mot · G2022406 · 1979-03-29 00:00:00 — 1978/79: 2406 1978/79: 2406 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 115 om riktlinjer för energipolitiken Enligt mening kan kravet på en allsidig välfärd innefattande såväl goda ekonomiska levnadsbetingelser som en god livsmiljö bäst tillgodoses i ett decentraliserat samhälle. Energiförsörjningssystemet måste planeras med denna utgångspunkt. Den koncentrationsinriktade energipolitik som bedrivits under har på ett avgörande sätt förstärkt övriga centraliseringstendenser i det moderna samhället och därmed misshushållningen med tillgängliga resurser. För såväl som andra industriländer har industrialiseringsprocessen medfört en kraftigt ökad materiell standard för de enskilda människorna. De flesta i vårt land har genom industrialiseringen fått tillfredsställande levnadsbetingelser materiellt sett. Samhället har tillförts ekonomiska resurser för angelägna reformer på olika områden. Målsättningen med dessa reformer har bl a varit att skapa en likvärdig ekonomiskt trygg tillvaro och ett större inflytande över den egna livssituationen för de enskilda människorna. Samhället har vidare fått resurser till en förbättrad offentlig service m. m. Industrialiseringen har således i dessa hänseenden inneburit en positiv utveckling för såväl samhälle som individ. har emellertid industrialiseringsprocessen medfört att koncentrationstendenserna i samhället kraftigt förstärkts. I har under det senaste århundradet en kraftig folkomflyttning ägt rum, vilken medfört en allt större koncentration av befolkningen till några få storstadsregioner. Inom näringslivet har koncentrationen förstärkts alltmer ju längre den industriella utvecklingen fortskridit både vad avser produktionsstruktur och maktfunktioner. Administrationens tillväxt har även kraftigt bidragit till befolkningskoncentrationen. Den statliga verksamheten är till stor del lokaliserad i . De kommunala verksamheterna har vanligen förlagts till den största orten i länet respektive kommunen. Den ovan beskrivna utvecklingen mot ett alltmer centraliserat samhälle har varit särskilt markerad , då koncentrationstendenserna medvetet stimulerats av en politisk majoritet mot uppfattning. Storskalighet och arbetskraftens geografiska rörlighet ses som en fortsatt förbättrad ekonomisk standard. 1 1978/79. 1978/79: 2406 tionstanken har varit den bärande idén för samhällsstrukturens utformning. Denna samhällsutveckling har förutsatt en allt starkare exploatering av tillgängliga råvaruresurser och energikällor med en allt större påverkan på naturmiljön. Denna exploatering är priset för en starkt ökad energianvändning per capita. Kraftproduktionen har koncentrerats till allt större enheter med avancerad teknik och utnyttjande av de kvantitativt bästa energikällorna medan mindre och enklare former för kraftproduktion har slagits ut. Från samhällets sida har strävan varit att säkra en obegränsad tillgång på billig energi utan att se till att energin utnyttjades effektivt. Detta har inneburit att de ändliga energikällorna, i synnerhet oljan, fått en allt större andel i energiförsörjningen. har liksom många andra industriländer dragit på sig ett mycket stort oljeberoende, vilket är ett stort problem i den svenska energiförsörjningen. Den enorma oljeanvändningen är ett exempel på sårbarheten i vår nuvarande försörjningssituation och illustrerar på vilken bräcklig grund vårt välstånd vilar. De förbättrade materiella levnadsvillkoren innebär att allt fler värdesätter även andra ting än materiell standard. Man ifrågasätter exploateringen av miljön och menar att en allsidig välfärd också måste innefatta en god miljö. Insikten om att all mänsklig verksamhet måste anpassas till de förutsättningar ekosystemen ger blir allt större. Människan är för sin överlevnad beroende av att leva i harmoni med jordens ekosystem av vilket hon är en del. Utnyttjande av råvaruresurser och energikällor måste därför ske på ett sådant sätt att det inte äventyrar de funktioner