mot · G2021284 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om statligt stöd till bostadssjukhem Platsbristen - och i samband med den otillräckligt med pengar - är den stora stötestenen för att lösa problemet med äldresjukvårdens utbyggnad. sjukvårdsdelegation bedömde behovet av personalökning inom långtidssjukvården och socialvården till ca 65 000 vid oförändrad ambitionsnivå och till minst 90 000 vid en förhöjd ambitionsnivå - med deltidsarbetande i samma omfattning som . Vpk tog i sitt omfattande förslag i anslutning till kompletteringspropositionen för /79 upp frågan om personalökning inom denna sektor. Kraven restes om 6 000 nya tjänster inom sjukvården samt 5 000 nya tjänster inom äldreomsorgen, således inom loppet av . Förslagen har fortfarande aktualitet när det gäller att åstadkomma den nödvändiga utbyggnaden på detta viktiga område. Inledningsvis har även den kvalitativa förbättringen av äldrevården berörts. Det har också att göra med förbättrad situation för inom vårdsektorn sysselsatt personal. Men viktigt är också utveckling av vårdformerna. Ett passerat stadium anses vara den ensidiga inriktningen på ålderdomshemmen - de blev i hög grad institutioner för åldringssjukvård. Hemsjukvården var - och är - en betydelsefull vårdform. Dess utbyggnad är alltjämt en angelägen fråga. Men det föreligger utan tvekan gränsfall" med krav på en högre vårdkvalitet än vad hemsjukvården kan erbjuda och som bibehåller karaktären av "egen bostad. En lösning på detta har aktualiserats under benämningen bostadssjukhem. Närmare redogörelse står att läsa i Landstingens tidskrift nr 15:1978 under rubrik Bostadssjukhem ny vårdform?. Idégivare är överläkare och arkitekten . . Basenheten blir en vanlig tvåa med kokvrå. Bostaden skall genom en inbyggd flexibilitet och elasticitet kunna möta en ökad vårdtyngd genom att i sin helhet eller delvis kunna övergå till sjukrum. En så normal miljö som möjligt skall eftersträvas. Den skall ge social trygghet, vårdtrygghet och förutsättningar för ett eget jag' och personlig integritet men också gemenskap. Anläggningen kan givetvis bestå av flera tvåor insprängda i flerfamiljsbebyggelse och närhet till vårdcentral måste betraktas som en tillgång. I artikeln framhålles vidare att möjligheterna skulle skapas till eget hushåll och ett normalt liv skulle genom aktivering av patienten komplettera den arbetsterapeutiska verksamheten. En närmare prövning av idén om bostadssjukhem skulle med säkerhet ge till resultat lägre såväl investeringskostnader för boendedelen som driftkostnader. Ett ökat antal platser för äldrevård skulle tillskapas och därtill vårdresurser av god kvalitet. Betydelsen av vård inom en invand miljö brukar framhållas. Boendesjukhem beaktar denna aspekt. Skulle en bedömning tala för önskvärdheten av en förflyttning till annan kommundel kan omändringsarbeten utan större svårigheter återställa utrymmena för boendesjukhemmen till bostadslägenheter precis som motsvarande ändringar kan företas när det gäller lägenhetsdaghem. Också sådana kan förflyttas till mera angelägna kommundelar. Erforderliga ändringar eller komplettering av bestämmelserna för statlig bostadslångivning förutsättes bli nödvändiga liksom att regeringen tar härför nödvändiga initiativ. Vad huvudmannaskapet för driften av bostadssjukhemmen beträffar bör landstingen vara lämpligaste alternativen men samråd med primärkommunerna måste etableras. I syfte att stimulera till initiativ på detta område bör statsbidrag för försöksverksamhet i ett antal kommuner utgå. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ till att med statsbidrag i ett antal kommuner bedriva försöksverksamhet med bostadssjukhem för äldre i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)