ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021877 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1877 om utbyggnad av lokalradion i stället för satsning på regional TV Då enhälligt beslutade om att införa lokalradio fanns en klar ambition att verka för en successiv uppbyggnad. 1 det framväxande massmediesamhället finns behov av medier med lokal förankring. Tidningskoncentrationen har verkat i motsatt riktning och radio och TV har främst varit rikstäckande medier. I propositionen om radio och TV under föregående signalerades en utbyggnad av regional TV över hela landet. Däremot talades det ingenting närmare om lokalradions fortsatt utveckling och utbyggnad. I en socialdemokratisk partimotion har lagts synpunkter på det demokratiska värdet av en aktivt arbetande lokalradio. Vi instämmer i dessa synpunkter. Utifrån lokala synpunkter vill vi erinra om att den gamla regional radion var olyckligt organiserad genom att länet delades mellan i och . Införandet av lokalradion har betytt bättre närkontakt med folkrörelsers, myndigheters och förtroendemäns verksamhet inom länet. Det är ingen överdrift att tala om en mycket värdefull decentralisering av kulturutbudet. Lokalradion sänder ca . Därav utgör åtskilliga timmars sändningstid utbud av kultur- och samhällsprogram. Från de erfarenheter vårt läns etermedieutbud representerar är en ytterligare utbyggnad av lokalradion att föredra framför en splittring av resurserna på regional TV-utbyggnad. Lokalradions kostnader är beräknade till . , inkl. alla utgifter. Enligt egna beräkningar blir motsvarande kostnader för en sändningstimme i regional-TV . Det är sålunda 24 gånger så dyrt att sända regional-TV som att sända lokalradio. Förutom denna nackdel med regional-TV kan man också ställa sig frågan om programinnehållets värde. sänds i nuvarande skede per dag, medan lokalradion sänder ca . För del tillkommer att den gamla olägenheten med ett delat län utan naturligt utgivningsområde lever kvar om regional-TV startas. Intresset för nyhetssändningarna avtar, därför att regionen täcker för stort område. Norra länsdelen kommer att höra till SR i och till SR i . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en prioritering av utbyggnaden lokalradion framför en satsning på regional-TV.
mot · G2021878 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ungdoms- och kulturutbytet med , och Samarbetet mellan de nordiska länderna på sociala, kulturella och andra områden har bedömts som en viktig faktor för ökad internationell förståelse. När det gäller samarbetet mellan ungdomsorganisationer av olika slag och i samarbete genom brukar detta ges en framskjuten betydelse. Av geografiska skäl har dock det nordiska samarbetet koncentrerats till , , och . , och har kommit i skymundan. Detta gäller särskilt . På grund av ögruppens läge ute i Atlanden har färingarna ända in haft få och dåliga kontakter med det övriga . intar en särställning bland de nordiska länderna. De har länge tvingats kämpa för sitt lands självständighet. har de en egen parlamentarisk församling och sitt eget landsstyre. Landets självständighet har därigenom undan för undan blivit tydligare markerad. Det är naturligt att många frågeställningar står och avgörs på det statliga planet, men nordisk samverkan innesluter också omfattande kontakter mellan kulturarbetare och mellan folkrörelserna i respektive länder. De flesta ungdomsorganisationer har alltsedan sin start haft någon form av samverkan och utbyte med motsvarande sammanslutningar i främst , och . Men vi finnér det beklagligt att speciellt ekonomiska svårigheter lagt hinder i vägen för ett liknande samarbete innefattande också , och . De förhållandevis långa avstånden innebär så höga reskostnader att ungdomen i dessa länder har isolerats från ett brett nordiskt samarbete. Vi har i motioner hänvisat till att i ungdomsrepresentantskap återfinns f. n. ett 25-tal riksungdomsorganisationer i vårt land. Det måste anses som mycket angeläget att bl. a. dessa ungdomsorganisationer stimuleras till ett bredare nordiskt samarbete som möjliggör bättre kontakt med ungdomsorganisationerna på , och . Vi anser också att initiativ bör tas för att bredda det nordiska kultursamarbetet med dessa länder över huvud taget. , exempelvis, uppvisar den ringa folkmängden till trots ett dokumenterat och anmärkningsvärt rikt kulturliv. För detta ändamål bör statsmedel anslås. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen föreslår att olika möjligheter undersöks och att konkreta förslag framläggs i syfte att bredda ungdoms- och kulturutbytet mellan å ena sidan och å andra sidan , och . (vpk) C.-H.
