mot · G302134 · 1979-12-05 00:00:00 — Motion 1979/80:134 av m. fl. med anledning av propositionen 1979/80:33 om vissa frågor inom industridepartementets verksamhetsområde Oavsett hur det går i folkomröstningen om kärnkraften kommer att tvingas leva med ett alltför stort oljeberoende. måste därför föra en oljepolitik som sprider riskerna och ökar vår försörjningssäkerhet inom de i och för sig snäva ramar som det stora importberoendet med nödvändighet innebär. Ett led i en sådan aktiv oljepolitik har bl. a. varit uppbyggandet av det statsägda import- och distributionsföretaget . Ett annat har varit försöken att få till stånd långsiktiga avtal om råoljeleveranser med oljeproducentländer. En utökad raffinering av råolja inom landet utgör ett nödvändigt led i en sådan aktiv oljepolitik, och det är därför bra att genom medelstillskott nu får möjlighet att öka sin aktivitet på detta område. Som framhålls i propositionen innebär avtalen med BP och att möjligheterna ökar att inom landet förädla och distribuera olja som tillförs direkt från de oljeproducerande länderna. Genom avtalen förvärvar av BP:s raffinaderi i och av utanför . Dessa i och för sig välkomna åtgärder för att öka den praktiskt tillgängliga raffinaderikapaciteten i är emellertid inte tillräckliga. Också inom ramen för existerande raffinaderikapacitet måste flexibiliteten och förädlingsgraden ökas om oljeberedskapen skall bli effektiv. Det finns och kommer ännu mer att finnas en skillnad mellan de slags oljeprodukter som exporteras och dem som marknaden och raffinaderierna i de industriella länderna efterfrågar. Situationen är alltså den att tillgången på råoljor alltmer kommer att utgöras av tyngre kvaliteter. Denna utveckling är redan aktuell i . Resultatet vid raffinering blir då en ökad andel tunga eldningsoljor, från f. n. till upp mot . Konsumtionen i inkl. förväntas däremot gå mot en successivt större andel lätta produkter såsom bensin, flygbränsle, diesel, eldningsolja 1 och petrokemisk råvara. Konsekvensen av utvecklingen blir för del en ytterligare obalans mellan produktion och konsumtion och begränsad rörelsefrihet när det gäller att täcka oljebehovet, om tillräcklig flexibilitet och förädlingsmöjligheter när det gäller att omvandla tunga oljor till lätta produkter ej finns i raffinaderiledet. Vid en bristsituation kommer de lätta produkterna att bli svårast att ersätta, och vid en god tillgång på råolja är de tunga eldningsoljorna traditionellt prissvagast. En satsning på en katalytisk kracker är därför intressant även i en situation där det inte råder direkt brist på råolja. De stora beredskapslager av råolja som byggs upp bör dessutom vid användning i ett krisläge kunna raffineras så att de anpassas till konsumtionsbehovet och inte till vad raffinaderiernas nuvarande utrustning medger. Starka försörjningsmässiga skäl talar alltså för byggandet av en katalytisk kracker i anslutning till i . Också ur lönsamhetssynpunkt bedöms en sådan anläggning vara intressant. Beräkningar visar att med nuvarande prisskilllnader mellan tung eldningsolja och lätta oljeprodukter skulle anläggningen kunna skrivas av . Dessa prisskillnader beräknas komma att bestå. Problemet ligger i första hand i det stora kapitalbehovet. En katalytisk kracker behöver ha en kapacitet på mellan 1 miljon och . Kostnaden för detta ligger penningvärde på ca 900 milj. kr. Man måste därför räkna med att samhället måste ta på sig ett huvudansvar om den för vår försörjningsberedskap viktiga krackeranläggningen skall kunna komma till stånd. Det kan slutligen tilläggas att den oljekrissituation med stora prishöjningar på lätta oljeprodukter som vi hade i under innevarande år illustrerar behovet av krackerkapacitet inom landet. Det är branschens bedömning att prishöjningarna i sådant fall inte hade behövt bli så höga som de nu blev. De internationella prishöjningarna hade då blivit mindre genom att spotmarknadspriserna och de internationella oljebolagens övergripande marknadsbedömningar inte hade slagit igenom med samma kraft. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att anhåller att regeringen allvarligt prövar förutsättningarna att förstärka den svenska oljeberedskapen genom byggandet av en s. k. katalytisk kracker för att inom landet kunna vidareförädla tunga eldningsoljor till de ur försörjningssynpunkt mera känsliga lätta oljeprodukterna. () () () () () () () () () () ()