ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202593 · 1979-01-19 00:00:00 — av om höjt utryckningsbidrag I budgetpropositionen föreslås att utryckningsbidraget för värnpliktiga skall höjas från . Förslaget motiveras med kostnadsutvecklingen och det faktum att bidraget inte höjts . Det faktum att bidraget beloppsmässigt varit oförändrat så länge innebär att dess köpkraft f. n. är starkt urholkad. En höjning först från och med nästa budgetårs ingång, , innebär att flertalet av de värnpliktiga som f. n. tjänstgör endast får ut det nuvarande, lägre, beloppet. Denna situation är klart otillfredsställande. Jag förordar därför att höjningen av utryckningsbidraget genomförs retroaktivt fr. o. m. . Med hänvisning till vad som anförts föreslår jag att beslutar att utryckningsbidraget till värnpliktiga skall höjas till . med retroaktiv verkan från .
mot · G202596 · 1979-01-19 00:00:00 — av och om begravningskostnaderna för barn har funnit at tjänstegrupplivförsäkringar omfattar de flesta förvärvsarbetande och i viss utsträckning också försäkrad make. Frågan om införande av en allmän begravningsförsäkring är därför knappast aktuell. Det finns emellertid undantag. En begravning för ett barn är förenad med avsevärda kostnader. De flesta vuxna och även skolbarn har någon form av försäkring som täcker utgifter i samband med dödsfall. Däremot är det mera ovanligt att barn under skolåldern täcks av någon försäkring som betalar kostnaderna för en begravning. Det är orimligt att en familj som drabbas av sorg över ett förlorat barn dessutom skall lida ekonomiskt. Det kan innebära ett kraftigt ingrepp i en ung familjs ekonomi att förlora ett barn. Dessa utgifter bör täckas av den allmänna sjukförsäkringen. Under hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att via täcka utgifter för begravningskostnader för barn under skolåldern.
mot · G202599 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om slopande av 21-dagarsregeln för förlossningsvård 1 utomlänsavtalet regleras ersättningen för förlossningsvård utanför det egna sjukvårdsområdet. Efter föregående års riksdagsbehandling av motioner i anslutning till bestämmelserna i utomlänsavtalet ställdes vissa förhoppningar om slopandet av begränsningarna och den diskriminering av blivande mödrar som det innebär. Även utskottets talesman hade förhoppningen att detta avtal inte längre skulle behöva diskuteras i , därför att också diskuterat ett slopande av treveckorsregeln. Men framgårav beslut att inga förändringar sker utomlänsavtal i denna fråga, men man vill pröva med en försöksverksamhet. Vi återkommer därför med en motion, då vi menar att en försöksverksamhet är bara ett sätt att ytterligare fördröja ett undanröjande av denna orättvisa inskränkning i avtalet. Att hindra gravida kvinnor från att lämna sitt sjukvårdsområde på grund av risken att föda sitt barn i ett annat län är ett uttryck för en förmyndarmentalitet och en diskriminering av dessa kvinnor. Man kan nämligen inte exakt bestämma dagen för ett barns födelse. En förlossning måste jämställas med annan akut sjukvård som man tvingas söka, exempelvis vid olycksfall som inträffar under vistelse på annan ort. Flyttlasspolitik är åter aktuell, vilket betyder att ungdomar tvingas söka arbete långt från hemorten. Om de vid graviditet vill föda sitt barn där de har sina anhöriga bosatta, så är detta enligt avtalet inte ett klart särskilt skäl för att ersättning skall utgå. Betalningsförbindelse kan bara utfärdas efter prövning. 1 inget annat sammanhang finns en liknande inskränkning i rätten att välja vistelseort. Slopandet av 21-dagarsregeln torde inte heller innebära någon stor förskjutning av förlossningsvården. De flesta kvinnor föredrar säkert att föda sina barn i hemorten både av praktiska och medicinska skäl. Och inskränkningen kan utan våda för landstingen slopas; det är en rättvisesak det gäller. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att 21-dagarsregeln i utomlänsavtalet, gällande förlossningsvård utanför det egna sjukvårdsområdet, slopas. (vpk) (vpk) GOTAB 61130 Slockholm 1979
mot · G202601 · 1979-01-19 00:00:00 — 1978/79 601-605 Motion 1978/79:601 av m. fl. om anslag till beredskapslagring av förbrukningsmateriel för sjukvården 1 vår motion 1978/79:594 om försvarspolitiken har vi föreslagit att en beredskapslagring av förbrukningsmateriel för sjukvården påbörjas. Sammanlagt börenligt vårt förslag 8 milj. kr. anvisas för ändamålet, varav 7,8 milj. kr. till lagring och 0,2 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att 1. att till Beredskapslagring av läkemedel m. m. () anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt investeringsanslag av , 2. till Driftkostnader för beredskapslagring av läkemedel m. m. () anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () () () () () HANS () () () () () () () () () () 1 1978/79.
