mot · G2022715 · 1979-05-25 00:00:00 — Motion 1978/79: 2715 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 218 om lag om förbud mot att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle, m. ni. Genom socialdemokraternas helomvändning i folkomröstningsfrågan föreligger icke längre parlamentarisk majoritet för beslut i vår om den energipolitik som föreslagits i regeringens energiproposition. beslut om inriktningen av energipolitiken under det närmaste årtiondet kommer att föregås av en rådgivande folkomröstning anordnad . Regeringens förslag till lag om förbud mot att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle, m. m. har föranletts av den nya situationen. Det är naturligt att så långt detta är möjligt sådana åtgärder undviks som kan föregripa folkomröstningens resultat. Hit hör idrifttagning av nya kärnkraftverk. Då varken atomenergilagen eller den s. k. villkorslagen möjliggör förbud mot laddning av kärnkraftverk på de grunder som är aktuella erfordras en särskild lagstiftning härom. Moderata samlingspartiet har inget att erinra mot att en sådan lagstiftning kommer till stånd. Genom överenskommelse mellan de fem riksdagspartierna har vissa riktlinjer uppdragits folkomröstning i energifrågan. Moderata samlingspartiet har redan tidigare uttalat sig principiellt positivt till en rådgivande folkomröstning om energipolitikens långsiktiga inriktning. Den skulle dock äga rum först när större klarhet skapats om de möjligheter som olika alternativa energikällor innebär. finns inget tillräckligt underlag för att säkert bedöma vilka tillskott till vår energiförsörjning på som olika förnyelsebara energikällor, t. ex. solvärme och biomassa, kan ge. Med den uppläggning av folkomröstningen som den socialdemokratiska helomvändningen framtvingat kommer omröstningen i realiteten att gälla om vi under det kommande decenniet skall använda kärnkraft eller i stället satsa på olja och kol. Resulterar folkomröstningen i ett förord för avveckling av kärnkraften kommer detta i realiteten att försvåra en senare övergång till förnyelsebara energikällor. Alla tillgängliga ekonomiska resurser under detta årtionde kommer då att få satsas på att klara övergången främst till kolbaserad elproduktion. i Three vid i måste självklart leda till att gjorda analyser av kärnkraftens säkerhetsfrågor prövas på nytt. En sådan omprövning har vi påyrkat. Skulle den förnyade prövningen ge till resultat att kärnkraftens risker framstår som 1978/79: 2715 så mycket större än andra energiproduktionsformers att de inte kan accepteras, måste en avveckling av kärnkraften ske. För ett beslut härom torde en folkomröstning knappast erfordras. Det uppskov med vår energipolitik som beslutats kommer att bli utomordentligt kostsamt. Det är inte möjligt att ange de exakta kostnaderna, men verkningarna sträcker sig åtskilliga år fram i tiden. Kostnaderna torde inte komma att understiga . Detta gör uppskovet med beslutet om energipolitiken till ett av de dyraste politiska beslut som fattats i vårt land. I propositionen framhålls att lagförslaget föranletts av att de politiska partierna enats om att en folkomröstning om kärnkraftens framtida användning bör hållas senast . Detta är riktigt endast i så måtto som socialdemokraternas plötsliga helomvändning i energifrågan och regeringens godtagande härav skapat en majoritet i , vilken omöjliggör den slutbehandling av regeringspropositionen som eljest skulle ha ägt rum. I det parlamentariska läge som därigenom uppstått har moderata samlingspartiet icke ansett sig böra avstå från att delta i överläggningar i folkomröstningsfrågan. Vi betraktar det som ett intresse gemensamt för alla riksdagspartier att folkomröstningen kan ge en sådan utformning och genomföras på ett sådant sätt att den leder till ett klart ställningstagande till vår framtida energipolitik. Inom bereds frågan om tillstånd enligt villkorslagen till laddning av aggregaten och . I enlighet med de beslut som fattades av den dåvarande trepartiregeringen har den tidigare laddningsansökan kompletterats med vissa geologiska undersökningar. har avgett yttrande över i enlighet härmed kompletterade ansökningar. Enligt trepartiregeringens överenskommelse har regeringen i sitt ställningstagande att följa det yttrande som avgetts av . När den nu föreslagna s. k. rådrumslagen trätt i kraft bör regeringen därför utan dröjsmål fatta beslut i laddningsfrågan. bör göra ett uttalande härom. Att så bör ske understryks ytterligare av den utformning som ersättningsbestämmelserna i rådrumslagen fått. Enligt förslaget skall de merkostnader eller nytillkommande kostnader som uppstår till följd av försening av en reaktors idrifttagande på grund av den nya lagen medföra ersättningsrätt. Fråga om sådan ersättning anges emellertid kunna uppstå först när tillstånd att tillföra en reaktor kärnbränsle enligt villkorslagen har meddelats och endast avse kostnader som uppkommit efter denna tidpunkt. En konsekvens av detta blir att ersättningsmöjligheterna skulle kunna väsentligt begränsas, om regeringen onödigtvis skulle fördröja sitt beslut enligt villkorslagen. Detta skulle också kunna allvarligt äventyra möjligheterna att i enlighet med intentioner 1978/79: 2715 upprätthålla handlingsfrihet när det gäller nu aktuella projekt på kärnkraftsområdet. I propositionen tas även upp frågan om finansieringen av de kostnader som uppskovet med laddning av nya kärnkraftverk kommer att medföra. Enligt vår mening skall självfallet dessa och andra liknande kostnader, som kan uppkomma genom statens beslut i skilda frågor, behandlas på vanligt sätt som en utgiftspost i statsbudgeten. I vad mån sådana utgifter behöver leda till en förstärkning av budgeten får liksom tidigare bedömas ur allmän statsfinansiell och samhällsekonomisk synvinkel. Att skapa en speciell skatt för att täcka en speciell utgift bör således inte komma i fråga. bör, med anledning av vad som i propositionen meddelas om regeringens avsikt att senare återkomma till med ett förslag om en särskild skatt, uttala att en sådan skattefinansiering icke bör förekomma. Med åberopande av vad som anförts yrkas att uttalar 1. att regeringen efter den föreslagna rådrumslagens ikraftträdande tar ställning till föreliggande ansökningar om laddning av kärnkraftsaggregat enligt villkorslagen, 2. att finansieringen av de kostnader som den uppskjutna laddningen medför icke bör ske genom införande av en särskild skatt eller avgift. () () H. () L. () i