mot · G202721 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. En god försörjning med verksamma och säkra läkemdel är synnerligen viktig för en fungerande hälso- och sjukvård. Den snabba utvecklingen på läkemedelsområdet har givit hälso- och sjukvården effektiva verktyg i kampen mot sjukdom och ohälsa. Det är ingen överdrift att påstå att läkemedel har utgjort ett av de viktigaste hjälpmedlen för att utrota många stora folksjukdomar och förbättra hälsotillståndet. har läkemedelsutvecklingen inte varit problemfri. Biverkningar, överkonsumtion och felanvändningar medför bekymmer och problem. Vårt lands tillgång till effektiva och säkra läkemedel garanteras dels genom en omfattande import från utlandet, dels genom egen tillverkning inom landet. I dagens läge svarar importen för hälften och den egna tillverkningen, varav en del är licenstillverkning, för ungefär hälften av den svenska hälsooch sjukvårdens läkemedelsförsörjning. Utvecklingen på läkemedelsområdet, som går mot en allt större specialisering, gör det naturligt att , som svarar för 1 å av världens läkemedelsforskning, i allt högre grad blir beroende av utlandet för sin läkemedelsförsörjning. finns det anledning att betona att har en livskraftig och framgångsrik läkemedelsindustri, som kompenserar denna import genom en motsvarande snabb ökning av sin export. Det är väsentligt att bedriver en fri och öppen import. Den måste dock vara underkastad de stränga kontrollregler som råder i och som är en nödvändighet för att garantera att endast effektiva och säkra läkemedel kommer till användning inom hälso- och sjukvården. För den svenska läkepiedelstill verkningen är det angeläget att ha en fri och obunden läkemedelsindustri, som i konkurrens med internatiionella företag kan vara framgångsrik inom sina resp. områden. Från socialdemokratiskt håll har förslag framförts om en socialisering av den svenska läkemedelsindustrin. En sådan åtgärd skulle dels minska effektiviteten i läkemedelsindustrin, dels också kunna utgöra en fara för kontrollarbetet. Internationella erfarenheter visar att framstegen på läkemedelsområdet praktiskt taget uteslutande görs i de länder där det finns en fri och konkurrerande läkemedelsindustri. Skulle produktionen av läkemedel koncentreras i statens hand finns även risk för att kontrollen av läkemedel blir mindre rigorös. Även här visar interntionella erfarenheter att i länder med statligt produktionsmonopol läkemedelskontrollen fungerar sämre, därför att kontrollmyndigheten inte är lika fristående från producentintressen. 1 det sammanhanget kan erinras om att de enda läkemedel som säljs i och som inte har genomgått föreskriven läkemedelskontroll är tillverkade av statlig producent. Viktiga läkemedelsinitiativ av trepartiregeringen Målet måste i stället vara att 11 effektivare och säkrare läkemdel till rimligare priser samt bättre läkemedelskunnande och läkemedelshantering hos både sjukvårdspersonal och patienter. Ett omfattande utrednings- och reformarbete inleddes i syfte att få till stånd en fördjupad läkemedelskontroll, en förbättrad läkemedelsinformation och en effektiv prisövervakning av läkemedel. T re utredningar utarbetade ett omfattande utredningsmaterial, som skulle ligga till grund för ett samlat reformarbete inom läkemedelsområdet. En sådan proposition var planerad till . Utökad och bättre läkemedelsinformation Genom utökad information till allmänhet och patienter skulle läkemedelskunnandet kunna förbättras så att de berörda bättre kan ta ställning till de fördelar och de nackdelar som läkemedelsbehandling i olika former erbjuder. råder ofta överdrivna föreställningar såväl om läkemedels fördelar som om deras nackdelar. Ett problem inom hälso- och sjukvården är att många människor -särskilt de äldre - inte tar läkemedel i föreskriven omfattning av rädsla för biverkningar av olika slag. Därigenom blir läkemedlen ofta verkningslösa. Ett annat problem är att människor använder läkemdel i alltför stor utsträckning med bieffekter eller beroende som följd. Även informationen till andra yrkesgrupper än läkarna måste förbättras inom hälso- och sjukvården. Inte minst viktigt är att vårdpersonal på institutioner inom åldringsvård liksom i öppen vård samt hemsamariter får ett förbättrat läkemedelskunnande. Sådan personal har ofta att hjälpa de gamla med deras medicinering som ofta är omfattande. Det beräknas att inemot av alla läkemedel används av personer som är . Apoteken kan med sin kvalificerade personal här göra betydande insatser för ett förbättrat läkemedelskunnande. I sin i förhållande till sjukhusen mer odramatiska