mot · G202604 · 1979-01-18 00:00:00 — av m. fl. om viss översyn av arbetsmiljölagen Till arbetsmiljölagen 4 kap. 4 § har överförts tidigare stadgande i arbetarskyddslagen om kvinnas ratt till ledighet för att amma sitt barn. (4 kap. 4 §: Kvinna som ammar sitt barn får ej vägras ledighet härför.) Bestämmelsen slår således fast denna rätt men föreskriver inte hur som får tas i anspråk för detta ändamål. Förarbetena till arbetarskyddslagen beträffande denna fråga kan dock uttolkas så, att stadgandet avsåg att sträcka sig längre än vad som föreskrivs i den angående kvinnors arbete före och efter barnsbörd. 1 konventionen nämns en halv timmes rast för amning. Vi förutsätter att det nya stadgandet inte skall tolkas på annat sätt och att det i så fall kan komma att röra sig om än per arbetsdag. Vad som däremot inte sägs något om är huruvida de kvinnor som måste amma sina barn skall få göra det på betald arbetstid. Det är otvetydigt en brist i lagstiftningen att man inte klart föreskrivit att amning på arbetstid inte får medföra löneavdrag. Visserligen finns möjlighet att träffa kollektivavtal om att ersättning skall utgå för den tid som åtgår för detta ändamål, men säkerligen finns det många arbetsköpare som bromsar och vägrar att betala för sådan tid. I sådana fall drabbas kvinnorna av en otillbörlig standardsänkning genom kraftiga inkomstbortfall . Det är i högsta grad en allvarlig diskriminering av kvinnor. kommunisterna föreslår därför ett tillägg till 4 kap. 4 § arbetsmiljölagen (1977:1160) enligt nedan föreslagna lagtextändring. Med hänvisning till det anförda föreslås att med bifall till motionen beslutar om ändring i arbetsmiljölagen enligt följande förslag till lagtext att gälla fr. o. m : Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Kvinna som ammar sitt barn får ej vägras ledighet härför. INGA (vpk) Kvinna som ammar sitt barn har rätt till ledighet med lön för tid som åtgår för detta ändamål. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202608 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om bidrag till särskilda kulturella ändamål Under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål (B 5. ) föreslås i budgetpropositionen en ökning med , sedan hänsyn tagits till vissa överföringar. Förslaget innebär en ökning med ca 40 96, vilket vi finnér anmärkningsvärt, särskilt som några särskilda motiv för denna onormalt stora ökning inte lämnas under anslaget. Däremot anger föredraganden i sina ställningstaganden till elektronmusikutredningens betänkande att han avser att ur detta anslag föreslå regeringen att tilldela Stiftelsen 1 milj. kr. Det finns sålunda utrymme för detta åtagande under innevarande budgetår, varför den föreslagna ökningen är än mer förvånande. Föregående år skedde en ökning av anslaget med . I förhållande till andra verksamheter inom kulturområdet är en ökning av denna storleksordning mycket ovanlig. I ett antal motioner framför vi förslag om ökade anslag till folkrörelsernas kulturverksamhet som vi finner särskilt angelägna. Enligt vår mening bör anslagsökningen på förevarande anslag begränsas tillden nivå som fastställde för innevarande budgetår. Socialdemokraterna föreslår sålunda att för nästa budgetår anvisar ett anslag av . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att till Bidrag till särskilda kulturella ändamål anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag av . () () () () () () HANS ALSEN (s) ()
mot · G202609 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till Konstfrämjandet Konstfrämjandets insatser för att stimulera intresset för god bildkonst är välkända och av stor betydelse. Det är också en uttalad avsikt från medlemsorganisationernas (LO, TCO, SAF, KF, LRF, ABF, TBV m. sida att Konstfrämjandet i första hand skall arbeta bland den breda allmänheten med konstbildning och alternativ till det kommersiella konstutbudet. Genom medlemsorganisationerna utvecklas en decentraliserad och finmaskig organisation med regionföreningar över hela landet och uppsökande verksamhet genom ombud på arbetsplatser, i föreningar och bostadsområden. Totalt finns ca 1 400 lokala medlemsföreningar och 25 000 enskilda medlemmar i organisationen. Konstfrämjandet befinner sig f. n. i en intressant