mot · G2022547 · 1979-04-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:200 med förslag till riktlinjer för införande av 1 propositionen 1978/79:200 föreslås riktlinjer för eventuellt införande av i . Alltsedan vi i vårt land lämnade systemet med s. k. lokaltid, dvs. att varje ort tillämpade sin egen tidsberäkning, anpassad till den lokala medelsolstiden, har olika försök gjorts att tillämpa olika indelning av dygnets dag- och nattid.I infördes normaltid fr. o. m. 1879, och anges tiden med utgångspunkt från meridianen för det engelska centralobservatoriet i . Under gjordes försök med s. k. . Således tillämpades under perioden 15 maj-30 september 1916 i . 1 våra nordiska grannländer har tillämpats främst ; dock har haft särskild . har behandlat förutsättningarna för att gemensamt införa i , men sedan 1965 upphört med avskrev rådet frågan. Då nu regeringen ånyo aktualiserar införandet av i är det märkligt nog inte för att det är lämpligt att övergå utan snarare för att hos erhålla bemyndigande att besluta om införande av , dock . Vidare anges förutsättningarna vara att den västtyska regeringen har sådan fullmakt. Denna regering har dock förklarat att fullmakten i fråga inte kommer att utnyttjas, såvitt inte de östtyska myndigheterna aktualiserar frågan. Östtyska regeringens inställning i denna sak är inte bekant, enligt vad som framgår av propositionen. Emellertid hävdas att om mot förmodan införes i det också sannolikt kommer att ske i . Vidare är det känt att genom folkomröstning upphävt ett tidigare fattat beslut att införa . Frågan har också diskuterats av Kommissionen för EG men någon enighet har därvid inte nåtts. Enligt vår mening redovisar inte propositionen på ett övertygande sätt de skäl som bör ligga till grund för att nu fatta beslut i i denna fråga. Snarare framgår att frågan om bemyndigande till regeringen kan anstå till dess de stater som sinsemellan är beroende av varandras införande av ärense i denna fråga. Vidare bör man då också kunna bättre bedöma om de stater som i propositionen anses sannolikt kommer att införa också kommer att göra detta. Enligt vår mening har några särskilda analyser eller bedömningar inte gjorts av den s. k. tyska frågan avseende staden särskilda ställning eller över huvud taget nuvarande administrativa delning i två stater som på ett avgörande sätt gör det mera sannolikt att den västtyska regeringen skulle vara sannolikt benägen att nu införa . Den östtyska regeringens inställning är som tidigare påpekats inte bekant. Enligt vad som redovisas i propositionen är ställningstagande avhängigt av de mellaneuropeiska förhållandena. Dessa förhållanden redovisas som oklara. Således finner vi att man på dessa grunder inte nu bör behandla frågan i . Enligt vår mening har vidare frågan om sommartids införande i vårt land inte i tillräcklig utsträckning belysts ur rent inhemsk synpunkt. Vi menar att de uppenbara olägenheter som kommer att åsamkas det svenska lantbruket endast summariskt redovisats i propositionen. Konsekvenserna ur arbetsplaneringssynpunkt för arbetsmoment som är beroende av att dagen är så långt liden att morgondaggen är borta har endast i förbigående nämnts. ArbetstidsfÖrskjutningens betydelse vid nu rådande arbetstidsförkortning för företag med anställd arbetskraft blir avsevärd liksom arbetstiderna för exempelvis mottagningsställen för spannmål under skördetid. Ett ökat arbetsuttag för anställda djurskötare i mjölkproduktionen liksom förlängd arbetsdag för familjejordbrukare blir en oundviklig följd av förslagets genomförande. De skäl som från jordbrukets sida kan åberopas mot införandet av är väl underbyggda och bör vid frågans behandling tillmätas mycket stor vikt. Enligt vår mening är det oriktigt att så värdera vissa uppgifter, exempelvis inverkan vid skörd, att man med hänsyn till skördeperiodens korta varaktighet menar att betydelsen av införd är mer eller mindre försumbar. Tvärtom förhåller det sig ju så att en god vallskörd och en god spannmålsskörd till stor del beror på rådande bärgningsförhållanden. Vädrets inverkan på skördeförhållandena är helt avgörande, och att nu medvetet försämra dessa förhållanden motsätter vi oss. Likaså finner vi det orimligt att ställa en befolkningsgrupps berättigade näringsintressen mot andra befolkningsgruppers mera rekreativa intressen vid bedömningen av denna fråga och därvid tillmäta de rekreativa intressena så stor vikt att andra intressen får vika. Med stöd av vad som anförts hemställs att avslår propositionen 1978/79:200. HANS () () () L. () i () () . ()