mot · G2021351 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om fortsatt vårdlärarutbildning i startade en extra vårdlärarkurs om tre terminer i . Förläggningen av kursen till skedde efter det att bl. a. läns landsting i olika sammanhang kraftigt understrukit nödvändigheten av att vårdlärarutbildningen lokaliseras till flera orter i landet, så nära de studerandes hemort som möjligt. 1 anslutning till medgivandet till den extra kursen i uttalades att erfarenheterna av denna decentraliserade vårdlärarutbildning borde avvaktas före ett övervägande att förlägga vårdlärarutbildningen till andra än hittillsvarande orter. Efter motion till har senare medgivits att ännu en extra vårdlärarkurs finge anordnas i med början . Denna senare kurs kommer att pågå till . De båda extrakurserna har var och en omfattat 24 utbildningsplatser och avsett utbildning av sjuksköterskor till lärare i hälso- och sjukvård. Upptagningsområdet för den första kursen var enligt regeringens beslut regionsjukvårdsområdet, medan det för den nu pågående kursen inte funnits någon begränsning i detta avseende. Trots den korta tid som i båda fallen funnits mellan beslut om kursernas inrättande och kursstart, har antalet ansökningar varit mycket stort. Detta styrker den tidigare av framförda uppfattningen att utbildningen bör utlokaliseras i landet, så nära de studerandes hemort som möjligt. Till den första kursen inkom anmälningar från 51 behöriga sökande, trots mycket kort ansökningstid. Till nu pågående kurs inkom inte mindre än 126 ansökningar. I årets budgetproposition anför föredragande statsrådet bl. a. att bristen på behöriga vårdlärare är mycket besvärande. Andelen icke behöriga vårdlärare uppgick till nära 25 96. De lokala variationer i tillgång på vårdlärare som redovisats styrker, enligt UHÄ, uppfattningen att de som söker sig till vårdlärarlinjen bor i eller i närheten av utbildningsorten. UHÄ framhåller mot denna bakgrund att man måste överväga att sprida utbildningen för att inte nuvarande bristsituation i vissa delar av landet skall bli bestående. Mot bakgrund av den svåra bristsituationen förordas, i enlighet med vad UHÄ har föreslagit, att vårdlärarlinjen fr. o. m. nästa budgetår anordnas även vid universiteten i och med 24 nybörjarplatser på vardera utbildningsorten. 1 syfte att bredda den geografiska rekryteringsbasen inom regionen har resp. regionstyrelse föreslagit att ubildningen skall kunna bedrivas som distansundervisning, eller att delar av utbildningen skall kunna 1 1978/79. förläggas till andra orter inom regionen. Föredragande statsrådet har inte haft något att erinra mot förslaget i detta avseende. I fråga om utbildning i har statsrådet anfört följande. Vid min medelsberäkning har jag, i likhet med UHÄ, utgått från att någon antagning till vårdlärarutbildningen i inte kommer att äga rum inför nästa budgetår. Det framtida behovet av vårdlärarutbildning där bör, enligt min mening, tillgodoses genom andra åtgärder än en permanent förläggning av vårdlärarlinjen dit. Med anledning av uttalandet att erfarenheterna av den decentraliserade utbildningen borde avvaktas före ett beslut att förlägga utbildningen till andra orter, kan det finnas skäl att något närmare belysa erfarenheterna och utfallet av den första extrakursen i . Av de 24 eleverna i kursen har samtliga utom en anställning som lärare, flertalet i län, men några inom , och . Detta visar att till kursen i fråga i allra största utsträckning sökt och antagits studerande, som efter genomgången utbildning avsett att verka som lärare. Kursen har utvärderats av såväl de studerande själva som av elevernas lärare. Även representanter för UHÄ har besökt och gjort en utvärdering. Ett samstämmigt uttalande ger vid handen att vårdlärarutbildningen i kunnat genomföras på ett mycket tillfredsställande sätt. Undervisningen i prekliniska ämnen har genomförts av lärare med docentkompetens och i kliniska ämnen huvudsakligen av lärare med samma kompetens. Undervisningen i psykologi, pedagogik och vissa metodikavsnitt har handhafts av universitetslektorer med erfarenhet från lärarutbildning. Praktikplatsfrågan har lösts på ett tillfredsställande sätt, och genom att tillhandahållit resurser i form av särskild handledare har inte mindre än 18 lärarkandidater kunnat tas emot vid egna skolenheter, gymnasieskola och högskola. Ett omfattande och engagerat arbete har lagts ned av såväl studieledare som lärare, och värdefulla erfarenheter har vunnits. Som väl är känt och som också redovisats tidigare är huvudparten av dem som söker lärarutbildning inom vårdsektorn unga kvinnor som p. g. a. familjebildning är ortsbundna och därför inte kan genomföra en utbildning på för stort avstånd från hemorten. Det framgår också helt klart av den årliga statistik som upprättar att skolorna på och i närheten av de etablerade utbildningsorterna har betydligt lättare än övriga skolor att få lärartjänsterna besatta med behöriga lärare. Tillgången på behöriga lärare i förhållande till det totala antalet tjänster varierar kraftigt mellan de olika länen. Vi hänvisar här till särskilt upprättad sammanställning (bilaga). Av sammanställningen kan utläsas att den