miljö kan apotekens personal både komplettera och ge självständig information som är av värde för läkemedlens rätta handhavande och användning. Detta gäller också information om receptfria läkemedels möjligheter och begränsningar. Mycket talar för att en sådan förstärkt information till patienter och allmänhet kan ske utan omfattande extra kostnader. För att nå ett bättre samspel mellan de olika informationsgivarna på läkemedelsområdet, vars uppgifter delvis överlappar varandra, bör ett särskilt läkemedelsinformationsråd inrättas med uppgift att samordna aktiviteterna och fl till stånd en lämplig rollfördelning mellan parterna. Bättre kontroll med ett läkemedelsverk Beträffande kontrollen av läkemedel föreslog läkemedelskontrollutredningarna ett omfattande program, som skulle effektivisera och förstärka möjligheterna att kontrollera läkemedel såväl före deras introduktion som under användningen. Härigenom skulle kontrollarbetet påskyndas och för sjukvården väsentliga läkemedel snabbare kunna introduceras, som möjligheterna att upptäcka och förhindra biverkningar och andra icke önskade effekter skulle förbättras. Förutsättningen för ett kontrollarbete av hög kvalitet är emellertid att den statliga läkemedelskontrollen har både ekonomiska och personella resurser för att genomföra ett sådant arbete. För att uppnå detta krävs det en hög vetenskaplig kompetens, som kan vara svår att uppnå inom ramen för en sammanhållen socialstyrelse med dess väsentligen annorlunda inriktning av verksamheten. föreslog därför att , som är förlagd till i nya lokaler, skulle avskiljas till ett särskilt läkemedelsverk, framför allt för att ge en möjlighet till mer vetenskapligt inriktad rekrytering och en mer vetenskapligt präglad verksamhet. Ett sådant särskiljande skulle inte innebära några nya kostnader. Tvärtom skulle det medföra administrativa fördelar och därigenom minska byråkratin och öka effektiviteten. har avsevärda administrativa problem. Själva storleken på verket har ansetts utgöra ett problem för en effektivt fungerande förvaltning. Ett särskiljande av läkemedelsavdelningen skulle mot den bakgrunden innebära en effektivisering såväl av i dess helhet som av läkemedelsavdelningens verksamhet. Upprättandet av ett särskilt läkemedelsverk skulle enligt utredningen inte medföra några ökade kostnader. Endast överförande av någon enstaka tjänst från administrativa avdelning till läkemedelsverket krävs. Det nya verkets styrelse skulle kunna utgöras av den nuvarande läkemedelsnämnden, som i praktiken leder läkemedelsavdelningens verksamhet. Även priskontrollen till läkemedelsverket Den tredje utredningen har haft till uppgift att se över prisövervakningen inom läkemedelshanteringens samtliga led. Detta är en viktig uppgift, eftersom läkemedelskostnaderna uppgår till , varav ungefär 75 96 bestrids av allmänna medel, främst via sjukförsäkringen. F. n. råder den principiellt felaktiga situationen att den statliga priskontrollen är delegerad till ett kommersiellt företag, , som dessutom fungerar som monopoldetaljist. Utredningen föreslog att priskontrollen av läkemedel skulle föras över till det föreslagna läkemedelsverket och att den där skulle handhas av en särskild prisenhet och beslut fattas av en särskild prisnämnd med representanter för sakkunskap inom såväl prisområdet som inom det vetenskapliga området. Även Apoteksbolagets påslag skulle omfattas av kontrollverksamheten. Det är angeläget att prisövervakningen på läkemedelsområdet förbättras och att den kan ske enligt mer allmänna riktlinjer än som är fallet. Dessutom är det angeläget att priskontrollen åläggs en statlig myndighet och inte som ett visserligen av staten majoritetsägt men dock kommersiellt bolag. Särskilt angelägen är kontrollen av Apoteksbolagets egna påslag, då det har monopol på detaljhandel med läkemedel och därigenom inte utsätts för kostnadspressande konkurrens. De prisstegringar som skett inom läkemedelsområdet, sedan Apoteksbolaget bildades, beror till större delen på ökade kostnader för Apoteksbolagets egen verksamhet. utgör dessa av läkemedelspriset över disk. Även om Apoteksbolaget inte höjt sina marginaler, sedan den nya styrelsen tillträdde , är det angeläget att en monopolverksamhet är underkastad prisövervakning. En sådan är även av värde för Apoteksbolaget, som härigenom kan få sina påslag bedömda med hänsyn också till de särskilda uppgifter som bolaget ålagts av statsmakterna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till en samlad läkemedelsproposition enligt i motionen anförda riktlinjer. () () () () () HANS NYHAGE (m) G. () i