mot · G202628 · 1979-01-22 00:00:00 — ) innebär en ytterligare decentralisering av besluten på skolans område. Regeringens förslag betyder endast att byts mot länsskolnämnderna. Någon faktisk decentralisering är det inte fråga om, eftersom samma ansökningsförfarande i princip kommer att behöva tillämpas. Om olika decentraliseringsåtgärder skall genomföras bör de leda till ett ökat beslutsfattande hos dem som direkt ansvarar för verksamheten. I detta fall ersätts enbart en statlig nivå med en annan, vilket närmast kan ses som en delegering. Den rationella administration som föredraganden eftersträvar uppnås inte med regeringens förslag. Det förslag som vi här har framfört innebär att anslaget Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. bör utgå. 1 stället bör medel för verksamheten bestridas ur förslagsanslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Det belopp som förts upp på förstnämnda anslag bör sålunda tillföras gymnasieskolanslaget. Från detta bör även kunna utbetalas bidrag för den lärlingsutbildning som ännu inte är avslutad. Den omläggning av lärlingsutbildningen som vi föreslår, vilken innebär att denna inlemmas i gymnasieskolorganisationen, kan leda till att fler ungdomar får en bättre utbildning. Under förutsättning att bifaller vårt förslag beträffande lärlingsutbildningen är vi beredda att acceptera regeringens förslag om en höjning av statsbidraget till lärlingsutbildning. En höjning av den storleksordning som regeringen har föreslagit bör enligt vår mening kopplas till en omläggning av hela utbildningsformen så att man uppnår en kvalitetshöjande effekt. Höjningen av statsbidraget är således ett ytterligare motiv att nu också lägga om lärlingsutbildningen. Regeringen bör bemyndigas att vidta de förändringar i gällande författningar som föranleds av ett bifall till vårt förslag. Inbyggd utbildning och företagsutbildning I budgetpropositionen föreslår regeringen att statsbidraget till inbyggd utbildning inom området industri och hantverk samt till företagsskolor och lärlingsutbildning höjs , trots att i anslagsframställning inte begärt någon uppräkning vare sig till företagsskolor eller lärlingsutbildning. I propositionen 1977/78:100 föreslog den dåvarande regeringen en höjning , vilket biföll. Motiven för dessa höjningar är att öka den yrkesutbildning som bedrivs i dessa former. Som vi framhållit i det föregående innebär regeringens förslag om gymnasieskolans dimensionering för nästa budgetår inte någon ökning jämfört med det totala platsantalet . I kostnadshänseende begränsas regeringens förslag för att motverka ungdomsarbetslösheten och tillgodose det ökade intresset för gymnasieskolutbildning till de föreslagna ökningarna av bidragen till inbyggd utbildning, företagsutbildning och lärlingsutbildning. Förutom en viss utbyggnad av studie- och yrkesorienteringen, vilket vi behandlar i en särskild motion, är sålunda regeringens satsning på ungdomarnas utbildning utomordentligt begränsad. Till detta kommer att huvuddelen av de ökade bidragen kommer att gå till företag som redan anordnar utbildning i dessa former. De fick, som nämnts, också en uppräkning av bidraget. Regeringens förslag beträffande stödet till inbyggd utbildning och företagsutbildning innebär ca 9 milj. kr. Denna uppräkning betyder enligt vår mening att staten ytterligare subventionerar befintlig utbildning utan att man får några garantier för att fler utbildningsplatser tillkommer. I ett ansträngt budgetläge finner vi det egendomligt att regeringen prioriterar denna form av insatser. Enligt vad vi har erfarit torde förhållandet vara sådant att när produktionen går ner i företag som anordnar inbyggd utbildning eller företagsutbildning minskar också intresset för att bedriva denna. Dessa företag ser inte samma behov att säkerställa en tillgång på utbildad arbetskraft som gäller i bättre Möjligheten att i stället ta emot ungdomar i beredskapsarbete används sannolikt också som en metod att på gynnsamma ekonomiska villkor nyrekrytera arbetskraft om ett sådant behov föreligger. Som illustration till detta vill vi peka på att med hänsyn till den minskade efterfrågan på utbildning i företagsskolor beslutat omfördela medlen inom berört anslag. Minskningen avseende företagsskolor uppgår till . Regeringens uppfattning att det är det ekonomiska bidraget som bestämmer omfattningen av verksamheten styrks inte av verkligheten. Efterfrågan på sådan utbildning styrs av andra faktorer. Socialdemokraterna anser således regeringens förslag om ett ökat statsbidrag till företagsutbildning och inbyggd utbildning tvivelaktigt, om man vill nå effekten att skapa fler utbildningsplatser för ungdomar som önskar yrkesutbildning. Vi har i det föregående föreslagit en rad åtgärder som enligt vår mening får en bättre effekt. Därför yrkar vi avslag på regeringens förslag om höjningar av statsbidraget till inbyggd utbildning inom området industri och hantverk samt företagsutbildning. Informationskampanj för att öka intresset för gymnasieskolans Verkstadstekniska linje 1 socialdemokraternas motion (1977/78:885) om teknisk forskning och utveckling i anslutning till propositionen 1977/78:100 behandlade vi behovet att öka intresset för tekniska och naturvetenskapliga studier både i och i gymnasieskolan. har också inkommit med en skrivelse till regeringen med förslag till åtgärder bl. a. i gymnasieskolan. Vissa av förslagen föreslås nu av regeringen bli genomförda nästa läsår, vilket vi finnér angeläget. I andra delar anger föredraganden att hon avser att senare återkomma till regeringen. Särskilt stor vikt läggs vid lärarfortbildningen i naturorienterande ämnen, vilket vi behandlar i vår motion om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i skolan. Det är angeläget att berörda myndigheter arbetar med att ta fram förslag till åtgärder för att förbättra