mot · G202598 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om översyn av ATP-systemet m. m. I vpk:s partimotion 1978/79:319 till innevarande föreslås bl. a. höjd grundpension. Motionärerna argumenterar även för riktpunkten att pensionerna skall motsvara 65 96 av den genomsnittliga industriarbetarlönen. Samma förslag har ställts vid tidigare riksdagar, varvid även yrkats att skulle uttala sig forén på denna grundval långsiktig plan för pensionsförbättringar. I anslutning härtill har även knutits an till det i vidsträckta kretsar aktualiserade kravet om standardsäkrade pensioner. - sedermera pensionskommittén - erhöll i utredningsdirektiven uppdrag att pröva frågan. Något förslag kom den dock inte med. I föreliggande motion sker emellertid detta, och vpk återupprepar sina förslag i samma riktning. Motionen tar dessutom upp frågan om ATP/tilläggspensionens real- eller standardsäkring, som med anledning av bl. a. en vpk-motion 1969 behandlats inom pensionskommittén - dock utan att föranleda några förslag. Även i andra hänseenden tar motionen upp brister i ATP-systemet, senast aktualiserade i en doktorsavhandling, Effekter av ATP - en samhällsekonomisk studie, av två forskare i , som sammantaget ger underlag för en allsidig översyn av ATP-systemet som helhet. fullbordas en något förlängd tioårsplan för höjning av de genomförda pensionstillskotten. Den avsåg att, som det hette, kanalisera pensionsförbättringarna till personer med ingen eller ringa ATP samt till låginkomsttagare över huvud taget. hade en annan tioårsplan avslutats, nämligen ekonomiskt trygghetsprogram för pensionärerna, (.) Kommunisterna har efterlyst en målsättning för en fortsatt planering och anknutit till det inom pensionärsrörelsen aktualiserade kravet om en pension motsvarande 65 96 av medelinkomsten för industriarbetare. Något beslut i denna riktning har emellertid inte fattats. Med all rätt borde ha kunnat förväntas att pensionskommittén i sitt avlämnade betänkande kommit med ett ställningstagande för standardsäkrade pensioner. Inte ens en reservation härför hade avgivits. Det finns fog för frågan om detta skall betyda att vi på detta trygghetsområde kan motse en period av planlöshet - rent av en regress? Enligt vpk-gruppens mening måste detta kategoriskt avvisas. I stället borde uttala sig för att överläggnings rätt tillförsäkras pensionärsorganisationerna angående målsättning för pensionsförmånerna på såväl kortare som . Standardsäkrade pensioner betyder för ATP/tilläggspensionernas del att dessa följer med reallöneutvecklingen. som pensionstillskotten beslöts började frågan aktualiseras om att inte bara trygga pensionernas värdebeständighet utan att även reallönesäkra dem. I båda kamrar väcktes en kommunistisk motion härom. Icke all inkomststegring kunde hänföras till prisstegringar och penningvärdeförsämringar. Men - hävdades i vpk-motionerna 1:48 och 11:19 - med fortsatt stegring av realinkomsterna uppstår allt större klyfta i standarden mellan pensionstagarna och de yrkesverksamma. Motionärerna åberopade en doktorsavhandling av , Kapitalbildning och befolkningsrörelse. I en artikel i nr 1968 av för allmän försäkring (numera Socialförsäkring), som byggde på nyssnämnda avhandling, påvisades att vid en realinkomstökning med 4 96 blir ATPpensionen i stället för avsedda 60 96 av den pensionsgrundande inkomsten bara 24 96. Andra lagutskottets utlåtande nr 1969 bekräftade framställningen. Det anfördes att enligt utskottets mening tiden kunde anses mogen för att frågan om standardsäkring inom den allmänna pensioneringen togs upp till översyn. gav sin anslutning till utredningskravet. Men pensionskommittén sköt hela frågan om standardsäkring på en oviss framtid -såväl när det gällde utgående pensionsförmåner som ATP/tilläggspensionerna. Som nämnts utgår nu gällande höjningsplan för pensionstillskotten . Ovan åberopade artikel av tidigare TCO-sekreteraren , som var starkt kritisk mot ATP-systemets värdesäkring, angrep också att pensionstillskotten inbegrep ATP-pensionen i garantiregeln. Man kan här ifrågasätta om inte förslaget (om pensionstillskotten) kränker gjorda utfästelser om ATP-pensionen såsom n//äggspension,en pension som inte skall avräknas. Förslaget innebär de facto en samordning av folk- och ATP-pensionen! Vad skall hända med pensionstillskotten efter 1981? 