mot · G2021964 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ett miljövänligare skogsbruk Skogen är den förnämsta förnyelsebara naturresursen vi har i vårt land. Den har varit ett avgörande livsvillkor ända sedan landet befolkades och kommer så att förbli även . ses skogen som en råvaruproducent för skogsindustrin, och det glöms oftast bort att skogen också producerar mycket annat av värde. Förutom att försörja skogsindustrin med virke ger skogen bär, vilt och svamp. Den har blivit en stor tillgång för turism och rekreation. I skogslandskapets otaliga bäckar och vattendrag finns stora proteinförråd i form av fisk. Skogen har betydelse för vattenhushållning och påverkar klimatet. Den producerar syre som en biprodukt av fotosyntesen. Skogen kommer också att fl stor betydelse för den framtida energiförsörjningen. Tillgångarna i skogen måste därför brukas av människan på ett sätt som gör att inga av dessa värden slås ut eller förbrukas. Brukandet av skogen har emellertid alltmer kommit att ske utifrån en teknokratisk utgångspunkt. Av alla de värden skogen ger är det råvaruförsörjningen till skogsindustrin som kommit att dominera. När det visar sig att skogstillväxten inte når upp till de önskemål som finns inbyggda i den moderna skogsindustrin försöker man höja tillväxten med konstlade medel. Dessa ansträngningar utgör ett hot mot skogens övriga värden. Riskerna ökar för att den ekologiska balansen i skogen rubbas. Man har beräknat att omloppstiden i de orörda skogsekosystemen legat . I det moderna skogsbruket har denna omloppstid sänkts till , och ständiga ansträngningar görs för att sänka omloppstiden ytterligare. Det är också omöjigt att förutsäga vilken användningen blir av den skog som planteras när den nått mogen ålder långt in . De moderna skogsbruksmetoderna innefattar kvävegödsling, kemisk lövbekämpning, införandet av det för vår miljö främmande trädslaget contorta, upptagandet av stora kalhyggen, hyggesplöjning samt utdikning av sumpskogar och myrmarker m. m. Det är skogsbruksmetoder som innebär allvarliga rubbningar av den ekologiska balansen i skogsekosystemen. Utnyttjandet av växtförädlat plantmaterial i skogen är i och för sig en neutral åtgärd. Emellertid innebär dagens förädlingsarbete vanligen att växtmaterialets förmåga att tillgodogöra sig gödning förbättras. I detta kan ligga en hårdare bindning till skogsgödsling för att utbytet verkligen skall uppnås. vet vi att kvävet framställs ur olja, och genom att tillgången på olja är begränsad blir skogsgödslingen endast möjlig på kort sikt. Vad som därför bör ske i skogsbruket är inte en ökad intensifiering av gödslingen utan en avveckling. Beträffande plantmaterialet är det inget som hindrar att förädlingen inriktas mot bättre utnyttjande av marken, vatten och klimatförhållanden och mot ökad resistens mot exempelvis svampangrepp. Diskussionen kring den kemiska lövbekämpningen har varit intensiv . Ännu är det tillåtet att använda sig av dessa metoder trots en negativ ekologisk inverkan. Den kemiska lövbekämpningen ingår i målsättningen att skapa ensidiga barrskogslandskap. Det är välkänt att inslag av löv i skogen påverkar marken positivt. Lövskogen bidrar till att minska effekterna av den tilltagande försurningen i markerna - den försurning som i sin tur hämmar skogens tillväxt. Lövskogen ger föda och skydd åt många djurarter, och det är känt att det i blandskogen inte är lika vanligt med insektsangrepp. De kemiska preparat som används i kriget mot lövskogen slår ut alla tvåhjärtbladiga växter. Omständigheterna är beroende av hur fort dessa gifter bryts ner och blir ofarliga. I vissa situationer, t. ex. vid sur miljö, blir nedbrytningstiden mycket lång. som de dödade lövträden blir