mot · G2022212 · 1979-03-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:96 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret I föreliggande proposition föreslås att flygflottilj () skall läggas nedden . Nedläggning av Hässiö har även varit aktuell vid tidigare tillfällen. Från och i har starka skäl talat emot en indragning av . Dessa skäl har förstärkts och nya har tillkommit. En bristande balans råder mellan industri och servicenäringar inom länets näringsliv. Detta förhållande gäller i hög grad även , sedan hänsyn tagits till kommunens roll som länscentrum med därav följande regionala servicefunktioner. Den låga serviceandelen i länet i förening med en starkt dominerande industrisektor, sammansatt av ett fåtal stora företag, får till resultat en dåligt differentierad arbetsmarknad med alla problem detta innebär med tanke på valfrihet och möjligheter för fler än en i samma familj att få arbete. Om en positiv utveckling inte skall hämmas, måste en ökad differentiering av näringslivet uppnås i länet. Problemen med det ensidiga näringslivet accentueras under nu rådande förhållanden med omstrukturering och personalreducering inom industrin. Stålindustrin, som är av stor betydelse för sysselsättningen i länet, har stora problem. Stålindustrin har varit föremål för intensiv utredningsverksamhet, men initiativen har överlåtits till industrin. Resultaten av detta kan bli att betydande förändringar kan komma att ske, men i avsaknad av en statlig strukturplan är det oklart i vilka former och var. Även inom andra industribranscher föreligger svårigheter. Betydande neddragningar har skett . Men även omfattande strukturförändringar med personalminskning som följd kan förutses. Detta kan komma att påverka arbetsmarknaden i länet mycket allvarligt på både kortare och . Andra förhållanden som påverkar länets industri (ASEA-Atom, ASEA m. i ogynnsam riktning är osäkerheten när det gäller energifrågorna. För länets utveckling är det i detta läge särskilt ogynnsamt om län och kommun skulle drabbas av det avbräck en nedläggning av skulle innebära. Till de allmänna bakgrundsförutsättningarna i resonemangen om hör även de förändringar som skett i befolkningsutvecklingen i länet och kommunen. Från att ha varit ett av de mest expansiva områdena i riket har befolkningstillväxten upphört . Detta förhållande gäller både för och för länet i sin helhet. 1 detta sammanhang kan det påpekas att nettoutflyttningen från länet under uppgår till 9 600 personer. Den prognosöversyn som skett i samband med den forsta årliga översynen av länsplaneringen (utan hänsyn tagen till de nya förutsättningarna inom stålindustrin) pekar på en endast obetydlig befolkningstillväxt i såväl länet som kommunen fram till 1985.1 december 1976 fattade beslut om nya befolkningsramar för länen. För del innebär detta en befolkningsram på 265 000-275 000 invånare 1985. Planeringen bör dessutom inriktas mot mitten av intervallet, dvs. en målbefolkning på 270 000 personer . Såsom tidigare påpekats kommer det att bli mycket svårt att nå upp till denna målsättning, om inte extra insatser sätts in. Såväl den offentliga sektorn i sin helhet som den statliga verksamheten med förgreningar inom industrin är underrepresenterad i länet. Detta var förhållandet även innan besluten om utlokalisering av statlig verksamhet fattades. är ett av de få länen utanför storstadsregionerna som inte fick del av den statliga utlokaliseringen. Dessutom kan konstateras beträffande att det har försvunnit närmare 2 000 arbetstillfällen inom den statliga sektorn (, centrala flygverkstaden och försvarets centrala skolor). En viss kompensation har erhållits genom tillkomsten av det statliga bolaget med f. n. En eventuell avveckling av skulle innebära att ytterligare 400 arbetstillfällen inom statlig verksamhet försvinner från , vilket innebär en befolkningsminskning på ca 1 000 personer, om inte alternativa sysselsättningstillfällen skapas. Beträffande effekterna på skatteunderlaget innebär det ett inkomstbortfall för kommun och landsting med 6 milj. kr. är den enda statliga verksamheten i länet utanför industrisektorn och den regionala förvaltningen som är av någon större betydelse i sysselsättningsavseende. Skulle en indragning av bli ofrånkomlig, är det utomordenligt angeläget att annan statlig verksamhet lokaliseras till länet, alternativt att verksamheten på får ett annat innehåll, t. ex. utbildning. Om en avveckling av skulle bli aktuell, innebär detta att blir det enda länet i riket utan militära fredsförband, vilket får flera konsekvenser. Bland annat innebär det ett handikapp från värnpliktssocial synpunkt att möjligheterna minskar när det gäller att fullgöra grundutbildningen i närheten av hemorten. Vid grundutbildas