och organismer på vilka ekosystemen är uppbyggda. Kraven på trygghet i en god livsmiljö för alla och ansvaret för kommande generationer måste enligt mening vara vägledande för inriktningen av det politiska handlandet och baseras på en ekologiskt grundad helhetssyn på samspelet mellan människa och miljö. Energisystemets egenskaper och utformning har strategisk betydelse för samhällsutvecklingen i stort, för sysselsättningsförhållanden, samhällsstruktur och nationellt oberoende. Formerna för energitillförsel, distribution och användning har en avgörande inverkan på samhällsstrukturen. Miljö, säkerhet, trygghet och ekonomi hänger nära samman med energianvändningen, och våra möjligheter att utnyttja olika råvaror är beroende av energitillgången. Energipolitiken måste underordna sig de övergripande samhällsmål som skall uppfyllas. Energipolitikens inriktning påverkar den ekonomiska, sociala och demokratiska utvecklingen i stort. Det är därför viktigt att alltid beakta samspelet mellan å ena sidan valet av energipolitik och å andra sidan den påverkan detta val får på politiken inom andra sektorer av samhället. 1978/79: 2406 Målet för vår energipolitik är att uppnå ett energisystem som är acceptabelt ur miljö-, hälso- och säkerhetssynpunkt, som kännetecknas av ekologisk balans, som uppvisar god försörjningstrygghet, som kännetecknas av ansvar gentemot framtida generationer och som ger uttryck för vår solidaritet med utvecklingsländerna. Detta innebär att energiförsörjningen i det långsiktiga perspektivet måste tillgodoses genom utnyttjande av de förnyelsebara energikällorna samt en effektivare hushållning med tillgängliga resurser. Att i grunden förändra energisystemet i ett modernt industrisamhälle tar dock . 10 å är det som kan anges för del. Spännvidden i tidsintervallet beror på hur hårda bindningarna är till olika energikällor, t. ex. tekniskt och volymmässigt. Det är emellertid med tanke på vårt stora oljeberoende nödvändigt att vi redan nu bestämmer oss för en energipolitisk inriktning som innebär förstärkt satsning på energihushållning och övergång till förnyelsebara energikällor oavsett skilda bedömningar om när bristen på olika ändliga energikällor blir kännbar. Med hänvisning till det anförda måste ett beslut om förändring av energipolitikens inriktning ange riktlinjer för att minska vårt oljeberoende. Detta kräver bl. a., dels att utnyttjade energislag anpassas efter användningsområde, dels att effektiva styrmedel används och satsningar på inhemska förnyelsebara biobränslen och solenergi sker. Under en övergångstid kan andra importerade bränslen vara en möjlighet att sprida riskerna i energisystemet. Medvetenheten om problemen med oljeberoendet får dock inte medföra att vi byter ut beroendet av olja mot ett beroende av någon annan ändlig energikälla med än större miljöoch säkerhetsproblem som följd. Vi får inte ersätta oljeberoendet med ett kärnkraftsberoende. En minskning av oljeanvändningen får därför inte ske till priset av ökad användning av kämkraftsbaserad el för uppvärmningsändamål. Energipolitiken måste i stället inriktas på att systematiskt byta ut oljan mot andra energislag, främst inhemska förnyelsebara bränslen som ved, flis, biomassa, torv etc. Utnyttjandet av en mångfald inhemska energislag ger större säkerhet och mindre sårbarhet än dagens situation. Av miljöskäl bör vi också introducera naturgas för att ersätta olja och väsentligt stimulera utbyggnad av flerbränsleeldade kraftvärmeverk. som vi ändå kommer att vara beroende av stora mängder olja är det också en trygghet att öka närförsörjningen med olja från t. ex. och att sluta direktavtal med flera oljeproducerande länder. För framtiden är den ständigt flödande energin från solen i dess olika former vad vi måste lita till. Främjande av inhemska och förnyelsebara energikällor måste ske i olika led, dvs. i forsknings- och utvecklingsarbete, i pris- och skattepolitik, i distribution och organisationsarbete. 