mot · G2021879 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1879 om inrättande vid i av en professur i etnologi Grundutbildning och forskning inom ämnet etnologi vid möjliggörs genom att en forskningsrådstjänst är placerad vid . Ämnet röner ett stort intresse såväl på grundutbildningsnivå som forskningsnivå och har också stor betydelse för den grundutbildning och forskning som bedrivs inom ämnena nordiska språk, konstvetenskap, samiska, finska, historia och arkeologi. Det är nu högst angeläget att ämnet får fasta resurser i och att en professur i etnologi, särskilt nordeuropeisk, inrättas. Humanistisk grundutbildning och forskning äreftersatt i , sett ur ett internationellt perspektiv. Detta har bl. a. framförts av statens humanistiska forskningsråd i rapporten teologisk forskning i (1973). Detta förhållande har inte nämnvärt ändrats. som våra samhällsresurser satsas på utveckling och forskning inom tekniskt, samhällsvetenskapligt och medicinskt område, måste också den humanistiska forskningen tillföras resurser. Det är nämligen också viktigt att främja framväxten av ökade kunskaper om vårt samhälles kulturella arv och dess betydelse för vårt samhälles utveckling. För forskningsorganisationen vid skulle en professur i etnologi vara av stor betydelse. Den humanistiska fakulteten i har under en rad år framfört förslag om inrättande av en professur i etnologi, särskilt nordeuropeisk, och därvid också påpekat det regionala behov som tillgodoses genom en fortsatt utbyggnad av den humanistiska forskarorganisationen vid . Just nu planeras vid i ett stort mångvetenskapligt forskningsprojekt kring . Projektet engagerar sju ämnen tillhörande tre fakulteter. Man avser att studera ur historiska, ekonomiska, ekologiska, kulturgeografiska och språkliga aspekter. Detta utgör ett intressant exempel på forskningsprojekt inom . För forskningen inom detta mråde skulle en professur i ämnet etnologi ha en betydande uppgift att fylla. anförde i sitt yttrande över fakulteternas anslagsframställningar /79 följande angående den av föreslagna professuren i etnologi: Denna lärostol skulle motsvara ett för norrrländskt kulturliv stort behov. De norrländska museernas verksamhet på det kulturhistoriska området möts av ett stort gensvar hos allmänheten. För att tillgodose detta intresse är museerna i behov av det stöd som etnologisk forskning och undervisning vid skulle kunna innebära. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av en professur i etnologi, särskilt nordeuropeisk, vid .
mot · G2021881 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid i av en professur i regionalekonomi En väl utvecklad regionalpolitik är en nödvändig förutsättning för att skapa livskraft i och jämlikhet mellan landets olika delar. Till en sådan regionalpolitik måste självfallet knytas kvalitativt högtstående forskning med förmåga att analysera skilda regioners skiftande problem. Det är viktigt att sådan forskning kan bedrivas i en vetenskapligt stimulerande miljö nära de regioner den berör. Norrlandslänen utgör en del av landet som länge brottats med stora utvecklingsproblem. Vid i har byggts upp en regionalpolitisk forskning av betydande intresse med avseende på dessa frågor. Det är angeläget att denna forskning kan vidareutvecklas. har i en skrivelse till begärt att en professur i regionalekonomi inrättas och att denna tjänst som förste innehavare borde få docenten . Denne är en internationellt erkänd forskare på det regionalekonomiska området. Han har varit gästforskare vid en rad forskningsinstitut i både och . Docenten har, enligt uppgift, fått erbjudanden om tjänst vid ett par universitet i . F. n. arbetar han vid i . Han har enligt i förklarat sig villig att återvända till om han