utveckling i hela landet som emellertid kräver ökade resurser. I planerna ingår att komplettera den nuvarande grafikutgivningen, som f. ö. är landets största, med utgivning av bl. a. bilder i affisch- och reproduktionsutförande för barn och vuxna. En utbyggd konstbildande och pedagogisk verksamhet med kurser, studiematerial och service till studieförbund, organisationer och andra övervägs också. Medlemmar, ombud och allmänhet skall i större utsträckning kunna erbjudas aktiviteter i form av utställnings- och studiebesök, kortare konstresor m. m. En verksamhet med konst på arbetsplatsen avses utvecklas i samarbete med arbetsmarknadens organisationer. Allt fler ställer krav om en ökad utställningsverksamhet från Konstfrämjandets sida. Den totala utställningsverksamheten /78 omfattade 2 600 utställningstillfällen, varav ca 1 300 ägde rum på arbetsplatser. Utställningarna samlade totalt en publik på ca 510 000 personer. Samarbetet med andra länder utvecklas bl. a. med t. ex. , , , , och . Genom kulturpropositionen 1976/77 togs första steget i den uppbyggnad av Konstfrämjandets resurser som förordats av bl. musei- och utställningssakkunniga, och andra instanser. Någon fortsatt statlig resursförstärkning på driftsidan har dock inte skett. Höjningen av statsbidraget /77 motsvarar inte inträffade kostnadsökningar. Dessutom har kommersialiseringen lett till en hårdnande konkurrens på konstområdet och särskilt på grafikmarknaden, vilket försvårat läget för bl. a. Konstfrämjandet. Vi vill särskilt peka på den ökade spekulationen på bildkonstens område och den tilltagande importen av Hötorgskonst. För att Konstfrämjandet skall kunna utveckla sina ambitioner beträffande den konstbildande verksamheten, utgivningen, utställningsverksamheten m. m. föreslås att Konstfrämjandet, utöver den i budgetpropositionen upptagna ökningen, beviljas ytterligare . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att för att möjliggöra en ökad verksamhet av Konstfrämjandet beslutar att till Vissa bidrag till bildkonst anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagsposten 1 skall uppgå till . () () () () ()
mot · G202610 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till bokutlåning på arbetsplatser En betydelsefull kulturpolitisk insats på litteraturområdet sker genom bokutlåning på arbetsplatser. Verksamheten pågår f. n. i ett 80-tal kommuner på sammanlagt ca 200 foretag. Därmed når man ca 100 000 anställda. Enligt statens kulturråds anslagsframställning för /80 planerar man i många kommuner att inleda sådan verksamhet. Kommunerna har emellertid på grund av den ansträngda ekonomin inte kunnat tillgodose önskemålen som framförts av de anställdas organisationer. Vi beklagar detta. framhåller att utbyggnaden av arbetsplatsbiblioteken också har betydelse i ett vidare kulturpolitiskt sammanhang. a. har det från fackligt håll och från studieförbunden framhållits att arbetsplatsutlåningen mycket väl kan kompletteras med andra kultur- och studieaktiviteter på arbetsplatserna. 1 likhet med vill vi också peka på utlåningen av barnböcker på arbetsplatserna liksom möjligheterna att nå olika grupper av invandrare. Mot bakgrund av att tvingats till en hård prioritering vid beviljande av anslag för bokutlåning på arbetsplatserna föreslår rådet en ökning av anslaget på denna punkt med . för nästa budgetår. Den föreslagna uppräkningen täcker inte på långt när de ansökningar på sammanlagt 3,8 milj. kr. som inkom /78. Det är mot denna bakgrund egendomligt att föredraganden i budgetpropositionen beräknar endast en begränsad ökning av anslaget B 30. Bidrag till folkbibliotek (). Hur stor del av ökningen som beräknats för bokutlåning på arbetsplatser framgår inte heller av förslaget. Eftersom föredraganden i budgetpropositionen inte kommenterar bokutlåningen på arbetsplatser och anslagsuppräkningen är synnerligen begränsad i förhållande till vad regeringen föreslår för andra kulturändamål, förefaller regeringens intresse för verksamheten ringa. Socialdemokraterna däremot anser att bokutlåningen på arbetsplatserna bör ges väsentligt ökade resurser. Vi tillmäter denna verksamhet stor betydelse för möjligheterna att sprida litteratur till nya grupper och därmed öka läsintresset. Vi föreslår därför att för /80 ytterligare . anvisas för detta ändamål. Därmed bör bokutlåningen på arbetsplatser kunna utökas till fler kommuner. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att till Bidrag till folkbibliotek anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagsposten 1 skall uppgå till . () () () () () () HANS () ()