1978/79: 2406 måste byggas upp med utgångspunkt från de krav som de förnyelsebara och inhemska energikällorna ställer. Institutionella och administrativa hinder måste undanröjas och de förnyelsebara energikällorna få ett sådant introduktionsstöd att de får likvärdiga marknadsvillkor med de energikällor som används i stor skala. Konsumenternas inflytande måste ökas inom energisektorn. Genom kraftfulla satsningar på energihushållning och energisparande kan oljeanvändningen minskas. Vidare måste åtgärder för att öka energisystemets flexibilitet, dvs .förmåga att utnyttja alternativa energiråvaror, vidtas. Stora insatser krävs för att hushålla med energi inom industri-, transport- och uppvärmningssektorema. Hushållning med samhällets resurser kräver att utbyggnad och dimensionering av det framtida energiförsörjningssystemet grundas på en i vid mening samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning som även tar hänsyn till kraven på miljö- och försörjningstrygghet. Det är vår uppfattning att ett hänsynstagande till de samhällsekonomiska kostnaderna motiverar ett energisparande utöver vad som är privatekonomiskt lönsamt med de marknadspriser på energi som f. n. råder. Så länge det ur samhällets synpunkt är lönsammare att spara än att producera och distribuera en kilowattimme måste satsningar på hushållningsåtgärder vara det primära. En kraftfull satsning på energihushållning och energisparande är också en av förutsättningarna för att en god miljö och ett till ekologiska krav bättre anpassat samhälle skall kunna formas. har förespråkat en inriktning av energipolitiken som sätter säkerheten främst. Vi ifrågasatte tidigt utbyggnaden av kärnkraften och krävde stopp för en fortsatt satsning på kärnkraft så länge inte alla problem och risker var lösta. Det beslut som togs 1975 om energipolitikens inriktning innebar, att den förväntade ökningen av elbehovet i huvudsak skulle tillgodoses genom produktion av el i kärnkraftverk. Övriga partiers ställningstagande byggde på en ökning av elbehovet som visat sig vara helt orealistisk. gick emot en fortsatt kärnkraftsutbyggnad och förordade i stället en starkare satsning på alternativa energikällor och energihushållning. Vi pekade på de problem och risker som är förknippade med användning av kärnenergi och betonade ansvaret för kommande generationer. I den trepartiregering som tillträdde efter valet hade huvudansvaret för energifrågorna. Detta innebar att energipolitiken gavs en ny inriktning och en mängd åtgärder vidtogs för att bereda vägen för ett energiförsörjningssystem baserat på energihushållning och inhemska förnyelsebara energikällor men utan kärnkraft. Följande exempel kan nämnas: tillkallades med direktiv att utarbeta ett underlag för omprövning av energipolitikens inriktning . 1978/79: 2406 Lag om särskilt tillstånd för att få tillföra kärnreaktor kärnbränsle infördes den s. k. villkorslagen. Lag om allmänna fjärrvärmeanläggningar infördes. Stödet till energibesparande åtgärder inom näringslivet förstärktes kraftigt. Förenklade och förbättrade regler samt en omfattande resursförstärkning i en tioårig energisparplan för befintlig bebyggelse genomfördes. Lag om energiplanering infördes. Omfattande utredningsarbete för introduktion av naturgas igångsattes. Införandet förbereddes genom att en särskild koncessionslagstiftning för rörledningar antogs. Kraftigt förstärkta medel för energiforskning anvisades, totalt ca för treårsperioden /791980/81. Forskningen inriktades på förnyelsebara energikällor, särskilt på områdena biomassa och vindkraft. Forskningen kring fortsatt kämenergiutveckling drogs ned. Ekonomiskt stöd för upprustning och byggande av små vattenkraftverk infördes. Vattenkraftens framtida utbyggnad reglerades. Program för utbyggnad av kraftvärme förbereddes. Det förslag till riktlinjer för energipolitiken (prop. 1978/79:115) som presenterats innebär emellertid att denna inriktning bryts. I stället sker en återgång till en kraftig satsning på kärnkraften. Regeringsförslaget innebär att