mot · G202989 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. Virkespriserna har sänkts kraftigt , sänkningarna är i relativa tal störst för massaved. Inom Mellanskogs område som omfattar , och har t. ex. priset på tallmassaved fritt bilväg sänkts från /m3f pb 1976-1977 till /m3f pb 1978-1979. Prissänkningarna har varit betingade av massaindustrins försämrade konkurrensförmåga på grund av dollarns fall och den utdragna lågkonjunkturen. Kostnaderna för avverkningsarbete har ökat kraftigt de senaste tre fyra åren, speciellt . Detta gäller inte minst gallring, där den arbetsinsatsen är hög. Det dröjer ännu innan mekaniserade avverkningssystem kan användas i gallring och på så sätt dämpa kostnadsutvecklingen. Kostnadsökningarna i kombination med de sänkta virkespriserna har medfört en drastisk försämring av rotnettot i gallringar. arbetar man med i stort sett obefintlig lönsamhet i klena gallringar. Lönsamhetsgränsen, dvs. när virkespriset balanserar de direkta avverkningskostnaderna fram till bilväg, har förskjutits mot grövre träddimensioner och ligger vid träddiametrar i gallringsavverkning. Avverkning av tras- och restskog medför också dålig lönsamhet. Ovan nämnda utveckling har medfört försämrade sysselsättningsmöjligheter i skogsbruket, och Mellanskog har tvingats friställa skogsarbetskraft inom vissa områden. Ytterligare friställningar kan bli aktuella . Naturlig avgång ersätts endast i mycket begränsad omfattning. Utöver sysselsättningsproblemen får denna utveckling negativa konsekvenser genom att de ur produktionssynpunkt mest angelägna gallringarna, förstagallringarna,ej blir utförda eller åtminstone senarelagda . Med hänsyn till bristen på yngre och medelålders skog i och norra är en eftersatt skötsel av dessa skogsbestånd synnerligen allvarlig. Eftersatta gallringar i yngre skog leder nämligen till att den befarade virkessvackan i svenskt skogsbruk ytterligare fördjupas. Den dåliga lönsamheten vid avverkning av klena träddimensioner medför också att det angelägna restaureringsarbetet i tras- och restskogar skjuts . Eftersom massavedsandelen är stor vid gallring, innebär minskade gallringsavverkningar att andelen massaved i den totala virkesfångsten sjunker. Man kan därför befara brist på massaved inför nästa avverkningssäsong. En sådan brist på råvara skulle hota sysselsättningen i massa- och pappersindustrin och försvåra en nödvändig återhämtning för denna industri. Brist på massaved skulle också äventyra en för landets ekonomi välbehövlig exportökning. Förutsättningarna 1979/80 synes ej bli bättre. Kostnaderna torde fortsätta att stiga. Skogsindustrins betalningsförmåga kommer fortfarande att vara svag. En eventuell prishöjning på massaved kan i bästa fall täcka kostnadsökningarna 1979/80. Någon förbättring av den dåliga lönsamheten för gallringsavverkning 1979/80 torde därför inte kunna påräknas. a. för att motverka ovan beskrivna konsekvenser för sysselsättning och skogsproduktion har beviljat särskilda medel till skogsvårdsinsatser i norra och . När förslaget till utarbetades var lönsamheten i klena gallringar och restskogsavverkningar svag, och bestämmelserna om bidrag innehåller därför föreskrifter om att bidrag skall kunna utgå som kostnadstäckningsgaranti för klena gallringar och avverkning av restskog. 61/1974, JU betänkande 16/74, beslut samt Kungl. Maj:ts kungörelse 1974:472). Med kostnadstäckningsgaranti avses i detta fall att bidragets storlek bestäms till det eventuella underskott som skogsägaren får vid avverkningen. Sedan den intensifierade skogsvården infördes följde en kraftig högkonjunktur för skogsindustri och skogsbruk. Lönsamheten i skogsbruket blev därmed så pass god att även klena och dåliga bestånd kunde avverkas utan förlustrisk för skogsägaren. Skogsvårdsstyrelserna styrde under dessa förutsättningar tillgängliga medel till återväxtåtgärder och röjning, där behovet av ökade insatser var stort. När avverkning av klen skog nu återigen är förlustbringande för skogsägaren är det inte minst ur sysselsättningssynpunkt synnerligen angeläget att den i bidragsbestämmelserna angivna kostnadstäckningsgarantin kan komma till praktisk användning. Kontakter med skogsvårdsstyrelserna har emellertid visat att tillgängliga bidragsmedel inte räcker för att ge bidrag till gallring och restskogsavverkning, eftersom skogsvårdsstyrelserna fortfarande vill prioritera återväxtåtgärder och röjning före gallring och restskogsavverkning. Vi anser det utomordentligt angeläget att åtgärder vidtas för att upprätthålla sysselsättningen i skogsbruket, främja en jämn råvarutillförsel till industrin och stimulera en god skogsvård. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att sysselsättningsaspekten bör väga tungt vid fördelning av medel för intensifierad skogsvård i norra , 2. att beslutar anvisa ytterligare medel för intensifierad skogsvård i norra så att bidragsmedlen räcker till såväl återväxtåtgärder och röjning som avverkning av klena gallringar och restskog, 3. att hos regeringen begär att tillämpningsområdet för den intensifierade skogsvården vidgas till att gälla såväl inre och allmänna stödområdet som den grå zonen vad gäller bidrag till klena gallringar och restskogsavverkning, 4. att hos regeringen begär att bidrag till gallringar i klen skog enligt reglerna för stödet till intensifierad skogsvård skall kunna utgå från beredskapsmedel. () . ()