relativa bristen i län för här aktuella lärartjänster 1977 var mot 1976. Den för länet redovisade bristen för är med undantag för (45,9 96) och (43,6 96) den högsta i landet. För landet i sin helhet redovisas en relativ brist på 24,8 96 för . Enligt de underhandsuppgifter som erhållits från var den relativa bristen på vårdlärare i landet 26,4 96 mot 24,8 96 1977 och 25,7 96 1976. Av den bilagda sammanställningen över lärarsituationen framgår att den relativa bristen i landet har ökat ganska kraftigt , nämligen från 23,9 96 till 26,4 96. Vid , läns landstings skola för vårdutbildning, finns f. n. 79 lärartjänster inrättade. Bristen på behöriga lärare uppgick till 35,2 96, motsvarande 40,8 tjänster. Ett problem i detta sammanhang är den skeva sammansättningen av lärarkåren inom vårdutbildningen. Flertalet lärare är unga kvinnor, som p. g. a. familjebildning önskar arbeta på deltid. Önskemålen om deltidstjänster ökar . På Alnängsskolans 79 lärartjänster finns f. n. 46 befattningshavare som arbetar deltid av varierande omfattning. Detta medför givetvis ökat behov av lärare. Till detta kommer också det ökade behovet p. g. a. den fr. o. m. gällande lagen om rätt till vård av barn genom särskild föräldrapenning (SFP) och rätt till 25 96 nedsättning av arbetstiden intill dess barnet fyllt . 1 sammanhanget måste även beaktas tjänstledigheter av andra orsaker. För lärare vid uppgick tjänstledigheter för vård av egna barn, för studier och för egna angelägenheter till totalt 16 tjänster, fördelade på 26 befattningshavare. Vid bedömningen av det framtida behovet av lärare gäller det också att se till det ökade utbildningsbehovet. Vi vill här nämna att Alnängsskolan i samarbete med AMS för /80 planerat att - under förutsättning att lärarfrågan kan lösas - genomföra 12 kurser för utbildning till vårdbiträden, såväl 10- som 20-veckors. I det här sammanhanget måste vidare beaktas att kommer ett ökat tryck på gymnasieskolan genom den s. k. För län innebär det att antalet 16-åringar ökar med ca 600. Likaledes kommer, om Vård-77:s förslag att all vårdinriktad högskoleutbildning skall bygga på en gymnasieutbildning med motsvarande inriktning (2årig vårdlinje eller motsvarande) genomförs, detta att medföra en ökad belastning och ett ökat lärarbehov. I har på de två åren som gått sedan vårdlärarutbildningen startade, genom bl. a. insatser och den lokala tillgången på kompetenta studieledare och lärare, byggts upp en lärarutbildning som fungerar självständigt. Vårdlärarlinjen har växt in i den statliga högskolan i . Utbyte vad gäller lärare och gästföreläsare sker med övriga högskolelinjer. Även mellan studerande på vårdlinjen och övriga högskolelinjer har etablerats ett utbyte och ett samarbete som är värdefullt för utbildningen och som framgent kan ytterligare utökas. När det gäller forskningsanknytning har på samma sätt goda kontakter etablerats med högskolans övriga utbildningar och med en av särskilt anställd forskningsadministratör. Inom lärarkursen har utvecklingsarbete vad gäller vårdutbildning inletts, som senare med utmärkt resultat kunnat fullföljas vid utbildningar. Med hänvisning till vad som här anförts vill vi föreslå att vårdlärarutbildningen i fortsätter i avvaktan på att den i budgetpropositionen föreslagna vårdlärarutbildningen i kan anordnas och genomföras som distansundervisning och också utvärderas. I detta sammanhang vill vi peka på, att - utöver bristen på vårdlärare med en utbildningsbakgrund som sjuksköterska/sjukskötare-det även råder brist på lärare med annan utbildningsbakgrund inom vårdsektorn. I något fall saknas helt lärare med adekvat pedagogisk lärarutbildning. Som exempel kan nämnas att stor brist råder på lärare med grund- eller yrkesutbildning som laboratorieassistent (27,3 96), ålderdomshemsföreståndare(60,9 96), arbetsterapeut (28,9 96), hörselvårdsassistent (100 96), medicinska assistenter (34,6 96) och tandhygienister (59,4 96). Inom parantes uppgivna procenttal anger den relativa bristen på lärare inom adekvat lärarutbildning och har under hand erhållits från . Uppgifterna är hämtade ur underlaget för lärarstatistiken. Då alla dessa grundutbildningar finns i , skulle lärarutbildningen i mycket väl kunna omfatta en eller flera av dessa grundutbildningar i kombination med utbildning för sjuksköterskor. Ett bibehållande av vårdlärarutbildningen i skulle innebära ett fortsatt utnyttjande av en utbyggd och självständig, väl fungerande utbildningsorganisation, etablerade lärarkontakter, personal, lokaler, utrustning och nedlagt kapital. Vi hemställer under hänvisning till det anförda att som sin mening ger regeringen till känna att vårdlärarutbildningen i bör bibehållas, i vart fall för tid intill dess den till föreslagna utbildningen organiserats som distansundervisning och utvärdering av undervisningen i denna form skett. () () () i Kumla () () () () ALNÄNGSSKOLAN Box 1323 701 13 SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖR SJUKSKÖTERSKOR INRÄTTADE LÄRARTJÄNSTER OCH RELATIV BRIST 1974-1978 Materialet för 1974-1977 hämtat ur SÖ:s redovisning över lärarsituationen per den . angivna värden har under hand erhållits från SÖ. Relativ brist i %