starka bindningar till kärnkraften skapas bl. a. genom en fortsatt reaktorutbyggnad, förberedelser för uranbrytning samt byggande av såväl hetvattenledningar för kärnvärme till storstadsområdena som 800 KV-ledningar för distribution av el. uttalande att handlingsfrihet för framtiden bör eftersträvas inom energiområdet tycks inte längre prioriteras. Regeringens strävanden förefaller i stället vara att styra utvecklingen mot ett kärnkraftsberoende med en allt större bindning till ett kärnkraftssamhälle med alla de faror och problem detta för med sig. Detta är enligt vår mening synnerligen anmärkningsvärt, eftersom det i den regeringsförklaring folkpartiregeringen avlämnade bl. a. framhölls, att regeringen avser att bedriva en energipolitik som kan få bred uppslutning i och bland svenska folket. Det är väl känt genom många olika undersökningar att allmänhetens inställning till kärnkraften är starkt splittrad. Vi har därför i annat sammanhang begärt att folket i en omröstning senast på valdagen skall få säga sin mening om energipolitikens inriktning innan ett beslut fattas. För vår del har vi krävt att svenska folket skall få möjlighet att ta ställning till ett energipolitiskt alternativ som innebär att inga ytterligare resurser disponeras för kärnkraftsutbyggnad och resurserna i stället utnyttjas för effektivare hushållning, övergång till förnyelsebara energikällor och därmed 1978/79: 2406 ett samhälle utan kärnkraft. Omröstningen bör således gälla ett Ja-alternativ och ett Nej-alternativ, där Ja-alternativet innebär en fortsatt satsning på kärnkraft och Nej-alternativet att inga ytterligare resurser satsas på kärnkraften samt ett principbeslut om avveckling av befintliga reaktorer. Att en sådan folkomröstning genomförs innan beslut om riktlinjer för energipolitiken fattas är enligt vår mening en grundläggande demokratisk fråga med tanke på den avgörande inverkan på den fortsatta samhällsutvecklingen som ett beslut om energipolitikens inriktning har. Vi föreslår därför att behandlingen av prop. 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken i huvudsak uppskjuts till 1979/. Därest detta yrkande inte vinner bifall vill vi med föreliggande motion redovisa vårt energipolitiska alternativ som innebär ett program för att successivt anpassa vårt nuvarande energisystem till energihushållning och användning av inhemska förnyelsebara energikällor. Det är därvid ofrånkomligt att vissa energislag av hälso-, miljöoch säkerhetsskäl måste ersättas snabbare än andra. Å andra sidan gäller av samma skäl att vissa energislag ej kan introduceras i full skala förrän alla konsekvenser kan överblickas. De energipolitiska strävanden som således kommer till uttryck i vår motion innebär en radikal förändring av vårt energisystem. Vi accepterar varken oljeberoende eller kämkraftsberoende. Principbeslut om avveckling av kärnkraften måste fattas nu och målsättningen vara att till 1990 radikalt reducera oljeanvändningen. I övergångsfasen måste oljeimporten spridas på flera leverantörer. Naturgas måste främst av miljöskäl introduceras som ersättning för olja. Betydande satsningar på energihushållning och energisparande måste ske. En stark satsning på forskning och utveckling av förnyelsebara energikällor krävs liksom inrättande av regionala utvecklingsbolag med uppgift att utifrån känd teknik stimulera användning av skogsbränsle, sol och vind i energiförsörjningen. Förändringar av energisystemet kommer att ta i anspråk men vi måste nu ange färdriktningen. Framtidens energisystem måste anpassas efter naturens krav. En energipolitik med ovan beskriven inriktning ger oss tid och möjligheter att byta energiförsörjningssystem på ett planerat och socialt acceptabelt sätt. Vi kan med bevarad levnadsstandard övergå till ett resurshushållande och decentraliserat samhälle. Miljö, hälsa och säkerhet Energiförsörjningssystemets utformning har stor betydelse för våra möjligheter att få en godtagbar livsmiljö. Valet av energikällor måste ske med