mot · G2022443 · 1979-04-05 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Motionen avser kommunerna i . 1 följande sammanställning redovisas dels , dels regeringens förslag till inplacering i stödområde. förslag Förslag enligt propositionen , och församlingar i Övriga delar av kommun 5 kommun 4 Anundsjö, , och Trehörningsjö församlingar i 5 Övriga delar av 3 Av skäl som nedan redovisas anser vi att bör besluta i enlighet med förslag till inplacering i stödområde, dock med den ändringen att de inre delarna av inplaceras i stödområde 6. redovisning av befolkningsutvecklingen ger tyvärr inte klara upplysningar om vad som verkligen hänt i de kommuner/kommundelar som motionen omfattar. Vi har valt att utgå då kommunindelningsreformen slutfördes. 28 361 27 121 -1240 26 575 26 126 - 449 60 068 60 768 + 700 i kommun 6 170 5 682 - 488 Anundsjö, , och Trehörningssjö församlingar i 10 660 10 148 - 512 Den mycket starka befolkningsminskningen i kommun beror uteslutande på industrinedläggningar och på att de lokaliseringspolitiska åtgärderna inte fått avsedd effekt. Den främsta orsaken till det minskade invånarantalet i de redovisade kommundelarna är mekaniseringen inom jord- och skogsbruket, men självfallet hårde lokaliseringspolitiska insatserna också varit otillräckliga. Vi har redan nämnt att den främsta orsaken till den minskade sysselsättningen i de redovisade kommundelarna är mekaniseringen inom jord- och skogsbruket. Även kommun har påverkats av denna utveckling. har där antalet sysselsatta inom denna sektor minskat med . I samtliga här berörda kommuner har och därefter skett åtskilliga industrinedläggningar, bland dem också av foretag som kommit till tack vare statligt lokaliseringsstöd. kommun har drabbats hårdast i vad gäller såväl foretag som etablerades för flera årtionden sedan som företag som tillkommit genom statliga insatser. Bland arbetsplatser tillhörande den förstnämnda kategorin har i inte mindre än sju företag inom sågverks- och massaindustrin lagts ner. På grund härav friställdes 1 360 anställda. hotar nedläggning av NCB:s massafabrik i , vilket skulle medföra en förlust av ytterligare 220 arbetstillfällen. Till det minskade invånarantalet i dessa kommuner/kommundelar har som en naturlig följd även mindre företag lagts ner och servicenäringarna från sysselsättningssynpunkt fått avsevärt minskad betydelse. Effekterna av statligt lokaliseringsstöd Först redovisar vi effekterna av statligt lokaliseringsstöd som gäller kvarvarande företag . Bilden skulle ha blivit mörkare om även nedlagda företag tagits med. Detta gäller främst kommun. Kommun Planerad syssel- Förändring Skillnad sättningsökning t. o. m. +1 051 + 597 -454 + 632 + 326 -306 + 945 +1 108 +163 För redovisas positiva siffror, vilket i första hand beror på att redan etablerade företag fått stöd. De inre delarna av exkl. i har dess värre inte haft stor glädje av de lokaliseringspolitiska besluten. Där är problemen desamma som i de kommuner som placerats i område 6. När det gäller avspeglar siffrorna nästan helt situationen . De av statliga myndigheter uppsatta målen för antalet anställda har av olika skäl uppnåtts bara till . har i och församlingar tre företag lagts ner. Även i de inre delarna av kommun är problemen desamma som i de kommuner som placerats i område 6. För del var situationen att kvarvarande företag uppnått den planerade sysselsättningsökningen endast till . Efter denna tidpunkt har emellertid inträffat dels att två företag upphört med verksamheten, dels att två företag väsentligt reducerat arbetsstyrkan. Detta har medfört en förlust på ytterligare 109 arbetstillfällen. Antalet sysselsatta i dessa företag utgör därefter av den tänkta sysselsättningsökningen. Hittillsvarande erfarenheter talar sitt tydliga språk. Det statliga stödet har varit otillräckligt för att omfattande nedläggningar och inskränkningar skulle kunna undvikas. Erfarenheterna styrker också uppfattningen att regeringens frångående av förslag till inplacering i stödområde innebär att de ovan dokumenterade svårigheterna kommer att bestå. Arbetslösa per ledig plats Registrerade arbetslösa per ledig plats har av använts som en av bedömningsgrunderna vid upprättandet av förslag till placering i stödområde. Hänsyn har tyvärr inte tagits till utvecklingen . Det året uppgick antalet arbetslösa per ledig plats till 5,7 för , 7,4 för och 9,2 för . Motsvarande siffror var i samma ordning 17,0, 17,4 och 6,4. När det gäller och väger de kommundelar som av föreslagits tillhöra det inre stödområdet i detta avseende avsevärt tyngre än den övriga delen av kommunen. Som komplettering till ovanstående beskrivning bör nämnas att antalet sysselsatta i beredskapsarbeten var 320 i , 399 i och 645 i . är länets största arbetsgivare i vad gäller antalet anställda. På grund av att sjukhus inte finns i samtliga kommuner är dock fördelningen mycket varierande. I geografiskt vidsträckta kommuner, där sjukhus finns, gynnas dessutom endast centralorten och närliggande orter. Beträffande här aktuella kommuner framgår av följande sammanställning fördelningen och enligt prognos 1983. Anställda 1978 Anställda 1983 enl. prognos Antalet landstingsanställda är och kommer att vara väsentligt lägre i och i de inre delarna av och . Enligt vår mening bör även betydelse som arbetsgivare utgöra en bedömningsgrund. Vi har i det föregående pekat på en rad omständigheter som när det gäller kommunerna legat till grund för förslag till inplacering i stödområde. Vi har också i vissa avseenden kompletterat beskrivning av gamla och nya problem i dessa kommuner. Avslutningsvis vill vi understryka vad ovan sagts om den ogynnsamma befolkningsutvecklingen, den höga konstanta arbetslösheten, risken för nya industrinedläggningar och det nedslående resultatet av den förda lokaliseringspolitiken. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att beträffande kommunerna beslutar om inplacering i stödområde i enlighet med förslag, dock med det undantaget att de inre delarna av inplaceras i stödområde 6.