mot · G2022187 · 1979-02-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:87 om finansiellt stöd till Gruvindustrins betydelse för industrialisering och välfärdstillväxt är odiskutabel. Trots detta får inte framtida bedömningar grundas på en svunnen storhetstid. till 1978 har, enligt propositionen, investerat . har lämnat ca i form av koncernbidrag och utdelningar. har med andra ord fram till nuvarande kris varit mycket lönsamt. I propositionen berörs framtidsutsikter föga ur företags- och samhällsekonomisk synvinkel. Utomstående bedömare har gett bl. a. följande skäl som gör det sannolikt att åter kan bli lönsamt på : Företaget ligger väl framme i produktutvecklingen främst med en form av superslig och basisk kulsinter. Produktionsapparaten är modern. Nyetbleringen av järnmalmsgruvor ligger f. n. på en låg nivå. Öppnandet av järnmalmsgruvor är mycket kostsamt. Investeringskostnadsindex för gruvindustrin har stigit väsentligt snabbare än konsumentprisindex. Förbrukningen av stål och därmed järnmalm ökar åter om än i långsammare takt. Självfallet finns en betydande osäkerhet inbyggd i en ekonomisk bedömning av framtidsutsikter. De främsta osäkerhetsfaktorerna är: Hur snabbt kommer fraktpriserna att stiga? Högre pris på fartygsfrakterna gynnar . F. n. ligger fraktpriserna extremt lågt. Hur snabbt kommer efterfrågan på järnmalm att öka? Hur kommer produktiviteten att utvecklas på jämfört med konkurrenterna? Framåt mitten av kan både efterfrågan på järnmalm och fraktpriserna förväntas ha stigit en del. Avgörande för framtid blir i hög grad produktivitetsutvecklingen i malmfälten. En övertalig personalstyrka leder lätt till svag produktivitet. En stark satsning på att höja produktiviteten och därmed konkurrenskraften är angelägen. Enligt uppgifter från såväl pressen som saknas ett sextiotal personer på befattningar nere i gruvorna. begärs av statsmakten ett anslag om 135 milj. kr. för att kunna sysselsätta 530 personer, som bedöms vara övertaliga. Sysselsättningsstödet blir utslaget per person och år en kvarts miljon! Med den utomordentligt tryckta arbetsmarknadssituationen i som bakgrund kan vi acceptera detta sysselsättningsstöd. Vi förutsätter dock att en betydande del därav läggs på tidigareläggning av företagsekonomiskt försvarbara investeringar. En överföring av personal till de vakanta tjänsterna nere i gruvorna bör vara både företags- och samhällsekonomiskt motiverade. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att i samråd med de fackliga organisationerna omplacera personal till dessa vakanser. En översyn av såväl lönesystemet som lönegraderingen bör övervägas för att göra arbetstillfällen i gruvorna relativt sett attraktivare. De orimligt höga marginalskatterna för dessa yrkeskategorier spelar en betydande roll i rekryteringssvårigheterna. En sänkning av marginalskatten skulle förbättra situationen. Vi har tidigare i en partimotion begärt en generell sänkning av de s. k. arbetsgivaravgifterna i det inre stödområdet . Denna åtgärd skulle väsentligt underlätta nyetableringar inom detta område. En breddad arbetsmarknad underlättar i sin tur en anpassning av personalstyrkan bl. a. vid . Dessutom skulle kostnadsläge förbättras. Om denna reform genomförs bör de besparingar skulle göra på detta komma statskassan till del genom ett minskat behov av ekonomiskt stöd. Inbesparingen torde ligga i storleksordningen 30 milj. kr. Vår slutsats av detta blir att har förutsättningar att åter bli lönsamt. Detta förutsätter att kraftfulla åtgärder vidtas för att höja produktiviteten och sänka kostnadsläget inom företaget. Med ledning av ovanstående hemställer vi att uttalar att regeringen vid en finansiell rekonstruktion av beaktar vad i motionen anförts om omplacering övertalig personal till befintliga vakanser. () () () ()