utgångspunkt från kravet på resurshushållning och anpassning till miljön. Vår ökade energianvändning är delvis orsak till den alltmer försämrade naturmiljö vi har fått. Exempel på detta är försurade och Luftförorening, mark- och vattenförorening, (försurning) hälsoeffekter (akuta) Luftf örorening, vattenförorening, hiilsoeffekter (akuta, ökad inf.risk, cancer) Luftförorening, hälsoeffekter (cancer) iie , Pb, Cd Luftförorening, mark- och vattenförorening , hälsoeffekter, ekologiska effekter Luftförorening, mark- och vattenförorening, hälsoeffekter (akuta, cancer) Vattenförorening, förskjutning av ekologisk balans Inverkan pä konkurrerande Intressen. Hork- och vattenförorening. 1978/79: 2406 1978/79: 2406 kvicksilverförgiftade sjöar och svåra skador genom allt oftare återkommande oljekatastrofer. Den försämrade miljön genom användning av vissa energikällor har även medfört en ökande cancerfrekvens. 1978/79:115 betonas att alla energislag som kan väntas ge ett väsentligt bidrag till vår energiförsörjning är förknippade med miljöoch hälsorisker. Föredraganden pekar på en mängd olika risker, men särskiljer inte vid sin bedömning olika typer av miljö- och hälsorisker. Det måste enligt vår mening vara grundläggande att skilja mellan exempelvis olyckor som kan ses som enstaka händelser utan utsträckning i tiden och olyckor med konsekvenser framåt. Konsekvenserna av en härdsmältningsolycka i en kärnreaktor kan inte jämföras med konsekvenserna av ett tappat rotorblad i ett vindkraftverk. De kontinuerliga svavelutsläppen i luften genom oljeanvändningen kan inte jämföras med bullret från ett vindkraftverk osv. Utgångspunkten för en bedömning av vilka energikällor vi skall utnyttja måste enligt vår mening vara hur de medverkar till att forma ett samhälle med ett energisystem i balans med naturens förutsättningar i ekologisk balans. Det är givet att man i en samlad bedömning av risker även måste ta hänsyn till direkta risker för kroppsskador som kan finnas för allmänheten och för dem som arbetar med att framställa energin och till risken för yrkessjukdomar. Detta innebär emellertid inte att man får förledas att jämföra risker med användning av olika energislag på det urskiljningslösa sätt som sker i propositionen. Miljöeffekter och risker vid användning av olika energikällor Översikt Fig. 1 ger en överblick över de miljöbelastningar och miljöeffekter som olika energikällor leder till. Luftföroreningarna i de svenska tätorterna kommer i första hand från trafiken och från uppvärmning av hus. Föroreningarna är vanligen en blandning av en mängd olika ämnen. En del är gasformiga, som svaveldioxid, kväveoxider och koloxid. Andra föroreningar består av partiklar (stoft) med varierande ursprung och sammansättning. Svaveldioxiden kommer främst från värmeanläggningar, medan bilar och andra motorfordon bär huvudansvaret för stoft, koloxid, kolväten och bly. Det är också motorfordonen som är främsta orsaken till att det finns höga halter av kväveoxider i gatuplanet. Dessa problem kan begränsas eller elimineras bl. a. genom minskning av biltrafiken, övergång till andra bränslen eller eldrivna fordon Cancerfall och ärftliga skador Andra hälsuef f e.Kcer I ett område där lägre stråldoser erhålles finns risk för strålsjuka, sköldkörtelstörningar/ sköldkörtelknölar och fosterskador. Under ogynnsamma omständigheter, kan så höga stråldoser komma att erhållas i ett område att de som uppehåller sig där löper risk att avlida . Stort antal dödsoffer kan bara erhållas om detta område berör en stad eller tätort. Sannolikheten för detta beror därför på väderlekssituationen och på befolkningsfördelningen kring anläggningen samt på effektivitet av evakuering. För befintliga: svenska förläggningsplatser är risken troligen mindre än någon procent för att akuta dödsfall skall erhållas efter en härdsmältning. Under ogynnsamma omständigheter kan akuta dödsfall erhållas*på avstånd av från anläaqnimen . Markbeläggning, sanering nödvändig Storleken av det område som