mot · G202611 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till Folkparkernas centralorganisation För central service och andra gemensamma insatser samt för erhåller Folkparkernas centralorganisation statsbidrag under anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer (B 4. ). I statens kulturråds anslagsframställning för /80 betonas folkparkernas uppgift i kulturpolitiken. Möjligheterna att med ett seriöst syftande kulturutbud nå nya målgrupper i en för dessa välkänd miljö framhålls särskilt. För /80 planeras inom folkparkerna en utvecklad verksamhet med barnen som särskild målgrupp. Den kommer delvis att ske i samarbete med lokala barn- och ungdomsorganisationer samt Regionmusiken, Rikskonserter och Konstfrämjandet. har tillstyrkt en höjning av anslaget med sammanlagt . för olika ändamål inom folkparksverksamheten. Huvuddelen av detta belopp avser den nämnda verksamheten för barn. En minoritet inom rådets styrelse föreslår att härutöver anvisas ytterligare 1,2 milj. kr. till Folkparkernas centralorganisation och . till dess artistförmedling. Motivet för uppräkningen till centralorganisationen är den under föregående år i det närmaste fördubblade verksamheten. Mot denna bakgrund är regeringens förslag till medelsanvisning för nästa budgetår helt otillräckligt. I budgetpropositionen föreslås en uppräkning med , av vilket ca . utgör kompensation för pris- och löneökningar. Folkpartiregeringens ovilja att satsa på en aktiv kulturverksamhet som bedrivs av folkrörelser för breda befolkningsgrupper framstår här i öppen dag. Socialdemokraterna kan inte acceptera denna behandling av folkparksverksamheten i årets budgetproposition. Vi föreslår att bidraget till Folkparkernas centralorganisation ökas med . i förhållande till regeringens förslag, varav . Därmed räknar vi med att den planerade verksamheten för barn i stort sett bör kunna genomföras. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att till Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer anvisa ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagsposten 4 skall uppgå till . () () () () HANS () () () () () ()
mot · G202612 · 1979-01-19 00:00:00 — 1978/79 612-617 av m. fl. om massmarknadsutgivning av kvalitetslitteratur Stödet till massmarknadsutgivningen av prisbillig kvalitetslitteratur utgör ett väsentligt kulturpolitiskt inslag i det statliga litteraturstödet (B 27. ). Litteraturfrämjandet har låtit utvärdera den hittillsvarande verksamheten med utgivning av serien En bok för alla. I budgetpropositionen anger föredraganden att utvärderingen överlämnats till . Därefter har den remitterats till . Enligt föredraganden bör resultatet noga övervägas innan de permanenta formerna för utgivningen fastställs. Formuleringen antyder att man inom regeringen är tveksam till den nuvarande utformningen av utgivningen av prisbillig kvalitetslitteratur. Litteraturfrämjandets utvärdering visar enligt vår uppfattning på att man med denna utgivning lyckats tillhandahålla en bred allmänhet kvalitetslitteratur till ett billigt pris. Nya grupper av läsare har nåtts. Därmed stimuleras allt fler människor att ta del av god litteratur. Socialdemokraterna anser detta vara en klar kulturpolitisk framgång. Vi kan därför inte förstå föredragandens tvekan att permanenta denna utgivningsform. Få kulturpolitiska inslag till så begränsade, kostnader torde haft så positiva effekter. Regeringen föreslår att försöksverksamheten får fortsätta . Detta begränsar på ett olyckligt sätt Litteraturfrämjandets möjligheter till planering. För att på ett framgångsrikt sätt nå ut till nya läsare genom bl. a. en väl utbyggd kontaktorganisation måste verksamheten få planeras i taget. Vi anser därför att bör besluta att permanenta utgivningen som regeringen bör bemyndigas att träffa avtal med Stiftelsen om de närmare formerna härför. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar att beträffande anslaget Litteraturstöd som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att permanenta massmarknadsutgivningen av prisbillig kvalitetslitteratur, 1 1978/79. 2. att beslutar bemyndiga regeringen att träffa avtal med Stiftelsen om massmarknadsutgivning av prisbillig kvalitetslitteratur. () () () () HANS () () () () () ()
