mot · G2022415 · 1979-03-29 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken Den svenska energiplaneringen måste arbeta med en rad osäkerhetsfaktorer. Oljepriser, leveransvillkor och störningar är svåra att förutse. Samma gäller utvecklingen av andra tekniska eller ekonomiska förutsättningar för olika energislag. För att minska vårt ensidiga beroende av vissa energiråvaror eller viss energiteknologi är det väsentligt att planera för en differentierad energiförsörjning. Differentieringen är väsentlig för en tryggad försörjningssäkerhet och en bevarad framtida handlingsfrihet. Då energiförsörjningen baseras på ett brett och varierat urval av energiråvaror ges också den inhemska industrin möjligheter att helt utnyttja respektive energislags tekniska eller ekonomiska möjligheter. Naturgas har i många länder kommit att bli en betydelsefull energiråvara. Av världens totala energikonsumtion svarar naturgasen redan för . energiförsörjning är f. n. till baserad på naturgas. Naturgastillgångarna globalt uppges motsvara ca hälften av oljetillgångama. Då har man vid prospekteringen ej värderat gasfyndigheter lika högt som oljefyndigheter. Händelserna på oljemarknaden har ändrat synen på naturgas. Den betraktas som ett av de mest högvärdiga bränslen som finns, med rika användningsmöjligheter som energibärare, som råvara för kemisk industri och möjligen också som drivmedel. Industrinationerna i samt väntas de närmaste decennierna kraftigt öka sin efterfrågan på naturgas. I ett längre tidsperspektiv kan andra gaser än naturgas (t. ex. vätgas) få ett värde som ersättning för och komplement till elektrisk energi som energibärare, som intermediärt lagringsmedium eller som bränsle. Även om mycket talar för att regeringens uppfattning att de båda nu aktuella avtalen om gasimport inte bör ligga till grund för svensk gasförsörjning är det viktigt att behålla möjligheten att använda gas i det svenska energisystemet. Fyndigheterna i och öppnar intressanta perspektiv. Ett framtida nordiskt samarbete på gasområdet kommer sannolikt att ställa krav på kompletterande import av flytande gas. Diskussioner pågår om möjligheten att ansluta delar av till det köpenhamska gasnätet, och ett sådant samarbete skulle kunna bli inledning till ett vidare samarbete. Eftersom gasens förbruknings- och produktionsområden endast till viss del sammanfaller måste stora mängder gas transporteras antingen i Mot 1978/79: 2415 rör eller i flytande form med fartyg. Båda transportsätten kräver stora initialinvesteringar i specialteknik. Förbrukningsvariationer kan därtill ställa speciella krav på transportsystemets flexibilitet, förekomst av lagringstekniker etc. Även om det synes som om naturgasanvändning ger väsentligt mindre skador på miljön än oljeanvändning måste olika gastransportsystem byggas så att de uppfyller ställda miljöskyddskrav. Alla dessa kunskaper bildar sammantaget vad som skulle kunna betecknas som gasteknologi. I integrerad form finns denna kunskap endast i begränsad omfattning i . Stadsgasverksamheten i landet har varit blygsam till sin omfattning, och några forskningsinstitutioner med permanent inriktning på gasteknologi finns inte. Mot bakgrund av den ökande roll som naturgasen i ett rimligt tidsperspektiv kan komma att få för en differentierad svensk energiförsörjning torde det vara väsentligt att inom landet förankra och utveckla ett gasteknologiskt kunnande. Ett gasteknologiskt kunnande är nödvändigt för att den svenska energiplaneringen skall kunna beakta naturgas bland möjliga försörjningsalternativ. Kunnandet krävs för att gastransportsystem skall kunna planeras och uppbyggas på ett med hänsyn till miljökrav, kostnadskrav etc. effektivt sätt. Det krävs också för att olika användare av gas skall kunna utnyttja gasen på ett säkert och ekonomiskt effektivt sätt. På kommer också ett inhemskt gaskunnande att kunna nyttiggöras i bedömningar avseende avancerade gasteknologiprojekt på energiområdet. Integrerad gasteknologi finns endast i begränsad omfattning i . Skulle delar av den inhemska energiförsörjningen komma att baseras på gas torde detta få stora