ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202323 · 1979-01-16 00:00:00 — om upprustning av järnvägsstationen vid Södra Inom finns - med undantag av endast en fjärrtågsstation, Södra. Stationen togs i bruk 1927 och är huvudstation inom kommunen med express- och snälltågstrafik på linjerna och , med regional tågtrafik //, med pendeltågstrafik S-Stockholm-Märsta och med lokaltågstrafik S-Gnesta och S-Södertälje C. Därutöver förekommer en relativt omfattande godsvagnsväxling vid stationen. Tågtrafiken är, som framgår av detta, omfattande och varierande. Trafikföringen är komplicerad, och trafiken på de olika linjerna måste i många fall korsa varandra i samma plan. Tågtrafiken har vidare ökat och ändrat karaktär betydligt . Den största förändringen skedde då den tidigare lokaltågstrafiken C ersattes av pendeltågen . Trafiken drivs av statensjärnvägar på uppdrag av AB enligt ett särskilt avtal, det s. k. pendeltågsavtalet, som upprättades och undertecknades av KSL och SJ. Omläggningen till pendeltågstrafik har medfört en avsevärd ökning av antalet tåg och av antalet resenärer. Vardagar trafikeras stationen av 84 pendeltågsturer. Antalet resande per dag är ca 8 000. Trots dessa stora förändringar och denna stora utökning av antalet trafikanter är stationen och spårområdet i stort sett oförändrade. Inga genomgripande ombyggnader eller upprustningar har skett sedan stationen togs i bruk för . Detta har medfört att stationen såväl trafikmässigt som från allmänhetens synpunkt mycket dåligt motsvarar de krav som kan och bör ställas 1978. Problemen är många och av skiftande karaktär. Några av de viktigaste är följande. O Förbindelserna mellan de tre perrongerna sker genom en enda gångtunnei. Denna är smal och trapporna upp till perrongerna är likaså smala, branta och halkiga. Utrymmena motsvarar på inget sätt behoven. Trängseln vid tågbyten är mycket stor. o Handikappade och rörelsehindrade, föräldrar med barnvagn och flera andra grupper tvingas genom avsaknaden av hiss och rulltrappa att passera spåren. Inga särskilda säkerhetsanordningar finns. Därvid föreligger en avsevärd säkerhetsrisk, och förhållandet torde utan tvekan medverka till att avskräcka nämnda grupper från att utnyttja trafiken. O Perrongerna är smala, och även där föreligger uppenbara säkerhetsrisker på grund av trängseln vissa tider . O Spårnätet möjliggör enligt SJ ej att pendeltågen går ner till C eller ens att samtliga byten mellan pendeltåget Märsta-Stockholm-Södertälje S och lokaltåget C och S sker vid samma perrong. Däri ligger en grundläggande orsak till ovan nämnda utrymmes- och säkerhetsproblem för allmänheten. Dessa problem är helt oacceptabla vid en station med en sådan omfattande trafik och ett sådant strategiskt läge i som Södra. Genomgripande ombyggnader och upprustningar är nödvändiga för såväl pendeltågstrafiken som fjärrtrafiken. att beslutar att hemställa hos regeringen om åtgärder för att projektera en genomgripande ombyggnad och upprustning av järnvägsstationen .