mot · G202615 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till fria teatergrupper m. fl. Situationen för de fria teater-, dans- och musikgrupperna har blivit alltmer alarmerande. Många grupper tvingas inte bara att skära ned sin verksamhet utan riskerar att helt tvingas upphöra till följd av den synnerligen njugga anslagstilldelningen under en följd av år. ser mycket allvarligt på detta och framhåller att de fria grupperna svarar för mycket av den utvecklande verksamheten på teater-, dans- och musikområdet. Bidragen till de fria grupperna, hävdar , innebär i sig bidrag till barnkulturen, till uppsökande verksamhet, inriktning på eftersatta publikgrupper och experiment till form, innehåll och distribution både vad gäller den nya och den klassiska repertoaren. /79 höjdes anslaget med endast 1,3 milj. kr., vilket inte ens täckte de allmänna kostnads- och löneökningarna. Skådespelare, musiker, dansare - alla tvingas de leva på en nivå som i andra sammanhang skulle betraktas som helt oacceptabel. Lägst inkomster redovisar de fria musikerna. kommunisterna har inför /80 krävt en kraftig uppräkning av anslagen. Situationen är emellertid redan nu så akut att den av begärda summan om ca 5,3 milj. kr. i tilläggsanslag måste betraktas som ett minimum för att kunna uppfylla något av de intentioner som anges för den statliga kulturpolitiken. Med hänvisning till ovanstående och med ändring i prop. 1978/79:100 hemställs att beslutar att under anslaget B 16 Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper på Tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av 5,5 milj. kr. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G202617 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en fast finsk teater i kommunisterna anser att alla som arbetar och bor i skall ha rätt att bidra till utvecklingen av vårt samhälle utifrån sina förutsättningar samt sin kulturella och nationella identitet. De skall även ha rätt att kräva respekt för detta. Den rättigheten saknar invandrarna i realiteten i dagens . Möjligheten att fä utöva sin egen kultur är klart beskuren för stora grupper invandrare. Statsmakterna anslår sällan medel till invandrarnas kulturella verksamhet, vilken syftar till att ge ett verkligt meningsfullt kulturellt utbyte. Det finns i landet 300 000 människor som har finska som modersmål, men det finns inte en enda fast finsk teater i landet. Detta visar på ihåligheten i statsmakternas kultursatsningar vad beträffar invandrarna. Ungdomsteatern, arbetarteatern och amatörverksamheten i allmänhet är en gammal tradition i . Genom sina föreningar har finländska invandrare utvecklat den traditionen. Amatörteatern och den professionella teatern står inte i motsättning till varandra utan är komplement till varandra och utvecklar teatern till en enhet. Teaterverksamheten är utan tvivel något som finska invandrare alltid kommer att vårda som sin ögonsten. Statsmakterna har konsekvent motarbetat den finska teatern genom att vägra den ekonomiskt stöd. De verksamma har därför stått för kostnaderna själva. Det gäller lokaler, ledare, resor m. m. Detta är enligt vpk:s mening inte rimligt. Inom de finska föreningar som har sin verksamhet i finns ett tiotal skickliga teatergrupper, vilka uppträder i under teaterdagarna. Dessa grupper uppmärksammas ofta i , men i glöms de helt och hållet bort av statsmakterna. Det finns ingen rimlig anledning till detta kulturslöseri. Finländare har haft önskemål om en fast teater i statlig regi. Det skulle kunna hjälpa amatörverksamheten och fä den att blomstra ännu mer. Denna teater skulle öka avspänningen mellan svenskar och invandrare och bidra till kulturell förståelse dem emellan. Under hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för inrättande av en fast finsk teaterscen i och hemställer hos regeringen om förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) GOTAB 61133 Slockholm 1979