konsekvenser för näringslivets utveckling och inriktning. Naturgasen erbjuder många fördelar vid industriell användning. Dess renhet och jämna kvalitet kan ha stor betydelse. Inom stålindustrin och den finkeramiska industrin kan användningen av naturgas medge förbättrade produktkvaliteter. De kapitalintensiva gastransportsystemen kan på ett naturligt sätt kunskapsmässigt anknytas till de teknologiska specialiteter som svensk industri utvecklat och marknadsför nationellt och internationellt. Stålkunnande, svetsteknologi, kemisk teknologi, anläggningsteknik, materialteknik, termisk processteknik, systemteknik, planerings- och administrationsteknik m. m. kan utgöra exempel härpå. Att integrera dessa kunskaper i ett allmänt gasteknologiskt know-how skulle inte endast ge bättre underlag för bedömningar och beslut i vad gäller den inhemska energiförsörjningen utan möjligen också ge företag med inriktning på delar av gasteknologin incitament till internationell marknadsföring av gastransportsystem. Uppbyggandet av ett gasteknologiskt kunnande i landet kommer att kräva avsevärd tid men också samordning av de re Mot 1978/79: 2415 surser som finns för utvecklingen av en svensk gasteknologi. För att detta skall kunna uppnås krävs en tvärvetenskaplig satsning, vilken borde kunna ske genom organiserandet av en speciell arbetsgrupp vid LTH (). Av utomordentlig vikt är också att Varv ges möjlighet att vidmakthålla och vidareutveckla sitt kunnande på gastransportområdet. Angeläget är också att det planeringsarbete som utvecklats av Swedegas och Sy dgas ges möjlighet att fortsätta. I arbetet med att tekniskt och kommersiellt vidareföra gasteknologin bör den regionala utvecklingsfonden engageras. LTH har redan intensiva kontakter med olika företag i dessa angelägenheter, och har genom sina olika institutioner en bred kontaktyta gentemot de delar av det sydsvenska näringsliv som skulle kunna betjänas av och dra nytta av en eventuell naturgasimport. LTH har som alla de svenska högskolorna en viss profilering. Denna innebär bl. a. att energitekniken har en stark ställning vid LTH med stora forskningsinstitutioner arbetande inom vida fält. Forskningsavdelningar för kraftverksteknik, energihushållning, kemisk teknologi, kemisk apparatteknik, konstruktionsmaterial, svetsteknik, termisk apparatoch maskinbyggnad, transportteknik m. m. räknar sammantaget ett drygt hundratal forskare och har alla relevans för en långsiktig utveckling av ett gasteknologiskt kunnande i landet. Vid LTH torde finnas i landet unik kunskap i vad gäller tekniker för katalys, separation och förgasning, organiserad inom en och samma institution. Den organisatoriska sammanhållningen underlättar naturligtvis också den kunskapsmässiga integrationen. Redan pågående arbeten i vad gäller syntesgas och dess användning ger en framtidsinriktning åt forskning som skulle kunna nyttiggöras i ett gasteknologiskt utvecklingsprogram. Vid LTH finns ett fungerande energisekretariat med uppgift att fungera som kontaktorgan mellan olika energiforskare och mellan LTH och industrin. utgör en redan existerande bas för tvärfacklig samverkan, vilken skulle kunna nyttiggöras i ett sammanhållet naturgasprogram och i ett allmänt gasteknologiskt utvecklingsprogram. Utveckling av datorprogram för beräkning av kraftverksprocesser baserade på naturgas, Säkerhetsstudier vad gäller LNG, Tekniker för energiplanering med sikte på en naturgasintroduktion kan tjäna som exempel på vid LTH pågående forskningsarbeten med relevans för ett eventuellt uppbyggande av ett gasteknologiskt kunnande vid LTH. Dessa studier, och andra, visar att LTH är i förhållande till gasteknologins traditionellt svaga ställning i landet väl förberett för ett uppbyggnadsarbete inom stora delar av gasteknologins arbetsområde. Det är angeläget att detta forskningsarbete kan fortsätta för att ge oss Mot 1978/79: 2415 handlingsfrihet på energiområdet om och när gasen kan bli en realitet på den svenska marknaden. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att kunna utveckla kunnan det om hantering och transporter av naturgas. () () HANS () i