mot · G202325 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. Synstress har ökat. Skall det bli 1980-talets folksjukdom? Synstress har olika faktorer som bakgrund. Människan är av naturen dåligt att klara sig i mörker. Jämför vi vår syn med ugglans har vi av dennas mörkerseende. Att köra bil i mörker är stress för ögonen. Att köra bil på vägar med mörk beläggning är en mycket stark synpåfrestning. Påfrestningen ökar än mer vid regn och dimma. För mörkerkörning väl rustade bilar är en nödvändighet som individen själv påverkar och ansvarar för. En god vägbana med lämplig beläggning som underlättar mörkerseendet bidrar till att hejda den ökande synstressen. För detta har beslutande myndigheter ansvar. Olycksrisken ökar vid mörkerkörning. Olycksstatistiken bekräftar detta. En tredjedel av alla olyckor med personskada som följd sker i mörker. Av tio överkörda fotgängare får sex sätta livet till i mörker. Även här är en vägbana med lämplig ljus beläggning en säkerhetsfaktor. Det har ansetts vara en kostnadsfråga, och det tar naturligtvis tid innan alla vägar får en synvänlig yta. Vid nyanläggningar bör synvänligt material på grund av anförda synpunkter användas. En ökad forskning om synvänligt material kan vara nödvändig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas så att vägbanas beläggning utförs med material som underlättar bilkörning i mörker. () . ()
mot · G202326 · 1979-01-16 00:00:00 — av och om SJ:s pensionärsbiijetter Enligt gällande bestämmelser har följande kategorier rätt att lösa SJ:s s. k. pensionärsbiljett: Den som fyllt . Den som enligt lagen om allmän försäkring uppbär förtidspension, sjukbidrag, handikappersättning och hustrutillägg. Den som tagit ut ålderspension enligt samma lag . Bestämmelserna innebär bl. a. att änkepensionärer inte har rätt att utnyttja rabattförmånen, vilken medger rabatt på ordinarie biljettpris. Förhållandet är detsamma för de kvinnor som uppburit hustrutillägg, om mannen avlider. Enligt vår uppfattning är det värdefullt att en ändring kommer till stånd som innebär att änkor, som uppnått , alternativt uppburit hustrutillägg, ges möjlighet att använda sig av SJ:s pensionärsrabatt. De nedsatta biljettpriserna betyder mycket för de pensionerades möjligheter att t. ex. besöka släkt och vänner eller att på annat sätt skapa en meningsfull fritidssysselsättning. När behandlade en motion med liknande hemställan utgick man från att den trafikpolitiska utredningen i sitt slutbetänkande skulle aktualisera pensionärsrabatterna. Några uttalanden i dessa frågor gjordes emellertid inte från utredningens sida. Därför är det nödvändigt att nu uttalar sig för ett systemsom innebär förbättrade rabatter på , bl. a. för änkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att änkor, som uppnått , alternativt uppburit hustrutillägg, skall ges möjlighet till pensionärsrabatt på .
mot · G202327 · 1979-01-15 00:00:00 — 1978/79 327-332 av m. fl. om utbildningen vid Gammelkroppa skogsskola I samband med de överväganden som görs att överföra skogsinstituten i och till är det angeläget att Gammelkroppas skogsskolas roll prövas ordentligt och att man söker finna bra lösningar för hur skogsteknikerutbildningen vid Gammelkroppa skall kunna integreras med den helstatliga utbildningen. Gammelkroppa skogsskola i som startade på initiativ av hushållningssällskap och landsting finansierades då till med statliga medel. Den nuvarande placeringen i Gammelkroppa tillkom . Totalt har i skolans regi utexaminerats 1 500 skogstekniker. Gammelkroppa skogsskola, som ligger i , har utgjort en värdefull tillgång för bygden. Rent geografiskt ligger den väl lokaliserad i ett område där skogshanteringen tillsammans med bergsbruket av hävd utgjort basnäringen. Från kommunens sida har man vid behandlingen av de olika länsplaneringsomgångarna med skärpa framhållit värdet av skogsskolan i . har förlorat många arbetstillfällen, varför regeringen tillsatte en särskild arbetsgrupp för att närmare analysera kommunens problem. har i sin bedömning understrukit behovet av den speciella utbildning som bedrivs i Gammelkroppa och den betydelse skolan har som väletablerat utbildningscentrum i . Skogsteknikerutbildningen, som står under statlig tillsyn av SÖ och länsskolnämnden, bedrivs enligt samma läroplan som gäller för de statliga instituten. Elever från hela landet söker i allt större omfattning till Gammelkroppa, eftersom skolan har en central placering i Skogssverige och man numera inte ger företräde för sökande från S och T län. (har de antagna eleverna till mer än 50 96 bestått av elever från andra län.) Antagning sker var tredje termin. Antalet platser beslutas av skolans styrelse för varje kurs. utexamineras 16 elever. Fortbildningen av skogliga arbetsledare bedrivs i nära samarbete med myndigheter och utbildningsintressenter. Referensgruppen för skogsbrukets fortbildning, studieråd och yrkesråd är exempel på sådana samarbetsorgan. Fortbildningsvolymen har varierat mellan 1 200 och . omnämner i sin sakrapport (s. 76) Gammelkroppaskolan som föregångare inom skogsbrukets fortbildning. Under nuvarande lågkonjunktur märks dock en något minskad efterfrågan på fortbildning. 