mot · G2022195 · 1979-03-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:93 om genomförande av totaldimensionerad högskola beslöt (UbU 1978/79:15) att systemet med ett område med s. k. fritt tillträde inom högskolan skall upphöra i och med utgången av juni månad 1979. Till grund för beslutet låg bl. a. vår motion 1978/79:121, med anledning av regeringens förslag om tilläggsbudget I, där vi pekade på en rad utbildningsmässiga och administrativa nackdelar förknippade med det nuvarande systemet. Likartade uppfattningar hade också framförts av bl. a. universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), regionstyrelserna för högskolan samt löntagarorganisationerna. begärde i anslutning till nyssnämnda beslut att regeringen skulle lägga fram förslag i följande avseenden: För det första om extra resurser till regionstyrelsernas disposition för grundläggande högskoleutbildning. För det andra om kvalitetshöjande åtgärder. För det tredje om övergångsbestämmelser. I föreliggande proposition polemiserar föredraganden mot beslut att avskaffa det fria tillträdet. Vi är givetvis starkt kritiska mot uppläggningen av propositionen. Vi kan självfallet inte kräva att regeringen skall dela riksdagsmajoritetens uppfattning beträffande det fria området. I det uppkomna läget kunde regeringen emellertid ha begränsat sig till att lägga förslag om rent tekniska lösningar för att efterkomma beslut. Därigenom skulle regeringen ha undvikit att utmana en bred opinion inom och utom . Mot denna bakgrund ser vi inte någon anledning att på punkt efter punkt gå i svaromål mot föredragandens argumentation och uppfattningar. Vi anser att propositionen i sin helhet bör avslås av . Vi vill för vår del i stället anföra följande. Till grund för beslut om avskaffande av det fria området låg en önskan att för högskoleplaneringen tillämpa det planerings- och resursfördelningssystem som beslöts av . Detta system kom genom införandet av ordningen med ett fritt område aldrig att träda i funktion. 1 beslut låg en bestämd strävan att inom ramen för en planering gjord med utgångspunkt i tillgängliga resurser ta största möjliga hänsyn till de enskildas efterfrågan på Vi har länge ansett det omöjligt att garantera alla som anmäler sig till viss högskoleutbildning plats alldeles oberoende av resurssituationen inom högskolan. Vi anser det för den skull möjligt att söka tillgodose människornas efterfrågan på utbildning, så långt resurserna medger. En viss minskning av planeringsramarna förutsattes i riksdagsbeslutet som nödvändigt för att inom rimlig tid kunna återställa kvaliteten på utbildningen inom det fria området. Vi anser det emellertid med hänsyn till tendenserna i de enskildas efterfrågan på utbildning inte försvarbart att redan för /80 begränsa antagningstalen på det sätt som förordas i propositionen. I motsats till folkpartiregeringen anser vi att ytterligare resurser behöver tillföras högskolan. Detta bör ske i syfte att undvika en alltför snabb minskning av antagningstalen och säkerställa en begynnande upprustning av den, , urholkade kvaliteten på högskoleutbildningen inom det hittillsvarande fria området. En konsekvens av avskaffandet av den fria sektorn i enlighet med tidigare fattade principbeslut är att högskolelagen (1977:218) måste ändras. Sista meningen i högskolelagens 11 § bör därför utgå i enlighet med bilagda förslag. bör besluta i enlighet härmed. Vi föreslår i enlighet med beslut att 6 milj. kr. anvisas till regionstyrelserna under ett nytt anslag Extra medel för dimensioneringsåtgärder i högskolan. Vi anser att de i budgetpropositionen föreslagna medlen till regeringens disposition (.) under anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser bör föras över till det nya anslaget till regionstyrelsernas disposition. Därutöver föreslår vi att . utöver de i budgetpropositionen beräknade medlen tillförs anslaget Extra medel fördimensioneringsåtgärder på högskolan. Sammanlagt kommer det då att finnas en total resurs av 6 milj. kr. att disponeras av regionstyrelserna. Detta nya anslag bör få användas för att tillgodose sådan efterfrågan från arbetsmarknaden och sådana lokala förutsättningar för viss utbildning som inte har kunnat beaktas i det reguljära planerings- och budgetarbetet samt vidare att rersurserna bör fö användas för alla typer av högskoleutbildning. Detta överensstämmer enligt vår uppfattning med beslut . Vad beträffar fördelningen av det nya anslaget mellan de olika regionerna får vi anföra följande. Med hänsyn till svårigheten att vid behandling av denna fråga nu också väga in de andra faktorer som bör vara vägledande för fördelningen mellan högskoleregioner anser vi att det fria områdets omfattning kan få vara bestämmande härför. Vi anser dock att som sin mening bör uttala att, även om man således för nästa budgetår utgår från det nuvarande fria områdets fördelning, för budgetåren därefter en prövning också av andra faktorer bör göras vid anslagets fördelning på högskoleregioner. Exempelvis bör högskoleutbildningens