utmärkta yngelhärdar för skadeinsekter försvinner andra som är direkt beroende av den vegetation som dödats. Dessa omständigheter har lett till att the British Forestry Commission nu planterar in lövträd i gran- och tallplanteringar. Den kemiska lövbekämpningen bör försvinna ur skogsbruket och ersättas med röjning. Denna ger de växande bestånden en omsorgsfull vård och möjliggör ett maximalt utnyttjande av marken genom inblandning av lövträd i de luckor som bildas efter plantering. Därigenom vinner man ett maximalt utnyttjande av marken och bättre miljö i skogen. contorta är en nordamerikansk tallart som anses ge en högre avkastning per ytenhet än inhemska barrträd. Detta har lett till att contortatallen nu planteras i stora delar av norra . Ett införande av en främmande art är emellertid förenat med vissa risker. Dels kan i vårt land finnas skadegörare mot vilka den främmande arten har låg motståndskraft. Dels kan en införd art medföra sjukdomar och parasiter som inte existerar i vårt land. Den ekologiska litteraturen är full av exempel på skadeverkningarna av ofullständigt utredda importer och inplanteringar av främmande växter och djur. var av de barrträdsplantor som sattes ut av typen contorta, och andelen kommer att öka främst i norra . Sammansättningen av flora och fauna förändras i och med att ett nytt trädslag inplanteras. Några undersökningar på vilket sätt contorta förändrar livsmiljön för växter och djur har inte genomförts. Trots alla betänkligheter kan ändå detta trädslag ohämmat utplanteras i det svenska skogslandskapet. och framåt har skogsbruket genomfört stora rationaliseringsinsatser genom en snabb mekanisering. Mekaniseringen har medfört att skadad skog och avverkningsavfall i stora mängder lämnats krav på avverkningsplatsen. De stora skogsmaskinerna och de nya avverkningsme toderna har därigenom skapat goda förutsättningar för skadeinsekternas utveckling. F. n. skadas skog för . Den vanligen föreslagna åtgärden för att komma till rätta med insektshärjningarna är ökat insättande av kemiska bekämpningsmedel, men sådana åtgärder ändrar inte de biologiska förutsättningarna för insektsangreppen. Kemiska medel dödar inte bara skadegörarna utan även skadegörarnas fiender, vilket resulterar i ett beroende av de kemiska medlen. Därför måste i stället skogsbruksmetoderna förändras så att de inte underlättar uppkomsten av insektshärjningar. Utvecklingen av mera lämpliga skogsbruksmaskiner i kombination med ökade insatser av arbetskraft och en förbättrad plantering är en önskvärd inriktning. Som komplement till detta bör det finnas möjligheter till biologisk kontroll. Det bör uppmärksammas att de från ekologisk synpunkt tvivelaktiga skogsbruksmetoder som beskrivits främst drivs fram av storskogsbruket. Många enskilda aktiva skogsägare runt om i landet protesterar mot dessa metoder. Gödsling, kemisk lövbekämpning, stora skogsmaskiner, inplantering av främmande trädslag är metoder som i regel inte används inom bondeskogsbruket. Av detta kan man med all rätt dra den slutsatsen att bondeskogsbruket bedriver ett miljövänligt och uthålligt skogsbruk som samhället bör stimulera. Det är därför viktigt att det småskaliga bondeskogsbruket ges möjlighet att utvecklas i denna riktning. För att skapa bättre möjligheter för aktiva brukare av bondeskog bör samhället öka satsningarna på att utveckla en skogsteknik som är bättre anpassad för bondeskogsbruket. Dessutom bör tillkomsten av nya bondeskogsbruk underlättas genom en snabbare överföring av skogsmark från staten, bolagen och kyrkan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående ett bättre stöd för ett småskaligt bondeskogsbruk inriktat på ett miljövänligt och uthålligt skogsbruk. () ()