ca 400 värnpliktiga. Andra effekter är de svårigheter det innebär för civilförsvar samt hemvärn och andra frivilligorganisationer inom försvaret att verka i ett län utan möjligheter till en nära samverkan med ett militärt fredsförband. är dessutom ansvarig för katastrofberedskapen i länet. F l:s resurser i form av personal, material och dygnet-runt-jour utgör en mycket väsentlig del av denna katastrofberedskap. En indragning av skulle alltså fö betydande konsekvenser för kvaliteten på länets katastrofberedskap. Det bör framhållas att verksamheten vid inte medför några nämnvärda olägenheter för orten eller hindrar dess utbyggnad. Kommunen har i sin generalplanering utgått från att kommer att finnas kvar på Hässiö och har anpassat samhällsutbyggnaden med hänsyn till detta. Genom de goda terrängmässiga förutsättningarna begränsas bullerstörningarna avsevärt. Det lär knappast finnas något flygfält i landet så närbeläget en ort som medför så lite bullerstörningar och olägenheter för bebyggelsen som fältet vid Hässiö. Även har i sin planering kunnat anpassa sig till flygplatsens läge, och den utgör inget hinder för en rationell lösning av vägfrågorna. Flygplatsen har stor betydelse för civilflyget. Affärsflyget och charterflyget har fr. o. m. kompletterats med en reguljär flyglinje Västerås-Jönköping-Kastrup. har investerat 6 milj. kr. och planerar att investera ytterligare närmare 3 milj. kr. Om en indragning av skulle bli aktuell, måste de viktiga frågeställningarna beträffande en fortsatt civil flygverksamhet lösas. Beträffande de regionalpolitiska resonemangen som FFU för fram i sitt betänkande bör följande observeras. FFU har studerat rapport och kommit fram till att skapas det 2 400 nya arbetstillfällen i . Detta är i och för sig riktigt, men FFU har inte studerat den del av rapport som talar om hur många arbetstillfällen som behövs i med hänsyn till den befolkning som redan bor i kommunen. För att bereda kommunens ungdomar och kvinnor arbete krävs det betydligt fler arbetstillfällen än de beräknade 2 400. För att uppnå planeringstalets lägsta värde 122 000 invånare 1985 (nollframskriven befolkning) fattas det enligt rapport i 1 400 arbetstillfällen. En siffra som vuxit till 2 800 i rapport , bl.a. med hänsyn till utvecklingen inom ASEA. För länet i sin helhet är motsvarande brist på arbetstillfällen för att uppnå det nedre befolkningsramvärdet (nollframskriven befolkning) 3 000 sysselsättningstillfällen, som i rapport vuxit till 6 600.1 dessa resonemang har det dessutom förutsatts att kommer att finnas kvar. Det sker alltså f. n. en ganska dramatisk försämring av den västmanländska arbetsmarknaden. Ett uttryck för detta är att det totala antalet arbetslösa i länet uppgick till 10 100 och till 10 400. Antalet lediga platser var 700 resp. 800. I FFU:s diskussioner om vilken flottilj som bör läggas ned utkristalliserar sig två flottiljer, i och i . Vid de regionalpolitiska resonemangen nämns ingenting om att man delvis jämför ojämförbara storheter. är ett primärt centrum, vars arbetsmarknad skall erbjuda hela länet en mångfasetterad och väl sammansatt arbetsmarknad, och i det sammanhanget fyller en mycket viktig funktion. är ett regionalt centrum med annorlunda krav på arbetsmarknaden. Indragningen av en flottilj motiveras helt av försvarsekonomiska skäl. Det ären inbesparing som måste göras enligt de direktiv som utredningen erhållit. Ju större vikt det läggs vid de ekonomiska resonemangen vid val av nedläggningsflottilj, desto klarare kan man konstatera att försvarets investeringspolitik har föregripit ett eventuellt riksmötesbeslut om nedläggning av just . I och med att har kommit med i nedläggningsdiskussionerna har man avstått från underhåll och nyinvesteringar, vilket sedan har använts som argument för en nedläggning av . Av betänkandet framgår det att ganska omfattande investeringar gjorts vid F 16 i och F 17 i . Beträffande konstaterar utredningen själv: Byggnaderna har ej genomgått normal modernisering varför betydande iståndsättning krävs. Hangarerna och flygverkstaden är omoderna, starkt nedslitna och olämpliga för flygplan 37. Vi finnér detta tillvägagångssätt diskutabelt. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att bifaller regeringens förslag om nedläggning av en flygflottilj, 2. att beslutar att i bibehålls inom flygvapnets fredsorganisation, 3. att - för den händelse att yrkandet under 2. ovan ej bifalles - uttalar att Västeråsregionen genom regionalpolitiska insatser helt skall kompenseras för de förluster på arbetsmarknaden som en nedläggning av leder till, 4. att förordar tillsättandet av en särskild arbetsgrupp med uppgift att följa utvecklingen och föreslå de åtgärder som bedöms erforderliga. () () () () () () ()