mot · G202258 · 1979-01-11 00:00:00 — av m. fl. Frågan om införandet av eller ny normaltid i bl. a. utreddes . Efter initiativ av tillsattes en internordisk arbetsgrupp. konstaterade emellertid , efter att ha tagit del av regeringarnas synpunkter i frågan, att förutsättningar då saknades för att gemensamt i , och införa ändrad tidsberäkning. Frågan om en gemensam nordisk har prövats av senast /som avslog två motioner i ämnet. framhöll då bl. a. följande: Den europeiska gemenskapen (EG) har tagit upp frågan om införandet av . Om man kommer fram till en lösning som innebär att skall tillämpas i medlemsländerna finns det självfallet anledning att även tar upp frågan till behandling. är en utveckling mot på gång inom EG. Alla utom och har infört . I har redan givit regeringen fullmakt att besluta om införandet av . Den danska regeringen inväntar utvecklingen i ,där en proposition från regeringen om har tillstyrkts av förbundsrådet och är föremål för behandling i förbundsdagen. Den har ännu inte tagit ställning i frågan. Om nu dessa länder , skulle ett bibehållande av nuvarande tidsberäkning i skapa stora olägenheter för kommunikationssektorn, framför allt i förbindelse med . Dessa olägenheter kan undanröjas genom införandet av också i . I skiftande grad kan man dessutom uppnå andra fördelar. Det gäller bl. a. energibesparing, ökad trafiksäkerhet och positiva hälsoeffekter. Däremot kan införandet av innebära vissa olägenheter för jordbruk och fiske. Det torde inte vara möjligt att med visshet fastslå vad en ändrad tidsberäkning medför i energibesparing. Sannolikheten talar dock för en viss minskning av elförbrukningen. Den ökade möjligheten till solljus och därmed ökad dos av D-vitamin skulle ha en allmän konditionshöjande effekt och minska infektionsbenägenheten. Dessutom skulle solljuset bidra till att förmå stora delar av befolkningen till ökad motionsverksamhet och friluftsliv. 1 , som hade 1959-1965, är en av erfarenheterna att man erhöll en tydlig förlängning av turistsäsongen och att en stor del av september blev semestermånad samt att antalet utländska turister ökade. Införandet av bör få till följd att antalet trafikolyckor minskar. Med hänsyn till statistiska mått för trafikrisken i dagsljus resp. mörker har det bedömts att antalet personskadeolyckor skulle minska med lågt räknat 60 stycken , om infördes . Det motsvarar en minskning av antalet skadade eller dödade i trafiken med över 100 personer. Därtill kommer en minskning av olyckor som enbart medför egendomsskador. Starka skäl av trafikteknisk, servicemässig och ekonomisk natur talar för att bör införa när nu EGländerna gör det. En samordning med är därvid särskilt betydelsefull. Jordbruket och fisket. Ett införande av skulle medföra vissa olägenheter för jordbruket, bl. Den lämpligaste skördetiden, med hänsyn till daggförekomsten, är i större delen av landet mellan och 18.00 . Vid införandet av torde vissa problem även uppstå för kustfisket. Fisket kan inte påbörjas förrän efter soluppgången, då temperaturen har nått en viss nivå och fisken söker sig till botten. Landningstidpunkten bestäms däremot av möjligheterna till fortsatta transporter, som anpassas till samhället i övrigt. Den effektiva fisketiden skulle således reduceras med . promemoria sändes ut på remiss till myndigheter och organisationer. Sammanlagt 66 instanser framförde synpunkter, och en klar majoritet förordade eller accepterade införandet av . innebär att man vrider fram klockan . vrider man tillbaka klockan igen. Fördelarna med ett sådant system är att man stiger upp än vad man annars skulle ha gjort. Därmed kan man gå hem från jobbet . Följden blir att man får mer fritid i dagsljus. Tre viktiga fördelar med är: o större solchanser, o bättre hälsa och förhoppningsvis, o färre trafikolyckor. Det utredningsarbete som behövs är nu genomfört. bör därför besluta att regeringen tar upp frågan till övervägande. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag om införandet , alternativt östeuropeisk tid. () () () () () AXEL ()