan varén ekonomisk och politisk maktfaktor i ännu högre grad. gjorde ett fåfängt försök att beskära kyrkans ekonomiska makt genom att dra in stora delar av kyrkans egendomar till Kronan. Det ledde ingen vart, större delen lämnades senare tillbaka av lil och kyrkans roll som statsreligion knäsattes. Vid kyrkans skiljande från staten är det självfallet att kyrkans väldiga skogs- och markinnehav måste överföras i samhällets ägo. Det är lika självklart som att beskattningsrätten måste upphöra. Folkbokföringen och begravningsväsendet måste överföras i samhällets ägo. kommunisterna anser dock att den principiella frågan är den viktigaste. Är man för religionsfrihet måste man inse att de nuvarande relationerna mellan stat och kyrka kränker denna princip. Kravet om kyrkans skiljande från staten omfattas med all säkerhet av en bred folkmajoritet i vårt land. Det är en programpunkt för flera partier i . Mot den bakgrunden bör förhalningspolitiken i frågan om kyrkans skiljande från staten upphöra och avlösas av beslut. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag om kyrkans skiljande från staten.