måste saneras beror bl a på väderleksförhållandena. Enligt WASH-1400 finns risk att mer än måste saneras,.30% risk att mer än måste saneras och risk att-mer än 1300 'km2 måste saneras. KONSEKVENSER AV EU HXRDSMXLTNINCSOLYCKA Den ökade strålningsnivån ger upphov till en ökning av antalet framtida cancerfall och ärftliga skador. Utsläppets storlek och befolkningstätheten har betydelse för antalet fall men väderleksbetingelserna har mindre betydelse. För svenska anläggningar finns risk för att mer än något 1000 tal fall erhålles och någon procents risk för att 10 000 tals fall erhålles efter en härdsmältning . En härdsmältning leder till att ett moln av radioaktiva gaser och partiklar släpps ut från reaktoranläggningen. 'Molnet förs bort och sprids med vinden. Molnet sjunker till marken. 1978/79: 2406 1978/79: 2406 och övergång till fjärrvärme eller elvärme. Vid övergång till fjärrvärme minskas problemet genom att rökgaserna släpps ut på större höjd, därigenom sprids bättre och ger lägre halter i tätorten. I samband med elgenerering sker miljöpåverkan i första hand på produktionsplatsen. Under normal drift anses utsläppen från kärnkraftverk inte ge omedelbara hälsoeffekter. Den mest utsatta gruppen näst personalen är de människor som bor nära kraftverken. Stråldoserna normaldrift ligger för dessa personer på någon hundratusendel av den dos som kan ge omedelbara strålskador, och då bara om man får hela dosen . Vid olyckor i kärnkraftsanläggningar kan emellertid stora mängder radioaktivitet spridas i omgivningen och ge risker för akut strålsjuka eller dödsfall. Sannolikheten för sådana utsläpp bedöms vara låg men är svår att uppskatta, se också fig. 2. Inverkan på hälsan som visar sig Långvariga (kroniska) besvär och sjukdomar i andningsvägarna Luftföroreningar som sot, svavelföreningar och kvävedioxid kan påverka luftvägarna redan om man bara utsätts för föroreningarna . Det finns också skäl att anta att om man utsätts för luftföroreningar så övergår irritationer och besvär, som normalt är tillfälliga, i långvariga (kroniska) sjukdomstillstånd. Sådana sjukdomstillstånd kan tänkas uppkomma till följd av de halter kvävedioxider som blir aktuella genom utsläpp från bilar och kraftverk. Svaveldioxidhalterna i vårt tätorter är relativt låga och det finns inte samma skäl förmoda att dessa skulle ge upphov till kroniska skador. Skador av giftiga metallutsläpp En sammanställning av metallhalter i olika energiråvaror visas i fig. Vissa av dessa metaller kan medföra risk för förgiftning. Särskilt allvarliga kan utsläppen av kvicksilver och kadmium bli bl. a. därför att dessa metaller lagras och anrikas i olika näringskedjor. Skadeverkningarna beror i viss utsträckning på var utsläppen sker, men den totala belastningen av miljön med dessa metaller har nått en nivå där ytterligare tillskott måste betraktas som allvarligt. Kadmium lagras bl. a. upp i markens ytskikt. Det tas sedan upp av växter och djur och kommer via födan in i människan. Där lagras det upp i njurarna. När kadmiumhalten i njurarna blir tillräckligt hög skadas deras funktion. har invånarna i och många andra länder betydande mängder kadmium i kroppen. 1978/79: 2406 Metallinnehåll per energiinnehåll i olika energiråvaror (0,2) (0,05) (0,3) (0,8) 1 Detta är ej nytillskott till biosfären, med reservation för kadmium i det gödningsmedel som tillförs energiskogsodlingar. * Avser Ranstadskiffer med antagande att uranet används i vanliga lättvattenreaktorer och att en reaktor på 1 000 MW el ger /år och förbrukar skiffer . Hänsyn har ej tagits till skifferns innehåll av fossil energi. Om uranet utnyttjades i värmereaktorer skulle ca utvinnas per milj. ton skiffer. 3 Avser enbart fossil energi i Ranstadskiffer. ar har i medeltal en åttondel av de halter som ger påvisbara njurskador hos känsliga personer. Kvicksilver är ur miljösynpunkt ett särskilt besvärligt ämne. Det kan omvandlas både i mark och vatten till mycket giftiga föreningar, som sedan kan anrikas i näringskedjor.