1 1978/79. Genom att utbildningen av skogstekniker vid står under SÖ:s tillsyn och fyller samma krav som utbildningen vid skogsinstituten är det naturligt med ett intensivt samarbete mellan de olika utbildningsanstalterna. Detta sker i form av elev- och lärarkonferenser där kursplaner, läromedel, arbetsformer m. m. diskuteras. Under skogsinstitutsutredningens gång har Gammelkroppaskolan hållits informerad och aktivt deltagit i därmed sammanhängande diskussioner. För fortbildningen deltar skolan i ett omfattande samarbete med samtliga övriga producenter av skoglig fortbildning, bl. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att vid ökning av skogsteknikerutbildningen hänsyn tas till den utbildningskapacitet som finns vid och läns skogsskola, Gammelkroppa. () () () () ()
mot · G202330 · 1979-01-16 00:00:00 — av i och om åtgärder för att stimulera tekniskt nyskapande För det moderna industrisamhället är det av största vikt att samhället stimulerar uppfinningar och att de tillvaratas och utvecklas inom näringslivet. Huvuddelen av alla uppfinningar tas fram via de stora företagens utvecklingsavdelningar med dess heltidsanställda specialtekniker. I vårt land finns sedan gammalt en stor kader av människor som sysslar med experiment och uppfinningar. Många tekniska idéer finns lagrade hos denna grupp av människor. I många fall möts idéerna med tveksamhet, som rädsla föreligger hos uppfinnaren att hans idé skall utnyttjas av andra. F. n. pågår utredningen rätten till arbetstagares uppfinningar (Ju 1977:15), men denna utredning har ej direkt till uppgift att föreslå åtgärder annat än omkring de juridiska problem som anknyter till utredningens rubricering. Med hänvisning till angelägenheten av att vårt land, mer än någonsin, har anledning att tillvarata och stimulera det tekniska nyskapandet, och då även det som enskilda och små uppfinnare svarar för, är det angeläget att samhället skapar former som underlättar och tillvaratar den resurs som ligger hos de enskilda uppfinnarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas som syftar till att stimulera tekniskt nyskapande.
mot · G202334 · 1979-01-16 00:00:00 — om svenska försök med metangasframställning ur avloppsvatten Mycket talar för att metangasen är en inhemsk energikälla, som kan bli värdefull såsom ersättning för bensin m. m. Vissa försök pågår för att framställa metangas bl. a. ur torvmossar och ur kreatursspillning. Men enligt vår mening borde de stora reningsverken kunna utgöra en värdefull källa för framställning av metangas. Såvitt vi kan finna, så torde avloppsslammet i vart fall inte bli miljöfarligare efter metangasframställning ur rötslammet. I NY TEKNIK nr 26/78 informerades vi om att man i staten i bygger en anläggning för metangasproduktion ur avloppsvatten. Enligt samma källa skulle anläggningen stå färdig omkring och beräknas kunna producera ca metangas/månad. Mot denna bakgrund finner vi det angeläget att svenska forskare och tekniker bereds möjlighet att följa det amerikanska projektet och bygga någon liknande försöksanläggning i Göteborgs- eller . Vi skulle tro att man med fördel skulle kunna samordna den här formen av metangasframställning med någon hetvattencentral och på detta sätt spara energi i olika former. Under hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om initiativ till en svensk anläggning för metangasframställning ur avloppsvatten/slam.
mot · G202336 · 1979-01-16 00:00:00 — av och i Kumla om en rörande bränder i offentliga har stora brandkatastrofer drabbat olika slag av publika lokaler runt om i världen. Också i har bränder av detta slag inträffat och fått katastrofala följder. i eldhärjades 1977 varvid fyra dödsoffer krävdes. Vid dödsbranden på i omkom tjugo människor. Det måste mot bakgrund av inträffade händelser vara mycket angeläget att vidta åtgärder i förebyggande syfte. Det tragiska som hände i kan hända igen någon annanstans. Någon garanti för att med långtgående säkerhetsåtgärder förhindra ett upprepande kan inte ges. Men givetvis kan man med väl genomtänkta brandskyddsåtgärder minska riskerna betydligt. Genom information och utbildning av berörd personal bör eventuella tillbud kunna begränsas till sin omfattning. De kostnader dylika åtgärder kommer att medföra är väl motiverade med hänsyn till de mänskliga lidanden och materiella skador som kan förhindras vid en eventuell olycka. Hotell- och har i en skrivelse till kommunministern föreslagit inrättandet av en permanent statlig . I skrivelsen anförs bl. a. följande: Hotell- och finner det synnerligen angeläget att regeringen dels i förebyggande syfte vidtar alla tänkbara åtgärder för att förhindra katastrofbränder och dels i syfte att begränsa eventuella bränders skadeverkan undersöker vilka åtgärder som kan vidtas i även detta syfte. De områden som enligt vår mening i första hand bör granskas är följande: o gällande brandskyddsföreskrifters utformning o brandskyddsföreskrifternas efterlevnad o lokalernas utformning o lokalernas inredning och brandskyddsutrustning o information till gäster, anställda och arbetsgivare o utbildning inom brandförsvaret till berörda grupper o ansvarsfördelning mellan myndigheter och företag o utvärdering av tidigare erfarenheter och kunskaper Som ett första steg i syfte att kartlägga och åtgärda dessa frågor finnér vi det lämpligt att tillsätta en permanent statlig . Med tanke på den senaste katastrofbranden på i torde ett dylikt beslut vara en helt nödvändig åtgärd. Detta förslag finnér vi välgrundat och bör om det realiseras öppna möjligheter att noga penetrera den aktuella skadan och ta lärdom av de misstag som begåtts. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättandet av en permanent för brandkatastrofer i publika lokaler. () i Kumla
