mot · G202785 · 1979-01-22 00:00:00 — om viss översyn av reglerna för erhållande av bostadslån Bostadssty reisen påpekar i anslagsframställningen för nästa budgetår (s. 38) att fastighetsinnehav genom handelsbolag eller någon form av andels- eller bostadsrätt blivit allt vanligare i samband med ombyggnad . Orsakerna anges vara att delägarna kan tillgodogöra sig skatteförmåner genom uppdelning av fastighetslånen (s. k. strimlade lån), eventuellt göra framtida vinster och tillförsäkra sig en bostad i åtråvärt läge. Detta bidrar till att fastighetspriserna drivs upp, att ombyggnad eller förnyelse med hyresrätt kraftigt försvåras genom höga förvärvskostnader, att tillgången på lägenheter för förmedling minskar samt att åtkomsten av lägenheter helt blir beroende av hushållets inkomst och förmögenhet och följaktligen ökar den ekonomiska segregationen i boendet. Styrelsen stryker som tidigare under att beskattningen då det gäller fastigheter med s. k. strimlade lån löses enligt de riktlinjer som föreslogs av bostadsskattekommittén (SOU 1976:11). Bostadsministern har i direktiven till utredningen om ökad användning av bostadsrätt inom bostadsbeståndet () uppgett att frågan om åtgärder beträffande beskattningen av bostadsrättsföreningar med s. k. strimlade lån övervägs inom med anledning av bostadsskattekommitténs förslag i ämnet. De angivna skattefrågorna bör enligt vår mening möjligt få en godtagbar lösning. Problemet bör emellertid angripas också från andra utgångspunkter. Det som närmast kan bli aktuellt är att motverka att bostadslån lämnas till ett kollektiv eller en juridisk person som övriga lån fördelas på delägarna. Vad först angår bostadsrättsföreningar - utanför rikskooperationen - kan det tänkas att förlusten av räntebidrag vid fördelning av bottenlån efter en upptrappning av garanterad ränta inte tillräckligt motverkar intresset att göra en sådan fördelning. När det gäller andelshus torde det inte finnas något uttryckligt förbud mot att ge bostadslån till ett hus ägt av flera personer även om en övergång, snart eller senare, till helt eller delvis fördelade lån kan anses trolig. Om det i många sammanhang uttalade syftet att motverka dessa besittningsformer skall hävdas även med stöd av bostadslåneförutsättningarna bör gällande regler därför kompletteras. En metod kan vara att med den av bostadsskattekommittén använda definitionen på andelslägenhet (SOU 1976:11 s. 109) som grund förbjuda att bostadslån ges till flera ägare under vissa förutsättningar, resp. införa motsvarande uppsägningsgrund när förut sättningarna senare inträder. I bostadsrättsfallet kan samma tankegång tas till utgångspunkt för lånehinder resp. uppsägningsregler vid fördelning av lån. Det kan tills vidare inte anses uteslutet att antydda preciseringar av uppsägningsreglerna skulle kunna gälla även redan beviljade bostadslån. Frågeställningarna är komplexa och behöver ytterligare belysas. Syftet torde emellertid vara så obestritt av en mycket bred opinion även i att detta i förening med möjligheterna att även denna väg nå resultat motiverar ytterligare överväganden i ämnet. att som sin mening ger regeringen till känna att överväganden av möjligheterna att med stöd av bostadslånereglerna motverka tillkomsten av bostadshus med s. k. strimlade lån bör göras och redovisas för i förening med därav föranledda förslag.