får en professur i . Vi anser att det vore av stor betydelse för en fortsatt utveckling av den regionalpolitiska forskningen om kunde knytas som professor till i . Det skulle medföra en viktig breddning av forskningen kring de regionalpolitiska problemen i . Regeringen har inte berört nämnda framställning från i budgetpropositionen. Av regeringens propositionsförteckning framgår emellertid att en proposition om regionalpolitiken kommer att avlämnas senare under . Med hänsyn till den starka koppling som finns mellan regionalpolitiken och den forskning som den angivna professuren syftar till borde denna kunna tas med i den aviserade propositionen. Det är nämligen ytterst angeläget att regionalpolitiska åtgärder också åtföljs av resurser för forskning inom detta område. Med hänvisning till vad som har anförts hemställer vi att beslutar att inrätta en professur i regionalekonomi vid i . () () () () ()
mot · G2021882 · 1979-01-25 00:00:00 — om bidrag till handikapporganisationernas studieverksamhet Handikapporganisationerna bedriver en för samhället mycket viktig verksamhet. För att nå ut i samhället med sin opinionsbildande verksamhet behöver handikapporganisationerna resurser för att genom sin studieverksamhet engagera medlemmarna i frågor som berör den egna gruppens ställning och möjligheter. Några av handikapporganisationerna bedriver också en omfattande allmän-kulturell studieverksamhet som är tekniskt anpassad till medlemmarnas förutsättningar. För synskadade överförs exempelvis studiematerial till band och punktskrift och för döva och utvecklingsstörda görs lättlästa versioner av studiematerial. Till denna verksamhet utgår statligt stöd över anslaget Bidrag till produktion av studiematerial och tekniska och organisatoriska stödåtgärder för handikappade för innevarande budgetår med . För nästa budgetår har studieförbunden med utgångspunkt från av handikapporganisationerna redovisade belopp hos begärt en ökning av anslaget med . Regeringen har föreslagit en ökning med . eller 5,7 96. Den av regeringen föreslagna ökningen räcker inte ens till att bibehålla denna för handikapporganisationerna viktiga verksamhet på nuvarande nivå. För att bibehålla och i någon mån utveckla produktionen av studiematerial för handikappade behöver anslaget höjas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar höja anslaget under E 7 Bidrag till studieförbund med . utöver vad regeringen föreslagit.
mot · G2021883 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om rekrytering och utbildning av hemspråkslärare Att hemspråket har utomordentligt stor betydelse för invandrarbarnens utveckling är alla numera överens om. Kommunerna har också skyldighet att anordna hemspråksundervisning. I vissa invandrartäta kommuner finns det emellertid över 50 olika nationaliteter. I en sådan situation är det omöjligt för kommunen i fråga att finna lärare med god utbildning och pedagogisk insikt. Ofta får man nöja sig med att anställa en person som talar det aktuella språket. Detta är naturligtvis inte tillfredsställande. Hemspråksundervisningen skall vara just undervisning på och i språket och för att det målet skall kunna uppnås krävs det att läraren är adekvat utbildad. har man till rekryterat lärare från för att klara hemspråksundervisningen. Denna väg kan möjligen vara framkomlig också när det gäller andra nationaliteter. har vart fjärde barn som föds en invandrad mor eller far och 1990 kommer detta att gälla för 1/3 av alla barn som föds. Det är därför synnerligen angeläget att göra en översyn både över utbildningsvägar och formerna för rekrytering av hemspråkslärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av utbildningsvägar och formerna för rekrytering av hemspråkslärare. () K.-E.