mot · G202338 · 1979-01-15 00:00:00 — av m. fl. om höjda statsbidrag till kommuner och landsting Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:337 föreslås att med anledning av motionen 1978/79:337 beslutar att hos regeringen begära förslag om ökad statsbidragsgivning till kommuner och landsting för att motverka kommunalskattehöjningar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202340 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om ökat antal platser på gymnasieskolans yrkesinriktade kurser Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:339 föreslås att med anledning av motionen 1978/79:339 beslutar att uttala sig för en ökning av antalet platser på gymnasieskolans yrkesinriktade kurser. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202341 · 1979-01-16 00:00:00 — 1978/79 341-348 om en upplysningstjänst för allmänheten Vårt samhälle har blivit alltmer komplicerat. För den enskilde blir det allt svårare att få reda på var olika beslut fattas, på vilka grunder de fattas och hur samhället fungerar i övrigt. Detta är i inte liten grad ett demokratiskt problem. Den enskildes försök att påverka samhällsutvecklingen strandar ofta på svårigheterna att veta vilka beslutsfattare man skall kontakta och att få fram tillräckligt faktaunderlag för att bygga under sin uppfattning. Ett sätt att motverka detta problem skulle kunna vara inrättande av vad som kan kallas allmänhetens upplysningstjänst. Den skulle på förfrågningar genom personliga besök, telefonsamtal eller brev kunna hjälpa enskilda, föreningar osv. med att hänvisa till olika myndigheter och andra organ, peka på påverkansmöjligheter genom kontakt med politiker, intresseorganisationer, JO, KO osv. samt förmedla fakta i skilda samhällsfrågor eller hänvisa till lämpliga kunskapskällor. Fullt utbyggd borde en allmänhetens upplysningstjänst ha en regional uppbyggnad med åtminstone en mottagning i varje län och eventuellt en central någonstans i landet. För att få klarhet i behovet och den bästa funktionen av en sådan service kan det vara lämpligt med en försöksverksamhet i ett län i landet. Med hänvisning till vad som anförts föreslår jag att hos regeringen hemställer att ett förslag utarbetas om inrättande av en allmänhetens upplysningstjänst i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 1978/79.
mot · G202342 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om projicering av talares namn och partibeteckning på bildskärmen i plenisal I samband med voteringar meddelas på bildskärmen i plenisalen vilket utskottsutlåtande som behandlas. Detta är en mycket bra information för ledamöterna och även för besökare på åhörarläktaren. En värdefull utbyggnad av denna information borde ske på så sätt att man även på bildskärmen kunde ange namn och partibeteckning på respektive talare. Denna information skulle med all sannolikhet bli mycket uppskattad av besökare på åhörarläktaren. Men den skulle även vara en värdefull information för ledamöter och dess tjänstemän. På grund av det stora antalet ledamöter och suppleantsystem är det svårt för den enskilde ledamoten och tjänstemannen att komma ihåg namnen på samtliga ledamöter och tjänstgörande suppleanter. Av gjorda undersökningar visar det sig att det är tekniskt möjligt att införa någon form av projicering. Då vi anser det från informationssynpunkt mycket värdefullt att såväl åhörare som ledamöter och tjänstemän kan få upplysning om namn och partibeteckning på respektive talare vill vi med hänvisning till ovanstående föreslå att beslutar om att uppdra åt förvaltningsstyrelse att vidta åtgärder för att projicering av talares namn och partibeteckning på bildskärmen i plenisalen skall ske. () ()
mot · G202344 · 1979-01-16 00:00:00 — av i om översyn av har successivt bytt karaktär. Genom att vuxit har det också upplevts som mindre personligt. JO är inte längre en person, utan ett litet ämbetsverk. Det föreligger också en ökande tendens hos ämbetet att snabbt avskriva småärenden. Detta har också fått stöd i godkännanden av JO:s ämbetsberättelser. JO:s gamla funktion som åklagarämbete har genom praxis successivt försvagats och ersatts av normerande uttalanden. Mot den bakgrunden finns det anledning för att undersöka allmänhetens attityd till JO samt åter se över funktion. En sådan översyn bör rimligen göras av själv, eftersom JO inte är underställd regeringen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar utreda framtida roll.
mot · G202348 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om inkomstutjämning för fiskare I motionen nr 1040 till 1976/hemställes att skatteutredning måtte få i uppdrag att utreda frågan om inkomstutjämning, särskilt för yrkesfiskare. Efter avstyrkan från skatteutskottet avslogs motionen med motivering att i företagsskatteberedningens uppdrag inginge att ta ställning till olika frågor rörande resultatutjämning mellan olika beskattningsår. Motionens syfte ansågs därmed i huvudsak tillgodosett. Sedan ovannämnda beredning nu avslutat sitt arbete återstår att i dess betänkande (SOU 1977:86) konstatera att i och för sig inget hinder att utvidga skogskontosystemet föreligger men att en sådan utvidgning väntas ge upphov till krav på liknande inkomstfördelningsmöjligheter för löntagare och att beredningen därför inte lagt fram något förslag om att samtliga egenföretagare skall få rätt att göra avsättningar enligt skogskontomodell. Däremot föreslår beredningen att s. k. kulturarbetare med hänsyn till deras starkt varierande inkomster skall få möjlighet till inkomstutjämning genom en ny sorts konto, upphovsmannakonto. Som redan i den inledningsvis omnämnda motionen anförts är en inkomstutjämning särskilt angelägen för sådana yrkesutövare som i likhet med yrkesfiskarena nästan helt är beroende av väder och vind och av andra okontrollerbara faktorer som t. ex. fiskens vandringar. Utan att vi vill bestrida angelägenheten av möjligheter till inkomstutjämning för vissa konstnärskategorier synes mig dock sådana möjligheter för yrkesfiskare långt väsentligare. Under hänvisning till det anförda hemställes därför, att beslutar att hos regeringen begära förslag till inkomstutjämning för fiskare enligt vad i motionen anförts. () . ()
mot · G202349 · 1979-01-17 00:00:00 — 1978/79 349-359 Motion 1978/79:349 av m. fl. om skärpt realisationsvinstbeskattning m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:396 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör föreläggas om en skärpning av realisationsvinstbeskattningen genom att a. hela vinsten görs skattepliktig, b. även realisationsvinst vid avyttring av lös egendom avsedd för personligt bruk görs skattepliktig, c. beskattningen av realisationsvinsten får minst samma skärpa som beskattningen av arbetsinkomster, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör föreläggas om a. begränsning av ränteavdrag till räntan på ett skuldbelopp om högst , b. ändring av avdragsreglerna, så att avdrag inte medges från inkomsten utan från skatter med viss procentuell andel av beloppet, c. begränsning av avdragsrätten när det gäller fastighetsägares kostnader för upprustning och ombyggnad av hyresfastighet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör föreläggas om höjda intäktsschabloner för annan fastighet än jordbruksfastighet med ett taxeringsvärde . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1978/79.
mot · G202350 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om telefoner för allmänheten vid polisstationer med begränsat öppethållande Inom landets 118 polisdistrikt finns ett stort antal mindre polisstationer, som endast har öppet under s. k. normal kontorstid. I vissa fall förekommer en ännu mer begränsad öppettid. Denna kategori av polisstationer återfinns i såväl större som mindre tätorter. När situationer uppstår som påkallar polisiär hjälp är det vanligt att den som är i behov av polishjälp uppsöker närmaste polisstation. Är då detta ett poliskontor med begränsade öppettider hänvisas man att ringa till närmaste jourhavande polisstation. Är man inte välorienterad på den ort varifrån man skall ringa kan det vara svårt att snabbt få tag i en telefon. Det borde enligt vår mening vara en självklarhet att det i anslutning till polisstationer som ej är dygnetruntbevakade finns en för allmänheten tillgänglig telefon, så att man utan onödigt dröjsmål kan komma i kontakt med det jourhavande poliskontoret. bör därför i samarbete med få i uppdrag att sörja för att det finns tillgängliga telefoner i anslutning till samtliga ej dygnetruntbevakade polisstationer. Med hänvisning till ovan framförda föreslås att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen framhållits om behovet av för allmänheten tillgängliga telefoner vid polisstationer som saknar dygnetruntservice. () ()