totala omfattning i resp. region beaktas. Höjning av utbildningens standard I syfte att åstadkomma en höjning av utbildningens standard inom det nuvarande fria området föreslår vi dels en viss minskning av antalet årsstudieplatser, dels ett resurstillskott. Minskningen av antalet årsstudieplatser i enstaka kurser bör vara 1 000 med 350 platser i , 225 i , 245 i och 180 i . Vi anser vidare att utöver här föreslagna minskningar av antalet årsstudieplatser även andra åtgärder i kvalitetshöjande syfte bör komma till stånd fr. o. m. nästa budgetår. Fördetta ändamål föreslår vi att 1 milj. kr. utöver vad som beräknats i budgetpropositionen tillförs anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Dessa nya medel bör fördelas på de olika regionerna i huvudsak i proportion till omfattningen av det nuvarande fria området, där urholkningen av utbildningens kvalitet enligt vår mening är uppenbar. Vidare anser vi att en minskning på ekonomlinjen med 500 årsstudieplatser bör kunna genomföras. I detta sammanhang vill vi peka på att minskningen innebär en anpassning till det faktiska intresse från enskilda som redan konstaterats i årets budgetproposition. Vi vill i detta sammanhang påpeka att den standardhöjning detta medför inträder med full effekt först när minskningen av antalet studerande har slagit igenom . För en förstärkning av studievägledningen föreslår vi att ytterligare . De planeringsramar för enstaka kurser som, i termer av individer, anges i budgetpropositionen saknar dock enligt vår mening relevans för planeringen, eftersom antagningen till varje kurs formellt sker separat och man därför först i efterhand kan beräkna hur många studerande som påbörjat minst en enstaka kurs. I stället bör planeringen utgå från antalet årsstudie Det finns därför ingen anledning för att uttala sig om angivna planeringsramar. bör för redovisas enbart årsstudieplatser. börsom sin mening ge regeringen detta till känna. Den regionala resurs på 6 milj. kr., som enligt vårt förslag skall användas för att möjliggöra en regionalt anpassad ökning av utbildningskapaciteten utöver den som ligger i de av fastställda planeringsramarna, innebär att högskolan kommer att förfoga över ca 1 000 årsstudieplatser utöver vad som ligger i planeringsramarna. Genom avvecklingen av det s. k. fria området uppstår ett ökat informationsbehov. Vissa övergångsanordningar torde också bli erforderliga i vad avser anmälan och antagning till högre utbildning. Ett begränsat ökat medelsbehov kan härigenom komma att uppstå. UHÄ bör därför få i uppdrag att till regeringen inkomma med förslag om de ytterligare insatser som föranleds av beslutet att avveckla det fria området. bör med anledning härav bemyndiga regeringen att få överskrida de av under anslaget Universitets- och högskoleämbetet: Förvaltningskostnader (D 1. ) anvisade medlen för budgetåren 1978/79 resp. 1979/80. Även i övrigt bör regeringen uppdra åt UHÄ att förbereda avvecklingen av det s. k. fria området. Det bör då klart framgå att de studerande som påbörjat sina studier före självfallet bör få avsluta dessa. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar avslå propositionen 1978/79:93, 2. att antar det i bilagan till motionen upptagna förslaget till Lag om ändring i högskolelagen, 3. att till Extra medel för dimensioneringsåtgärder i högskolan beslutar anvisa ett anslag av . att för /80 fördelas i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelningen av medel under nämnda anslag mellan högskoleregionerna fr. o. m. /81, 5. att för kvalitetshöjande åtgärder i högskolan bifaller vad som i motionen anförts om fördelning av medel, 6. att beslutar bifalla vad som i motionen anförts om ytterligare medel till studievägledning, 7. att för /80 beslutar fastställa planeringsramar för enstaka kurser enligt vad som anförts i motionen, 8. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om planeringsbegreppet för enstaka kurser, 9. att till Lokala och individuella linjer och enstaka kurser (D10. ) för /80 beslutar anvisa ett reservationsanslag av , 10. att i övrigt beslutar godkänna vad som anförts i motionen. () () () () () () () () () Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs att 11 § högskolelagen (1977:218) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse kan bestämma hur många studerande som högst får antagas till viss utbildning inom högskolan. I fråga om annan utbildning än den som omfattas av beslut enligt första stycket kan antalet studerande begränsas, om tillgängliga resurser ej räcker. Föreskrifter om sådan begränsning meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. kan dock för viss utbildning besluta att sådan begränsning ej får ske eller att begränsning får ske endast om vissa villkor är uppfyllda. I fråga om annan utbildning än den som omfattas av beslut enligt första stycket kan antalet studerande begränsas, om tillgängliga resurser ej räcker. Föreskrifter om sådan begränsning meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. Denna lag träder i kraft .