mot · G2021884 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1884-1889 av förste vice talmannen och om ökat stöd till folkhögskolorna Bidragen till folkhögskolorna utgår dels med ett schablonbidrag, dels med ett bidrag som ligger utanför schablonen. Schablonbidraget utgår i princip med ett belopp . Detta belopp framräknas som en andel av den genomsnittliga kostnaden för en lärartjänst. Andelen (koefficienten) skall vara så fastställd att vid fördelningen av bidragen de av anvisade medlen utgår till skolorna. Det har emellertid visat sig att den valda koefficienten varit felaktigt beräknad med följd att en skola av genomsnittsstorlek fått . mindre än avsett och att därför omkring 10 milj. kr. av statsbidragen icke blivit fördelade, såväl budgetåren 1977/78 som 1978/79. 1 skrivelse har sökt klarlägga orsakerna till att gällande koefficient medför att av beviljade statsbidrag inte i sin helhet utgår till skolorna. SÖ föreslår därför bl. a. att koefficienten för budgetåren 1977/78 och 1978/79 fastställs till 0,00377 (f. n. 0,0036) samt att koefficienten för /80 tillfälligt får värdet 0,00411 för att på så sätt kompensera skolorna för det bortfall av statsbidrag som har beviljat men som av fördelningstekniska skäl inte kommer att tilldelas skolorna för budgetåren 1977/78 och 1978/79. 1 årets budgetproposition säger sig föredragande statsrådet dela uppfattningen att den koefficient som ligger till grund för beräkningen av det schabloniserade statsbidraget är felaktigt beräknad och således bör korrigeras. Dock förordas att ändring av koefficienten (till 0,0038) skall gälla fr. o. m. /80. Det är som framgår av det sagda nu helt uppenbart att de av beslutade statsbidragen för budgetåren 1977/78 och 1978/79 icke - på grund av den felaktiga fördelningsprincipen - kommit skolorna till godo med därav föranledda ekonomiska svårigheter vid, i främsta rummet, rörelsefolkhögskolorna. Det borde vara rimligt att skolorna icke på detta sätt drabbas av en felaktigt vald beräkningsgrund, vars effekt sålunda på ett för skolorna kännbart sätt förhindrat att riksdagsbesluten de båda aktuella åren kunnat verkställas på avsett sätt. De medel som varit anslagna men som icke oväsentligt decimerats bör nu på sätt föreslagit i sin avsedda omfattning tilldelas skolorna. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att koefficienten tillfälligt för /80 fastställs till 0,00411. () ()
mot · G2021885 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1885 om en översyn av bestämmelserna om elektorsförsamling beslutade införa en ny ordning för att utse studeranderepresentanter i vissa högskoleorgan. Vid varje högskoleenhet skall finnas en elektorsförsamling. Denna avgör om företrädare för de studerande skall ingå som ledamöter i de av högskoleenhetens organ, där sådana representanter har rätt att ingå. Elektorsförsamlingen kan sedan utse dessa representanter. I elektorsförsamlingen ingår det antal elektorer som styrelsen för högskoleenheten bestämmer-dock högst 100. till elektorsförsamlingen förrättas i en eller flera valkretsar. En valkrets inrättas för var och en av de obligatoriska studerandesammanslutningarna (dock inte för nationsföreningar o. Härutöver finns ytterligare en valkrets. I de förstnämnda valkretsarna tillämpas direkt eller indirekt val. I den sistnämnda valkretsen - den fria kretsen - tillämpas direkt val. Röstberättigade i denna valkrets är de studerande som enligt högskolestyrelsens beslut inte behöver tillhöra någon obligatorisk sammanslutning. Erfarenheterna av systemet med elektorsförsamlingar är inte helt positiva. 1 vissa fall har elektorsförsamling inte ens kunnat väljas på grund av motstånd från de studerandes organisationer. Ett problem kan vara att de stora kårerna blir oerhört dominerande i elektorsförsamlingen. Av de 50 platserna vid skulle filosofiska fakulteternas studentförening besätta inte mindre än 31 platser. De övriga 6 obligatoriska kårerna skulle tillsammans få 15 platser. I den fria kretsen skulle 5 olika studerandeorganisationer få dela på 4 mandat. Erfarenheterna av lagen om elektorsförsamling är fortfarande begränsade. Det bör ändå vara både möjligt och lämpligt att nu göra en översyn av lagen med utgångspunkt i de svagheter som kunnat konstateras. Med stöd av vad som ovan anförts föreslår vi att hos regeringen begär en översyn av lagen om elektorsförsamling.
