mot · G2022267 · 1979-03-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:126 om medel för tidigareläggning av vissa investeringar inom , m. m. 1 propositionen nr 1978/79:126 föreslås bl. a. att () skall erhålla lån för dels strukturändamål om totalt 846 milj. kr., dels för rekonstruktionsändamål om totalt 255 milj. kr. Dessa medel skall användas till insatser, vilka blir nödvändiga för att komma till rätta med sysselsättningsproblemen i de kommuner som berörs av omstruktureringen av verksamhet. Förändringar av verksamhetsinriktningen skall enligt beslut av ske . Vid bildandet av framhöll dåvarande industriministern, att om åtgärder behövdes för att upprätthålla sysselsättningen i berörda kommuner, utöver de resurser som anvisats för och arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder, fick förslag läggas härom i särskild ordning. Den strukturplan som antog ger upphov till betydande personalförändringar med stora problem för berörda orter som följd. Med hänsyn till detta tillkallades en särskild utredare, generaldirektör , med uppgift att klarlägga vilka projekt inom som skulle kunna tidigareläggas för att nya arbetstillfällen skulle erhållas snabbare än vad som annars skulle bli fallet. Den s. k. Rehnbergska rapporten avlämnades och såväl ägarna av som styrelsen för har i skrivelser förklarat att bolaget är berett att medverka till genomförande av åtgärder som föreslås av utredaren. Den föreliggande propositionen bygger i stor utsträckning på förslagen i den nämnda rapporten. Vi har i annat sammanhang diskuterat rapporten och redovisat vår syn på förslagen i denna (motion 1978/79:2022). Vi vill dock med anledning av propositionen något komplettera våra tidigare förslag. De kommuner som främst berörs av förändrade verksamhetsinriktning är och . Båda dessa områden har en besvärande sysselsättningssituation . Detta förhållande har föranlett krav från skilda håll på att få till stånd omfattande investeringar på dessa orter. De projekt som främst diskuteras är dels ett nytt mediumvalsverk i , dels en fortsatt verksamhet inom malmbaserad metallurgi i . Kostnaderna för de sysselsättningstillfällen som skulle skapas genom dessa investeringar torde dock bli omfattande med tanke på att investeringarna i så fall sker i en synnerligen kapitalintensiv processindustri. De totala effekterna av ovannämnda investeringar är ännu ej klarlagda. Det finns starka skäl att även pröva andra vägar. Man bör härvid särskilt eftersträva att göra utvecklingsinsatser framåt mot marknaden genom tillverkning i leden efter stålindustrin. Vi vill i detta sammanhang nämna vad vi anfort om stålbyggnadsområdet i förutnämnda motion. Enligt vår mening finns behov av ett samarbete mellan den inhemska bilindustrin och handelsstålsindustrin. Företagen inom den svenska bilindustrin, som f. ö. är verksamma också på flygområdet, får anses representera en mycket hög standard i fråga om krav och möjligheter för stål och stålprodukter på skilda områden. Inom finns på motsvarande sätt ett omfattande metallurgiskt och processtekniskt kunnande. Ett gemensamt målinriktat utvecklingsarbete bör därför vara av stort intresse. Ett samarbete mellan stålindustrin och bilindustrin bör därför vara av betydande intresse när det gäller att utveckla en mera kvalificerad stålproduktion. Samarbetet bör emellertid inte stanna vid ståltillverkningskolet. Mycket starka industri- och regionalpolitiska skäl talar för en verksamhet i de efterföljande leden. Med hänsyn till sysselsättningsläget i och i bör dessa områden prioriteras. Svensk bilindustri har i olika sammanhang dokumenterat sin förmåga och vilja att aktivt medverka i industriella utvecklingsinsatser. Det är angeläget att förutsättningar och möjligheter av här berört slag prövas närmare . Uppdrag av den innebörden bör ges (i egenskap av bärare av det statliga ägandet i ) i samråd med . Uppdraget bör dels inriktas på gemensamma utvecklingsinsatser inom stålindustrin (inbegripet manufaktur o. dels på tillverkning av material, komponenter och produkter i ledet efter stålindustrin. Inriktningen bör inte enbart vara bilindustrin. Tvärtom bör inriktning även mot andra områden eftersträvas. De lönsamhetskrav som bilindustriföretagen måste ställa för sin överlevnad måste givetvis respekteras. Detta kan ske genom att de gemensamma insatserna görs genom delägt eller delägda dotterbolag med företagsekonomiskt eller marknadsmässigt lönsamhetskrav. Verksamheten kan dock inte bli ekonomiskt självbärande i ett första skede. Gängse stödformer inom lokaliseringspolitiken och i fråga om tekniskt-industriella insatser kan övervägas. Offertmetoden synes dock vara att föredra i ett sammanhang som detta. Offerten bör då bygga på ett visst åtagande i sysselsättningshänseende. Enligt vår mening bör en första etapp avse att inom skapa 800-1 200 arbetsplatser fördelade på Luleå- och Borlänge-Ludvikaregionerna. Det kan också gälla att genom målinriktad FoU-verksamhet tillse att stålet även framgent kommer i fråga i dessa sammanhang. Även om man inom bilindustrin söker lättare material torde stål för överskådlig tid bli ett dominerande materialinslag i dess tillverkning. Här föreligger ett direkt intresse för , som avser att investera i bredbandslinjen i . Skälen härför är behovet av att förbättra den kvalitativa standarden på svensk plåt f. n. Svensk stålindustri kan f. n. inte tillverka plåt, vare sig för bilar eller vitvaror (kylskåp, diskmaskiner, tvättmaskiner o. Det kan också nämnas att Luleåföretaget , som tillverkar byggplåt, av kvalitetsskäl importerar av sitt råplåtsbehov från . Vi föreslår med anledning av vad som anförts beträffande samarbete mellan handelsstålindustrin och bilindustrin att beslutar uppdra åt regeringen att ta erforderliga initiativ för att fl till stånd en samverkan mellan dessa båda industrigrenar enligt de riktlinjer som skisserats ovan. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att i anledning av propositionen 1978/79:126 beslutar att anhålla att regeringen tar initiativ till ett samarbete mellan bilindustrin och handelsstålindustrin i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () ()