mot · G202905 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om radions och televisionens verksamhet Bara genom att stå fri gentemot påtryckningar från makthavare och maktgrupper kan radio och TV uppfylla sitt ansvar mot allmänheten och bedriva en självständig och kritiskt granskande programverksamhet. kommunisterna har konsekvent hävdat att rundradion måste tillförsäkras en stark och oberoende ställning gentemot statsmakterna och intressegrupper. En förutsättning för detta är att verksamheten bedrivs i ett sammanhållet företag. Manövreringarna med anslagsnedskärningar som skett under 1970talet har emellertid visat att det likaledes är nödvändigt att företaget ges tillräckliga medel och ett självständigt ansvar för att genomföra de mål som beslutat om. Ännu mer förödande skulle effekterna bli om sinsemellan fristående programföretag kunde spelas ut mot varandra i samband med medelstilldelningen. Uppsplittringen av () på flera bolag innebär ett hot mot dess självständiga ställning. En stark opinion, framförd bl. a. genom de stora löntagarorganisationerna såsom aktieägare i , var emot uppdelningen och framtvingade en koncernmodell. Regeringen menade att moderbolaget skulle utgöra ett skydd mot otillbörlig styrning genom att svara för avvägningen och fördelningen av anslagen. Som vpk påpekade i sin motion var detta ett otillräckligt skydd för SR:s integritet, eftersom man i stället gjorde koncernen så bräcklig som möjligt genom att inskränka moderbolagets roll och storlek. I den första budgetpropositionen under den nya avtalsperioden slår utbildningsministern fast att moderbolaget skall vara ytterligt begränsat. försätter han den nya koncernen i en närmast omöjlig situation genom att föreslå ålägganden och medelstilldelning som är varandra motstridiga. Exempelvis föreslås SR få anslag, som när det gäller driftmedel för genomförande av de beslutade reformerna, uppgår till mindre än hälften av vad företaget i sin anslagsframställning angett som minimum. Minskningen åtföljs inte av förslag till ändrade prioriteringar. Tvärtom färeslås att en snabb utbyggnadstakt för den kostsamma regional-TV:n låses fast, trots att uet i riksdagsbeslutet ingick ett uttalande om att utbyggnaden skulle kunna få sträcka sig in i nästa avtalsperiod. Därtill måste pengarna för omorganistionen, som företaget ålagts och befinner sig mitt uppe i, tas från programmen, eftersom inga extra medel anvisas. Vad propositionen vill överlåta på det nya SR att vidta är knappast en avvägning utifrån anvisade riktlinjer utan snarare en opreciserad nedskärning av stora delar av de beslutade reformerna. Det är uppenbart att detta skulle öppna för internt slagsmål och för kritik utifrån när SR tvingas spela ut för lyssnarna och tittarna angelägna mål mot varandra. I den bemärkelsen kan propositionen betecknas som ett sabotage mot koncernmodellen, innan denna ens hunnit genomföras, och ökar riskerna för ytterligare uppsplittring av SR. Slutsatsen måste bli att grunden för omorganistionen ryckts undan och att denna måste stoppas och återföras. För att bättre säkra integriteten bör SR åter göras till ett sammanhållet bolag med ensamrätt att sända radio- och TVprogram. Alternativt, om detta i dagens läge skulle vara svårgenomförbart och ge en dubbel belastning på SR:s personal, måste ge nya direktiv för organisationen och utbyggnaden och ge företaget de medel som det begärt för att genomföra en verklig kvalitetshöjning och övriga beslutade reformer. Möjligheten bör emellertid hållas öppen för att senare, utan tidsödande utredningar, återge SR dess ställning som ett bolag. SR bör ges i uppdrag att förlägga såväl beslutsfunktioner som serviceorgan och andra operativa organ till moderbolaget i sådan utsträckning att detta ges tyngd och möjligheter att ansvara för rundradions självständighet och så att rationell samordning kan ske. Onödig vidare uppsplittring och kostbar dubblering av byråkrati bör förhindras. Som en följd av att moderbolaget därvid ges det yttersta ansvaret för verksamheten bör SR sluta ett koncerngemensamt avtal med staten. Detta bör ses över, så att det klart framgår att yttrandefriheten skall råda obeskuren i rundradion under iakttagande av kraven på saklighet och opartiskhet i det totala utbudet samt av demokratistadgandet med dess hävdvunna innebörd. De prioriteringar och den medelstilldelning som beslutar måste stämma överens och uttrycka en vilja. Enligt vår mening bör resurserna under den närmaste avtalsperioden främst koncentreras på två huvuduppgifter, nämligen en allmän reell kvalitetshöjning och en meningsfull förstärkning ute i landet, i första hand genom att lokalradions mål genomförs. Detta innebär att den vidare utbyggnaden av regional-TV, efter nyhetsprogrammet i där investeringar gjorts, bör uppskjutas till följande avtalsperiod. Den nedrustning som skett av svensk teater och underhållning i etern, s. k. tung produktion, är så omfattande att den måste följas av en mycket kraftig upprustning av den inhemska kulturproduktionen. 