mot · G2022232 · 1979-03-22 00:00:00 — Verksamhetens integritet och inriktning på att göra undersökningar som kan tjäna som långsiktigt underlag för politiska beslut torde tala för att någon ändring av sekretariatets ställning, av det slag propositionen föreslår, ej vidtas. Vetenskapliga nämnder för forskningsinstitutioner En viktig fråga gäller utnyttjandet av forskningskapaciteten vid universiteten och fristående forskningsinstitut. Bredare kontakter med andra forskare i och utomlands och regelbunden utvärdering av institutioners verksamhet bör kunna höja motivationen för de inom forskning verksamma och skapa ett medvetande om den gemensamma målsättningen. Bedömningen av den vetenskapliga verksamheten skulle kunna itensifieras genom att åtminstone större enheter fick en vetenskaplig nämnd, i vilken företrädare för näraliggande ämnen samt representanter för det egna ämnet vid andra universitet skulle ingå. Risken för provinsialism och nivåsänkning skulle kunna motverkas om vi - i likhet med vad som förekommer i bl. a. och Västtyskland- beredde renommerade utländska forskare säte i rådet. Svenska forskare finns redan representerade i dylika organ i andra länder. Nämndens utvärdering, t. ex. en gång vartannat eller , skulle inte endast vara av största värde för det interna arbetet inom den berörda institutionen utan också underlätta ställningstaganden för utomstående forskningsstödjande organ. För att kunna få ytterligare underlag för en bedömning av värdet av en sådan verksamhet bör försöksverksamhet inledas vid ett antal institutioner, vilkas storlek, verksamhet och ämnesinriktning gör dem lämpade för insamling av erfarenheter. UHÄ bör ges i uppdrag att uppdraga åt förslagsvis tio olika fakulteter att för en eller flera institutioner utse nämnder enligt detta förslag. Snabba framsteg sker inom alla områden, och ett litet land som vårt kan även med stora insatser - omöjligen hålla sig i täten inom samtliga forskningsfält. En viss måttfull koncentration av de stora insatserna blir successivt erforderlig, som behovet av att tillgodogöra sig vetenskapliga framsteg i andra länder beaktas, dels för att komplettera vårt kunnande på områden som inte blir föremål för massiva satsningar i , dels för att skapa de rätta utgångspunkterna för kraftsamling på vissa forskningsfält. Insatser för att intensifiera kontakterna över gränserna ger i detta läge stora marginella vinster och bör intensifieras. Detta gäller såväl på grundforskningens som på den tillämpade forskningens och utvecklingens områden. I fråga om forskning och utvecklingsarbete på det tekniska och naturvetenskapliga området har i debatten uppmärksammats vikten av en riktig balans mellan satsningar på originella inhemska innovationer och uppfinningar å ena sidan och utnyttjandet av redan tillgänglig kunskap för praktisk användning eller som underlag för vidare forsknings- och utvecklingsarbete å den andra. Kontakter med forskning och utveckling i andra länder är därför av stor betydelse. En viktig roll spelar härvid våra teknisk-vetenskapliga attachéer som i länder med för oss viktig kunskapsuppbyggnad på det tekniska och naturvetenskapliga området bevakar utvecklingen och vidarebefordrar information till intressenter i . Genom en omorganisation av den teknisk-vetenskapliga attachéeverksamheten eftersträvas nu större effektivitet i detta arbete. En annan form för kunskapsutbytet utgör de informella långsiktiga kontakter som etablerats mellan svenska forskningsinstitutioner och motsvarande enheter i utlandet. I en del fall kan dock mera institutionaliserade kontakter ge särskilt värdefulla resultat. Samarbete av detta slag finns t. ex. etablerat med en rad öststater. Av särskilt intresse är också de forskningsföreningar som bildats i , och med som svensk initiativtagare. Erfarenheten torde peka på att man med relativt liten ekonomisk insats från samhället skulle kunna få fördelar i relationerna med teknisk och naturvetenskaplig forskning även i andra länder genom att bygga vidare på modellen med forskningsföreningar. En möjlighet är att anknyta till de mindre europeiska i-länder (, etc.) som liksom vi skulle kunna dra nytta av en viss arbetsfördelning inom en rad insatsområden för tillämpad forskning. En annan möjlighet är kontakter med olika , som ofta från en blygsam utgångspunkt mycket ambitiöst och med betydande resursinsatser vill satsa på för den egna utvecklingen nyttiga forsknings- och utvecklingsinsatser. Forskarkontakter och ett institutionaliserat samarbete skulle i sådana fall inte bara kunna vara u-landets forskning till nytta utan skulle också underlätta uppbyggandet av kommersiellt betydelsefulla kontakter med de innovationsstarka delarna av svenskt näringsliv. Vid sidan av dessa speciella institutionaliserade kontaktvägar är naturligtvis forskarkontakter över gränserna i allmänhet ett livsvillkor för svensk vetenskap. Resurser insatta på att främja meningsfulla studieresor och forskarkontakter spelar härvid en stor roll. För grundutbildningens internationalisering finns särskilda anslag; motsvarande resurser borde även kunna ställas till forskarutbildningens förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1978/79:119 beslutar 1. att försöksverksamheten med näringslivskontakt för forskare kompletteras i enlighet med förslagen i motionen, 2. att försöksverksamheten med vetenskapliga nämnder i enlighet med vad som anförts i motionen startar på tio fakulteter, 3. att hos regeringen begära utredning och förslag om inrättandet av en mellanexamen i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att hos regeringen ge till känna vad som anförts om forskning för universitetslektorer vid de nya högskolorna, 5. att sekretariatet för framtidsstudier ombildas till en delegation och i övrigt bibehåller sin nuvarande ställning, 6. att som sin mening ge regeringen till känna att frågan om regional anknytning av forskningsinsatser och högre utbildning utreds med förtur inom UHÄ, liksom frågan om internationellt inriktad forskning med regional anknytning, 7. att som sin mening ge regeringen till känna att frågan om information om forskning och forskningsresultat i olika former skyndsamt utreds med beaktande av de särskilda aspekter som framgår av motionen, 8. att som sin mening ge regeringen till känna att betydelsen av vetenskapliga erfarenheter beaktas i personalrekryteringssammanhang, 9. att sorn sin mening ge regeringen till känna att vad som i motionen anförts om internationella kontakter beaktas vid den fortsatta utformningen av forskningspolitiken. () () () () () () () () () () ()