mot · G2022371 · 1979-03-29 00:00:00 — har föreslagit att statsbidrag enligt i huvudsak samma principer som tidigare skall utgå , varefter bidragssystemet enligt verkets mening skall kunna avvecklas. Vi delar uppfattning att statsbidrag även bör utgå under framöver. Om detta statsbidrag tas bort i nuvarande utbyggnadsskede, kan den fortsatta förbättringen av avloppsreningen komma i ett sämre läge som påfrestningarna på vissa kommuners ekonomi blir stora. Vi yrkar alltså avslag på regeringens förslag i denna del. Regeringen föreslår även att nu utgående statsbidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukare avskaffas. Detta görs trots att såväl kommunalekonomiska utredningen som socialutredningen föreslagit att de t. v. skall behållas. Vi anser att man inte i propositionen redovisat några bärande skäl för att statsbidragen till dessa ändamål nu skall upphöra. De ingår som ett viktigt led i samhällets insatser mot missbruk och mot den alltmer tilltagande utslagningen. Vi yrkar således avslag på regeringsförslaget i denna del. Fr. o. m. gjordes en rad förmåner vid t. ex. sjukdom, barns födelse, arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning skattepliktiga. beslöts även att dessa förmånsinkomster inte skulle inräknas i det kommunala skatteunderlaget. Motivet härför var som också framhållits i sjukpenningutredningens betänkande att kommunernas ekonomi skulle förbli opåverkad av övergången till beskattade förmåner. Om kommunerna hade fått inräkna dessa förmånsinkomster i sitt skatteunderlag skulle de fått en kraftig inkomstförstärkning till följd av denna omläggning som belastningen på den statliga budgeten hade blivit i motsvarande mån större. I princip gäller detta argument fortfarande med oförändrad kraft. Det kan knappast framstå som rimligt att en omläggning av skattesystemet som i sak icke berör kommunerna skulle ge upphov till att de får en ökning av sina skatteinkomster till priset av en motsvarande belastning på den statliga budgeten. Den grundläggande utgångspunkten för skatteomläggningar av denna typ bör allt framgent vara att de skall förhålla sig neutrala till den kommunala sektorns ekonomi. kan man konstatera att de regler som gällt fr. o. m. har varit förknippade med vissa nackdelar: de är administrativt betungande och leder dessutom till att kommunerna har vissa svårigheter att bedöma skatteunderlagets utveckling. Redan i propositionen 1973: 49 1978/79: 2371 med förslag om beskattning av förmånsinkomster anfördes att förfarandet borde ses som ett provisorium. Vid en omprövning av systemet för statsbidrag till kommunerna borde man sträva efter att slopa den särskilda behandlingen av skatteunderlag som utgörs av skattepliktig sjukpenning m. m. I propositionen 1978/79: 95 föreslås att kommunerna får tillgodoräkna sig skatteunderlaget på förmånsinkomsterna fr. o. m. . Detta skulle innebära att kommunerna fick tillgodoräkna sig ett ytterligare skatteunderlag på inemot , motsvarande en inkomstskatt på ca . Den statliga budgeten skulle som en konskevens av enbart denna reform då försvagas med samma belopp. För att neutralisera denna effekt föreslås i propositionen ett borttagande av skattebortfallsbidraget samt kompensationen skattereform. Men detta räcker inte till för att åstadkomma kostnadsneutralitet utan dessutom föreslås även att grundavdraget vid den kommunala taxeringen ökas från . Genom dessa olika förändringar uppnår man i stort sett en kostnadsmässig neutralitet . Åren därefter kommer däremot kommunerna att vinna på den föreslagna omläggningen. Detta beror bl. a. på att den motpost som utgörs av höjningen av grundavdraget beloppsmässigt sett blir i stort sett oförändrad som det tillkommande skatteunderlaget i form av förmånsinkomsterna växer med i varje fall samma takt som den totala inkomstsumman. Stigande löner medför nämligen också ökade ersättningar i t. ex. sjukförsäkringssystemet. Men betalningsmassigt sett faller ansvaret för detta tillkommande skatteunderlag helt på den statliga sektorn, som sedan genom skatter och avgifter får finansiera dessa ökade kostnader. beräknar man att den av regeringen föreslagna omläggningen skulle leda till en merbelastning för staten om ca . Den föreslagna omläggningen åstadkommer med andra ord neutralitet mellan statens och kommunernas ekonomier endast under det år omläggningen sker därefter förorsakar den staten en ständig merbelastning. Med hänsyn härtill yrkar vi avslag på den av regeringen föreslagna omläggningen av beräkningen av det kommunala skatteunderlaget. Eftersom det likväl finns skäl att förenkla sättet att beräkna inkomstunderlaget från förmånsinkomsterna, bör hemställa hos regeringen att ett nytt förslag till lösning av denna fråga framläggs. Denna lösning bör då uppfylla kravet att vara kostnadsmässigt neutral mellan stat och kommun inte bara då omläggningen sker utan även så långt detta är möjligt att bedöma . Skulle det finnas skäl framöver att förstärka kommunernas ekonomi och förändra kostnadsfördelningen mellan stat och kommun, bör detta ske genom särskilda beslut och inte byggas in som en automatiskt verkande effekt vid beräkningen av det kommunala skatteunderlaget. 1978/79: 2371 Det bör i anslutning härtill framhållas att konsekvenserna av ett uppskjutande av en reform på detta område finansiellt sett blir obetydliga . Detta gäller såväl för kommunkollektivet i sin helhet som för de enskilda kommunerna. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändig författningstext. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. godkänner vad som i motionen anförts om den kommunala ekonomin, 2. godkänner de riktlinjer för skatteutjämningsbidragen som anförts i fråga om behandlingen av barnomsorgen, 3. beslutar uttala att statsbidrag för daghem, fritidshem och familjedaghem höjs fr. o. m. , 4. beslutar avslå regeringens förslag om att statsbidraget till kommunala avloppsanläggningar skall upphöra att gälla från , 5. beslutar avslå propositionens förslag att statsbidragen till alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukare skall upphöra fr. o. m. 6. hos regeringen anhåller om förslag till förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget i enlighet med vad som i motionen anförts. () HANS () () () () () () () () () () () ()