mot · G2021319 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om det statliga stödet till svensk filmproduktion Den översyn av den statliga filmpolitiken som inletts inom - inför en eventuell uppsägning av filmavtalet - skall enligt statsrådet resultera i ett antal olika reformförslag. För /80 läggs tyngdpunkten vid en kraftig förstärkning av medlen till filmproduktion. Avsikten är att tillgodose kravet på mångfald i den kvalitetsinriktade filmproduktionen. Därmed borde vara underförstått en filmproduktion oberoende av genregränser, format eller distributionsformer. Men statsrådet nöjer sig med att som kulturpolitiskt mål ange att produktionsvolymen för svensk långfilm inte bör understiga 20 filmer . Hur den svenska film som vänder sig till en publik utanför biograferna skall få sina krav på mångfald tillgodosedda eller hur en ny filmargeneration skall få tillfälle att utvecklas lämnas i stort sett därhän. Av det direkta statliga produktionsstödet utgår endast ett tionde till filmens fria sektor. Om man dessutom tar i beaktande det statliga produktionsstöd som genom filmavtalet kommer svensk biograffilm till godo blir disproportionerna än större. Fixeringen vid produktionsvolymen som filmpolitiskt argument har statsrådet övertagit från , med den skillnaden att produktionsvolymens upprätthållande för snarare var ett näringspolitiskt än ett kulturpolitiskt mål - kopplat till en fortsatt utveckling av den svenska biografnäringen snarare än det svenska filmlivet och med som en alltmer aktiv part. strävar efter en förnyelse och en vitalisering av filmproduktionen säger den nya ledningen för i en programförklaring, men på grund av filmavtalet måste dock i första hand söka främja den svenska biograffilmen. Trots sin kulturpolitiska betydelse är alternativa distributionsformer för ögonblicket inte kommersiellt intressanta. Det faktum att självt påtog sig ansvaret att upprätthålla en viss produktionsvolym för svensk biograffilm fick den olyckliga konsekvensen att kravet på kvalitet i den svenska filmproduktionen fick ge vika för kravet på kvantitet. Så sent som ålades de fondstyrelser vilka bl. a. har att bevilja produktionsgarantier och lån till svenska biograffilmer att godkänna alla projekt med undantag för enklare underhållningsfilmer och filmer som uppenbarligen utgör kommersiella spekulationer i våld, pornografi, rasfördomar o dyl.. Fondstyrelserna, varav den ena med facklig majoritet, berövades därmed sitt kulturpolitiska Den tidigare nämnda översynen av den statliga filmpolitiken skall förutom i ett antal reformförslag - också resultera i en promemoria om den statliga filmpolitiken, vilken i sin tur skall utgöra underlag för en mer samlad parlamentarisk beredning. Den i årets proposition föreslagna förstärkningen av stödet till undandras dock en dylik beredning. Med hänvisning till vad som här anförts föreslås 1. att uttalar att fördelningen av det statliga produktionsstödet till bör bli föremål för en parlamentarisk beredning, vilken tillsammans med skall möjliggöra en utveckling av svensk film oberoende av genregränser, format eller distributionsformer, 2. att under 8, Bidrag till konstnärer m. m., , anvisar ett i förhållande till propositionen med . förhöjt belopp för stöd till produktion av film som är avsedd att i första hand distribueras på annat sätt än genom vanliga biografer, 3. att under 21, Filmstöd, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till olika former av filmverkstadsverksamhet, 4. att uttalar att filmpolitiken inför 1980-talet bör inordnas under de kulturpolitiska mål fastställt och därmed frigöras från nuvarande starka kommersiella bindningar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)