mot · G2021888 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lågstadielärarutbildning vid högskolan i När 1976 beslutade lägga ner klasslärarutbildningen vid högskolan i försvann dels en utbildningsmöjlighet på s. k. hemmaplan för de inom närliggande regionbosatta som tänkt sig en utbildning inom det pedagogiska området, dels avbröts en påbörjad försöksverksamhet med samverkan mellan förskola och lågstadium som med gott resultat pågått . Med förståelse för en omdimensionering inom alla utbildningsområden ansågs likväl att behov förelåg och möjligheter borde ha funnits att fortsätta utbildningen vid högskolan i . Vid behandlingen av ärendet påtalades även alla de negativa effekter som förelåg för de anställda vid högskolan i , likaså framhölls att fullgoda utbildningslokaler fanns att tillgå. Vid behandlingen av ärendet (UbU 1975/76:26) uttalade utbildningsutskottet: De 24 intagningsplatser på lågstadielärarlinjen som utskottet föreslår utöver regeringens förslag bör förläggas till i , som fyller en betydelsefull funktion när det gäller att utbilda lärare för delar av . På denna ort börén intensifierad försöksverksamhet bedrivas med utbildning av lågstadielärare i begränsad skala samt av förskollärare och fritidspedagoger med syfte att finna olika former för samverkan mellan utbildningarna. En tänkbar utvecklingslinje skulle kunna vara att avpassa utbildningen av ifrågavarande lågstadielärare så att de även kan tjänstgöra inom förskolan. Om försöksverksamheten blir framgångsrik bör det vara möjligt att bedriva en motsvarande försöksverksamhet vid i med hänsyn till bl. a. de samverkansförsök beträffande lågstadium och förskola som bedrivs på orten. Den för /77 föreslagna intagningskapaciteten för klasslärarutbildning avser enligt propositionen inte - som arbetsgruppen för vissa lärarhögskolefrågor förutsatte - den närmaste tioårsperioden utan den närmaste tidsperioden (prop. s. 28). Utskottet uppfattar detta så att frågor om intagningskapacitet för klasslärarutbildning bör kunna aktualiseras i samband med det årliga budgetarbetet. Om utbildningen i landet av klasslärare behöver ökas, bör enligt utskottets mening ökningen förläggas till högskola, vars klasslärarutbildning nu avsevärt minskats eller helt avvecklats. Den situation som utbildningsutskottet påtalade angående intagningskapaciteten föreligger nu i årets budget, där man emellertid har föreslagit att den ökade intagningskapaciteten på lågstadielärarlinjen med 24 platser skall förläggas till . Vi anser att skäl föreligger att följa utbildningsutskottets uttalande och att förlägga den ökade utbildningen till högskolan i . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att de i propositionen 1978/79:100, bil. 12, föreslagna nya utbildningsplatserna på lågstadielärarlinjen förläggs till högskolan i . (s) ()
mot · G2021889 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om de handikappades situation Genom att samhället och dess funktioner i stort sett utformas för människor utan handikapp blir handikappade ofta isolerade och utestängda från gemenskapen i samhället. Ett samhälle där handikappade inte kan delta i gemenskapen blir ett bristfälligare och fattigare samhälle. Handikappade har på grund av sina upplevelser och erfarenheter mycket att tillföra gemenskapen. Gemensamt för de olika handikappgrupperna är att den handikappade möter svårigheter i sin dagliga livsföring. Dessa svårigheter är av skilda slag. Deras omfattning står sällan klar för den icke handikappade. De utåt synliga handikappen-t. ex. rörelsehinder och blindhet-är lättare att förstå, även om det är omöjligt att helt sätta sig in i den handikappades situation. Först har man mer allmänt börjat inse vidden av t. ex. de dövas och hörselskadades handikapp. Dövhet och hörselnedsättning isolerar. Ordförrådet och språkförståelsen blir begränsad när kontakten med andra måste ske genom teckenspråk och tolk. Man vågar inte besöka institutioner och serviceorgan på grund av kommunikationssvårigheter. Det krävs åtgärder från ett stort antal samhällsorgan för att de handikappades villkor skall förbättras. Det krävs insatser från de icke handikappade för att en kommunikation skall kunna uppstå. Samhället måste se till att de samhällsorgan som skall vara tillgängliga för alla människor även är det. För detta krävs en utökad kännedom om bl. a. teckenspråket. Teckenspråksutbildning måste bli tillgänglig för alla som utbildar sig inom olika pedagogiska, sociala och serviceyrken. Fortbildning måste ske för dem som är i arbetet. Det måste bli naturligt att handikappade skall kunna kommunicera på sitt språk vid besök på institutioner av olika slag. De skall även ha möjligheter att delta i utbildning och studiecirklar av integrerat slag. Det måste även finnas utbildningsmöjligheter för ovan angivna kategorier för skötsel av tekniska hjälpmedel inom berört område. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen anhåller att möjligheten att öka insatserna inom i motionen berörda områden undersöks. P.O. () () () () GOTAB 61363 Slockholm 1979