teknisk och naturvetenskaplig utbildning på alla nivåer i utbildningssystemet samt rekryteringen till sådan utbildning. Socialdemokraterna förutsätter att regeringen successivt också presenterar förslag till konkreta åtgärder på grundval av de olika förslag som förs fram. Socialdemokraterna finner det dock egendomligt att man i så begränsad utsträckning uppmärksammar behovet att öka intresset också för verkstadsteknisk utbildning. Tillgången på kvalificerad, tekniskt utbildad personal på alla nivåer har avgörande betydelse för industrins framtida utveckling. Antalet förstahandssökande till verkstadsteknisk utbildning var /77 72 per 100 platser. Motsvarande siffra var för /79 53 sökande. Föredraganden konstaterar, utan att föreslå några åtgärder, att linjen tyvärr tilldragit sig ett oförändrat lågt intresse. Att den bristande rekryteringen till verkstadsteknisk linje är ett problem som kräver aktiva insater tycks inte regeringen vara medveten om. Med hänsyn till det framtida arbetsmarknadsbehovet inom den Verkstadstekniska industrin är denna utveckling oroande. Om det skall bli möjligt att öka produktionen och förbättra exporten, torde en väsentlig del falla på verkstadsindustrin. Vid ett förbättrat konjunkturläge är en förutsättning för en ökad produktion att det finns utbildad kvalificerad arbetskraft att tillgå. Den Verkstadstekniska linjen ger dessutom en bred praktisk-teknisk grundutbildning, som kan nyttiggöras inom flera yrkesområden. På samma sätt som man nu diskuterar åtgärder för att öka rekryteringen till naturvetenskaplig och teknisk utbildning är det enligt vår mening nödvändigt att också det vikande intresset för verkstadsteknisk utbildning tas upp till diskussion för att tillsammans med berörda myndigheter och arbetsmarknadens parter komma fram till lämpliga åtgärder för att förbättra rekryteringen. Möjligheterna att även intressera flickor för denna utbildning bör då tas upp. En omedelbar åtgärd som enligt vår mening bör vidtas är att får i uppdrag att i samarbete med och utforma en informationskampanj som beskriver utbildningen och möjligheterna på arbetsmarknaden. 1 sammanhanget bör även övervägas hur studie- och yrkesorienteringen kan medverka i kampanjen. Åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i skolan I en särskild motion har socialdemokraterna föreslagit ökade resurser i storleksordningen 100 milj. kr. för att förbättra arbetsmiljön i skolan. Vi har i den motionen också angivit att en del av dessa ökade resurser är avsedd för särskilda åtgärder i gymnasieskolan, bl. a. för att kompensera den av regeringen borttagna SÅS-resursen. För gymnasieskolan har vi avsatt 5 milj. kr. Eftersom vi här behandlat de förändringar av anslagsteknisk natur som rör den gymnasiala utbildningen framför vi vårt konkreta yrkande i denna motion. Motiven för de ökade insatserna behandlas dock i ett sammanhang i nyssnämnda motion. Vi har i det föregående föreslagit fler platser i gymnasieskolan. Kostnaderna för det ökade platsantalet i gymnasieskolan uppgår till 27,2 milj. kr. föreslår vi att avslår de föreslagna höjningarna av statsbidragen till inbyggd utbildning med 4,7 milj. kr. och till företagsutbildning med 4,29 milj. kr. samt att anslaget till lärlingsutbildning på 7,53 milj. kr. förs över till gymnasieskolanslaget. Sammanlagt innebär våra förslag i denna motion ökade statsutgifter med ca 18 milj. kr. Till detta kommer den av oss i motionen om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i skolan föreslagna särskilda resursen till gymnasieskolan, 5 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om att regeringen meddelar föreskrifter så att gymnasieskolans organisation fr. o. m. /81 i största möjliga utsträckning avgörs av länsskolnämnderna inom de ramar som fastställts av regering och riksdag, 2. att beslutar öka antalet årsstudieplatser främst för yrkesutbildning inom gymnasieskolans s. k. stora ram med 3 400 till 114 250 motsvarande av den aktuella årskullen 16-åringar (kr. 3. att beslutar berny ndiga regeringen att utfärda bestämmelser om förhyrning av utbildningskapacitet i företag i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att hos regeringen hemställa att ges i uppdrag att planera korta och påbyggbara kurser i gymnasieskolan från , i första hand motsvarande 2 000 årsstudieplatser, i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att med avslag på regeringens förslag om att länsskolnämnderna skall fatta beslut om beviljande av lärlingsbidrag beslutar bemyndiga regeringen att vidta förändringar i fråga om lärlingsutbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att beslutar att anslaget Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. (C 26. ) skall utgå ur riksstaten och att föreslaget belopp för /80 av . förs över till anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor (C 17. 7. att beslutar avslå förslaget i propositionen 1978/ 79:100 bil. 12 (C 17. Bidrag till driften av gymnasieskolor) om höjning av statsbidraget till inbyggd utbildning inom området industri och hantverk (- . 8. att med avslag på förslaget i propositionen 1978/ 79:100 bil. 12 om höjning av statsbidraget till företagsskolor beslutar att till Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning (C 25. ) anvisa ett i förhållande till rege ringens förslag med . minskat anslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en informationskampanj i syfte att öka intresset för gymnasieskolans Verkstadstekniska linje, 10. att beslutar om en resurs på . till förfogande att fördelas till gymnasieskolor i enlighet med vad som anförts i motionen 1978/79:629, 11. att beslutar att till Bidrag lill driften av gymnasieskolor (C 17. ) för /80 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (+ , + ,-, + .) förhöjt förslagsanslag av 2 . () () () HANS () () () () () () () () () ()