1 denna bör en fast teaterensemble ges en naturlig roll. Kvalitetshöjningen måste också omfatta kultur- och samhälIsprogram med ökade möjligheter till research, genomarbetning och gestaltning. För att en sådan satsning på kulturproduktion och kvalitet skall vara möjlig måste rimligtvis också befintlig kapacitet i tas till vara, varför någon minskning av sändningstid/resurser där inte bör ske. Genom att man avvaktar med regional-TV-utbyggnaden kan förbättrade och utökade produktionsmöjligheter i distrikten mera inriktas på programmässig och teknisk kvalitetshöjning. beslut när det gäller riksradions framtida distriktsorganisation är ofullständigt refererat i budgetpropositionen. Det är viktigt att riksradion ges fria händer därvidlag, i enlighet med vad som uttalats, och att radion också får tillräckliga medel för att säkra en väl spridd nyhetstäckning och en vital program kontakt med hela landet, eftersom det hör till radiomediets styrka och uppgift att knyta samman regionerna i en riksspegling. För att förverkliga en lokal radiojournalistik som aktiverar och informerar människorna behöver lokalradion inte ökad sändningstid utan bättre resurser. Den har en central uppgift i att nå och ge röst åt grupper i samhället som annars sällan kommer till tals och sett ur vilkas synvinkel närradioförsöket måste te sig cyniskt, som ett sätt att ge åt dem som redan har privilegier. För att bidra till en mera egentligt demokratisk mediakultur bör lokalradion också få vidareutveckla sina bandverkstäder och ge människor möjligheter och stöd till att själva uttrycka sig. har beställt en förbättrad och utbyggd radio- och TVverksamhet, och SR har sedan i sin anslagsframställning beräknat vad den kostar. Det är ju normalt så att den som gjort en beställning också är beredd att betala notan. Beslutet svarade mot många människors krav på bättre radio och TV. Det är stötande att de höjda kostnader som det för till i onödan skall ökas genom en oönskad omorganistion. Men måste kostnaderna för en bättre programverksamhet ses mot bakgrund av att det handlar om ett samhälleligt alternativ till en kommersiell kulturindustri på profitens villkor och att radio och TV ger den utan jämförelse billigaste förmedlingen av information och kulturupplevelser til det stora flertalet människor. Vpk anser att en satsning bör göras av den omfattning som beslutat men med här angivna klarare prioriteringar och nya riktlinjer. SR bör tilldelas medel i den storleksordning som företaget begärt. förutsätter en fortsatt kvalitetsförbättring av radion och televisionen endera licenshöjningar eller ett nytt bidragssystem som kan garantera radions och televisionens integritet. Mot bakgrund av omorganistionen och den eftersläpning som skett bör nu ge ett engångsanslag via statsbudgeten samt tillsätta en utredning som skall utreda hur finansieringen skall ske . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att anger nya riktlinjer för organistion och utbyggnad, innebärande att a. moderbolaget ges övergripande ansvar för verksamheten och utökade funktioner och befogenheter bl. a. genom att koncerngemensamma operativa organ förläggs dit, b. utbyggnaden av regional-TV efter utbyggnaden i uppskjuts till nästa avtalsperiod, c. kvalitetshöjning genom ökad inhemsk teater- och underhållningsproduktion, mer genomarbetade kultur- och samhällsprogram m. m. prioriteras och skall ske med tillvaratagande av resurser i , vars sändningstid inte minskas, d. riksradion får en fungerande distriktsorganistion, e. lokalradion ges ökade resurser, bl. a. till bandverkstäder, 2. att beslutar att ett avtal för hela koncernen skall slutas mellan staten och SR med riktlinjer som inebär att a. kravet på opartiskhet i programverksamheten skall gälla det totala utbudet, b. yttrandefriheten i rundradion skall gälla lika för alla, c. demokratistadgandet bibehåller sin hävdvunna innebörd men med tillämplighet också på jämlikhet mellan könen och andra jämlikhetsfrågor, 3. att beslutar att 57 milj. kr. får tas i anspråk ur radiofonden utöver regeringens förslag, 4. att hos regeringen anhåller om en utredning som skall se över finansieringsfrågan för radio och televisionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)