1 varje fall skall de väl inte försvinna. Blir de införlivade med gundpensionen skulle man alltså komma att för ett stort antal pensionärer reducera en del av deras rättmätiga ATP-pension. Något rimligt i en sådan anordning är svårt att upptäcka. Om ATP-delen av pensions-"tillskotten" frånskildes skulle en del av pensionärskollektivet på sin grundpension få sig tillgodoräknat en mindre del av överföringen av dessa tillskott än övriga pensionärer. Vi anför dessa hypotetiska synpunkter enbart för att illustrera verkningarna aven anordning som uppenbarligen icke bort äga rum. Därmed är också sagt att en upprepning av misstaget vid en fortsatt tillämpning av kanaliseringen av pensionsförstärkningen till enbart personer med låg ATP inte bör komma i fråga. Del finns givetvis andra metoder för avtrappning, exempelvis av det slag som förekommer i fråga om bostadsstödet. Denna fråga bör därför bli föremål för en grundlig utredning. Vpk-gruppen har i tidigare sammanhang aktualiserat en vidsträcktare möjlighet av tillämpning av antagandepoäng vid beräkning av ATP/ tilläggspensionering för att uppnå en pensionsförstärkning för personer som genom korttidsarbete, deltid etc. befinner sig i en ogynnsam situation. Mot detta åberopades dels de strikta reglerna enligt två alternativa metoder för uträkning av sådana poängtal, dels pensionskommitténs formulerade grundprincip: Rätt till ATP förutsätter att den som skall uppbära pensionen haft inkomst av förvärvsarbete. Från vpk-gruppens sida genmäldes i därpå följande, återupprepad motion, att deltids- och korttidsarbetande har och har haft förvärvsarbete. Men sakläget är att de utan egen förskyllan inte haft det i tillräcklig utsträckning. En jämförelse kan anföras'. Det var från LO som förslaget fördes fram att tillämpa förtidspensionering även på arbetsmarknadsmässiga grunder, således utan tillämpning av det tidigare utslagsgivande medicinska grundskälet. Varför skulle inte en motsvarande generösare tillämpning kunna ske vid användning av antagandepoäng, om man därmed kan förbättra situationen för människor i svår belägenhet? Det finge givetvis ske i rimlig omfattning. Vpk-gruppen upprepar därför sitt krav om att denna fråga blir föremål för närmare utredning. Följande fakta understryker att situationen utvecklats än mer i den riktningen att skälen för ett beaktande av kommunisternas förslag blivit än starkare. Utöver ökade arbetslöshetssiffror har vi grupperna "föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder" (arkivarbetare, beredskaps- och skyddat arbete m. m. på inalles drygt 163 000, arbetslös ungdom 40 000-50 000, fortfarande nära 900 000 deltidsarbetande kvinnor) som uttryck för en allt annat än "normal" arbetsmarknad. Till det som redan framhållits om effekterna av ATP-systemet kan fogas ytterligare hänvisningar, som särskilt för det stora antalet löntagare inom LOkollektivet bör stämma till eftertanke. I sin - en samhällsekonomisk studie redovisar lundaforskarna bl. a. följande iakttagelser: Den som får mest i pension i förhållande till vad som betalats i är den som dels inte har mer än 30 poängår, dels har en inkomst som ger maximal pensionspoäng under och under övriga år minsta möjliga pensionspoäng, eftersom dessa inte påverkar pensionens storlek men väl dess Den som för ut minst i pension i förhållande till vad som betalats i är den som dels har största möjliga antal poängår, som ger lika stora pensionspoäng. Enligt vår mening kan det anförda endast tolkas så, att det är bland arbetarna som det missgynnade flertalet är att finna. Det stämmer väl överens med följande passus ur den citerade avhandlingen: Ironiskt nog är reglerna för ATP utformade så att flertalet inom LOkollektivet missgynnas i systemet. Det missgynnar nämligen den individ som arbetar jämfört med den som arbetar . Vidare gynnar systemet den som har sina pensionsgrundande inkomster ojämnt fördelade över tiden, jämfört med den som har en mera jämn inkomst. Undersökningsresultaten är av den karaktären att de inte kan lämnas obeaktade. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås 1. att hos regeringen begär att förslag om standardsäkrade pensionsförmåner skyndsamt framläggs för , innebärande en plan för långsiktiga pensionsförbättringar med riktpunkt att pensionen skall motsvara av den genomsnittliga industriarbetarlönen, 2. att som sin mening uttalar att rätt för pensionärsrörelsen bör fastställas att genom medverkan i utformningen av förmåner på pensionsområdet beredas möjlighet att påverka sina villkor, 3. att som sin mening uttalar att en utvärdering av ATPsystemet bör ske, varvid bl. a. bör prövas dels förutsättningarna och formerna för vidgade möjligheter att tillerkänna korttidsoch deltidsarbetande antagande- och tilläggspoäng, dels relationerna - pensionsstorlekar i skilda fall enligt i motionen gjorda hänvisningar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)