mot · G2021011 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om Blekingevarvens framtida utveckling De mindre och medelstora varvens allvarliga problem uppmärksammades i varvspropositionen 1978/79:49, varvid föreslogs att en kapacitetsminskning motsvarande skulle ske . följde emellertid näringsutskottets förslag, vilket innebar att man med tillgängligt beslutsunderlag inte ansåg det rimligt att tillstyrka en så kraftig nedskärning av produktionsvolymen. a. hänvisades till den stora betydelse som flertalet av dessa varv har för sysselsättningen på resp. ort. I stället förordade riksdagsmajoriteten att en särskild kommission skulle tillsättas för de mindre och medelstora varven med uppgift: att framlägga förslag om de aktuella varvens strukturutveckling, att undersöka deras möjligheter att inrikta sin verksamhet på bl. a. specialfartyg, att utarbeta förslag till utformning och omfattning av ett statligt stöd till dessa varv. Innan detta utredningsarbete utförts, bör enligt riksdagsbeslutet inte vidtas några åtgärder vilka kan vara av avgörande betydelse för de olika varvens framtid. Vid vissa av de mindre och medelstora varven uppvisar emellertid orderläget ett akut hot mot sysselsättningen . Vid finns en beläggning motsvarande . är dock beläggningen resp. av kapaciteten. För att trygga sysselsättningen de båda sistnämnda åren för de 1 500 anställda måste varvet erhålla en större order . Normalt krävs en planeringstid för ett ändamålsenligt utnyttjande av varvets resurser. Vid Sölvesborgsvarvet är sysselsättningsläget än mera prekärt, då man där saknar order fr. o. m. . finns ca 300 anställda vid . När det gäller såväl som Sölvesborgsvarvet har statsmakterna ett särskilt ansvar dels genom statligt ägarskap, dels genom att statliga beställningar är av avgörande betydelse för de båda varvens framtid. bildar dessa båda varv en särskild företagsenhet inom . Det statliga ansvaret är inte minst framträdande i vad gäller sysselsättningsläget vid . Förutom den rådande sjöfarts- och varvskrisen och det allmänna konjunkturläget har den försämrade ekonomiska situationen för svenska marinen haft allvarliga återverkningar för sysselsätt ningen vid varvet. Dessutom beslöt staten 1977 att uppskjuta anskaffningen av en serie minjaktsfartyg i plast, som hade utvecklats och projekterats av för marinens räkning. De nio aktuella fartygen skulle ha givit en sysselsättningseffekt i form av direkt verkstadsarbete motsvarande . Noteras bör även att en betydande neddragning har skett av den underhålls- och ombyggnadsvolymen - en minskning från ca 700 000 direkta arbetstimmar 1969 till f. n. . Därutöver förutses en ytterligare nedskärning till 250 000 å . Tilläggas bör att civilt fartygsunderhåll, legotillverkning för verkstadsindustrin samt entreprenadarbete åt pappersindustrin och kraftverksbolagen är mycket konjunkturbetonat. I samband med uppskjutandet av minjaktsfartygsserien iklädde sig regeringen sitt samhällsansvar för genom att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att analysera sysselsättningssituationen. Den s. k. Karlskronagruppen framlade sitt förslag till åtgärder , innebärande att det projekterade minjaktsfartyget (M 70) skulle omarbetas för tillverkning av ett utbevakningsfartyg för , att skulle få en ökad andel av marinens underhållsarbeten (en i stort sett lika underhållsvolym borde eftersträvas mellan KKV och Ostkustens örlogsbas), att AMS-medel i ökad utsträckning skulle kunna komma försvaret och därmed indirekt till del, att en av regeringen tillsatt utredning rörande utvecklingen av fiskefartyg särskilt skulle beakta det utvecklingsarbete som hade utförts i . Av Karlskronagruppens förslag har endast förslaget rörande byggandet av ett utbevakningsfartyg för givit någon nämnvärd sysselsättningseffekt. 1 övrigt kan konstateras att gruppens samlade förslag inte på långt när har kunnat kompensera bortfallet för uppskjutningen av den projekterade minjaktsserien. Dessa förhållanden är av central betydelse när man analyserar svårigheterna vid . En väsentlig förutsättning för småvarvskommissionens arbete bör mot den bakgrunden vara att antalet sysselsatta vid inte bör minskas ytterligare. Varvet sysselsätter ca 1 500 personer, vilket är just den siffra som den s. k. varvsanalysgruppen rekommenderade att varvet skulle ha vid utgången av 1978. har drygt 130 milj. kr. I princip ha ett helt nytt varv byggts upp . har varvet nya ändamålsenliga verkstäder för både nyproduktion och fartygsreparationer. Ett minskat kapacitetsutnyttjande framstår mot den bakgrunden som en kapitalförstöring. Till detta kommer att det allmänna sysselsättningsläget i kommun inte medger en ytterligare åderlåtning på arbetstillfällen. Även vid Sölvesborgsvarvet är det utomordentligt angeläget att sysselsätt I dagens läge finns inte några förutsättningar att kompensera ett sysselsättningsborfall inom den lokala arbetsmarknaden i . uttalande att inte några dramatiska förändringar får ske som berör de mindre och medelstora varvens framtid innan småvarvskommissionen utfört sitt arbete motiverar ett snabbt ätgärdsprogram beträffande och Sölvesborgsvarvet. Åtgärderna bör avse områdena nybyggnation, underhåll och ombyggnad samt produktutveckling och alternativ produktion enligt följande riktlinjer: När det gäller nybyggnation bör till att börja med snabbt prövas möligheterna att påbörja minjaktsserien M 70 i mindre skala än som tidigare planerats. För att denna båttyp skall kunna lanseras på exportmarknaden skulle det sannolikt vara tillräckligt att får i uppdrag att bygga ett prototypfartyg samt en serie om tre fartyg . En marknadsbedömning visar att ca 900 minfartyg kommer att behöva ersättas successivt på världsmarknaden. Om skall kunna konkurrera på denna marknad och utnyttja redan investerade utvecklings- och projekteringskostnader, är det angeläget att projekten kommer till stånd möjligt. Utöver detta är det angeläget för varvets beläggning fr. o. m. 1980 att får bygga ett utsjöbevakningsfartyg för å 30 milj. kr. Medel har anvisats i propositionen 1978/79:101. Tekniska och ekonomiska skäl talar till förmån för , då man redan byggt ett fartyg av denna typ. Eftersom M 70 är att betrakta som helt defensivt, kan fartyget motiveras även av handelspolitiska skäl. När det gäller underhålls- och ombyggnadsarbeten är det väsentligt att får en ökad andel av de underhållsarbetena i enlighet med Karlskronagruppens förslag, dvs. att hälften av underhållsvolymen bör tillfalla . En planerad ombyggnad av åtta motortorpedbåtar till vedettbåtar bör ske vid varvet. Detta arbete på ca 32 milj. kr., som kan inledas efter order, skulle betyda arbete för 30 anställda . I varvspropositionen framhålls betydelsen av att ett intensivt utvecklingsarbete kommer till stånd för att utveckla specialfartyg vid de mindre och medelstora varven. Enligt finns det flera motiv för att det vid satsas på att få fram ändamålsenliga fiskebåtar i plast. Genom utveckling och byggnation av minsveparen , som är av trålartyp och levererades , har varvet erhållit ett unikt kunnande, när det gäller att bygga fartyg i glasfiberarmerad plast efter den s. k. sandwichmetoden. Detta byggnadssätt innebär fördelar genom bl. a. lägre skrovvikt, mycket låga underhållskostnader, förbättrad hygien, arbetsmiljö och lastkapacitet samt tekniskt isolerat skrov. Fiskebåtar i plast framstår som intressanta för export, i synnerhet till länder med tropiskt klimat. Då det rör sig om en fiskebåtstyp, som såväl till storlek som konstruktion är en nyhet för svenska förhållanden, krävs ett särskilt statligt engagemang för att klara av kostnadssidan i inledningsskedet. En snar satsning på detta i form av en prototypbåt samt en mindre provserie skulle innebära en värdefull utveckling av en modern fiskebåt samt ett betydelsefullt sysselsättningstillskott vid . Avslutningsvis kan konstateras att den akuta sysselsättningssituationen vid och det därmed sammanhängande Sölvesborgsvarvet endast torde kunna genom kraftfulla och snabba insatser enligt de riktlinjer som skisserats ovan. I det längre perspektivet är det angeläget att dessa båda Blekingevarv garanteras en egen utvecklingskraft och förbättrade möjligheter till utvecklandet av alternativ produktion som en företagsenhet inom . Mot bakgrund av det allvarliga sysselsättningsläget vid och Sölvesborgsvarvet hemställs att som sin mening ger regeringen till känna det i motionen skisserade åtgärdsprogrammet för att klara såväl det akuta sysselsättningsläget som Blekingevarvens framtida utveckling. () ()