ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021906 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1906 av och om decentraliserade högstadier vid specialskolorna Specialskolorna har varit föremål för debatt i olika omgångar. Den senaste debatten har gällt specialskolans högstadium där startats en försöksverksamhet, som innebär att nu pågår högstadieundervisning vid samtliga upptagningsskolor inom specialskolan för döva och hörselskadade. Enligt proposition 1965:70 (SU 1965:101, rskr 1965:275) skulle specialskolans högstadium för döva och hörselskadade centraliseras till Birgittaskolan i . infördes grundskola i specialskolan, dvs. en anpassning skedde till läroplan 1962. Med alla de tillvalsmöjligheter den innebar för elevernas studiegång på högstadiet fanns då inget annat organisatoriskt val än en centralisering av specialskolans högstadium p. g. det ringa elevunderlaget. I och med modifieringarna läroplan med bl. a. endast fyra tillvalsmöjligheter på högstadiet skapades förutsättningar för en decentralisering av döva elevers högstadieundervisning. Med stöd av ämbetsskrivelser (den senaste från ) beslöt att högstadieundervisningen försöksvis får anordnas vid övriga skolenheter i specialskolan. Således startade högstadieundervisning vid i /71, vid i /73, vid i /73 och vid i /79. Från och med innevarande läsår pågår följaktligen högstadieundervisning vid samtliga upptagningsskolor inom specialskolan för döva och hörselskadade. Enligt och berörda skolors bedömning har erfarenheterna av decentraliserade högstadier varit goda. Men som framgår av budgetpropositionen 1979 är regeringen f. n. inte beredd tillstyrka att verksamheten permanentas. Efter en sådan orimligt lång försöksperiod borde tiden nu vara inne för ett slutligt ställningstagande till högstadieorganisationen i specialskolan. Anordningens karaktär av försöksverksamhet medför successivt ökade olägenheter. Framför allt gäller problemen otryggheten för lärare och annan personal, lokalanskaffningen och planeringen av undervisningen, boendet och fritidsverksamheten. F. n. pågår också en läroplansöversyn för specialskolans del vars konsekvenser måste få sin tillämpning i Det är således angeläget att beslut i högstadiefrågan tas vid behandling av årets budgetproposition så att berörda specialskolor kan råda bot på nuvarande uppdämda problem och att de skall kunna planera för sin fortsatta verksamhet. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställer vi att beslutar permanenta verksamheten med decentraliserade högstadier vid specialskolorna från och med budgetåret/ /80 och ger regeringen detta till känna.
mot · G2021907 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1907 av och om höjt bidrag till studiecirkelverksamheten I årets statsverksproposition förordar utbildningsministern att statsbidraget till allmänna studiecirklar höjs med . Därmed går statsrådet ifrån helt orealistiska förslag att statsbidraget inte skulle höjas alls. Enligt vår mening är dock höjningen med . Dessutom har ingen hänsyn tagits till de ökade kostnaderna för studiematerial, eftersom hela höjningen föreslås gälla statsbidraget till cirkelledararvode. Kostnadsökningar har dock drabbat materialframställning i lika hög grad som annat i samhället. Studiematerial som är lätta att arbeta med och därför lämpliga för deltagare med bristande studievana blir därför dyrbara att framställa. Mot denna bakgrund menar vi att även statsbidraget för materialkostnader måste höjas, och föreslår att statsbidraget till allmänna studiecirklar höjs med sammanlagt . Höjningen bör fördela sig med . till ledararvode enligt regeringens förslag och . till kostnader för material. Merkostnaden för denna höjning beräknas till 12 milj. kr., jämfört med regeringens förslag. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar 1. att statsbidraget till studiecirkelverksamhet höjs med . 2. att till Bidrag till studiecirkel verksamhet för /80 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 12 milj. kr. förhöjt anslag av .
mot · G2021909 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1909-1917 av m. fl. Genom beslut i 1977 är det möjligt för folkrörelser att starta folkhögskolor. I folkhögskoleutredningen uttalades att ansökningar från folkrörelser som inte har egen folkhögskola bör prioriteras av statsmakterna. Trots det har utbildningsministern inte föreslagit godkännande av någon ny rörelsefolkhögskola i årets budgetproposition. ingav 1976 en preliminär framställning till om rörelsefolkhögskola för LRF. Folkhögskoleverksamheten planeras att bedrivas i samarbete med . föreslog i skrivelse till angående självständiga folkhögskolor att bl. a. LRF:s ansökan skulle överföras till bedömning i ett senare skede. Som skäl mot ett förord nu angavs att Sånga-Säby-anläggningen inte skulle vara utbyggd i tillräcklig omfattning, att den planerade verksamheten ansågs ha för liten omfattning för att nå tillfredsställande bredd och att LRF skulle sakna erfarenhet av långa allmänna kurser. De två förstnämnda skälen visade sig bero på en feltolkning på . Beträffande LRF:s erfarenheter av långa kurser hänvisas till erfarenheter av långa vinterkurser vid föreningsskolan och 4-veckors och 14-dagars internatkurser i folkhögskolemässiga former. Därutöver kan hänvisas till ett omfattande samarbete med folkhögskolor runt om i landet. LRF:s behov av och förmåga att driva en rörelsefolkhögskola får anses vara väl dokumenterade. Vi finner det därför angeläget att statsbidrag utgår till en folkhögskola på . att beslutar att hos regeringen anhålla om att statsbidrag utgår till av LRF i samverkan med vissa andra organisationer bedriven folkhögskoleverksamhet på fr. o. m. /81. . ÅSLING (c) () 1 1978/79.
mot · G2021910 · 1979-01-25 00:00:00 — om förslaget rörande träteknisk utbildning i I propositionen 1978/79:100 framläggs förslag om en längre träteknisk utbildning vid högskolan i . För ändamålet disponeras 1 milj. kr. under anslagsposten först efter särskilt beslut av regeringen. I avvaktan på att utbildningen anordnas som en gren inom maskintekniklinjen skulle den arrangeras som en lokal utbildningslinje. Behovet av högre träteknisk utbildning är väl styrkt bl. a. genom de satsningar inom området som tidigare gjort, bl. a. efter motioner i . Vid Tekniska högskolan i har det funnits möjligheter att studera ämnen inom träteknik. utgör träets mekaniska teknologi en variant inom maskintekniklinjen, med 16 årsstudieplatser. Att utbildningen förlagts till sammanhänger med möjligheten att utnyttja vissa av svenska träforskningsinstitutets (STFI) resurser. Utbildningen inom träämnena på KTH är också lokaliserad till STFI. Genom denna nära samverkan har också den nödvändiga forskningsanknytningen inom ämnesområdet tillgodosetts. I budgetpropositionen 1978/79 anvisades . för att stärka forskningen inom träteknik vid KTH. I samband härmed framlades en motion (1977/78:1143) som förordade att även högskolan i skulle fl del av dessa medel. Denna motion avstyrktes av utbildningsutskottet (UbU 1977/78:22) bl. a. med hänvisning till UbU 1975:17 s. 73: "redan befintliga resurser måste utnyttjas effektivt, att investeringar som gjorts för utbildning och forskning inte får äventyras, samt att de permanenta forskningsresurserna skall vara koncentrerade till nuvarande sju orter." Även avstyrkte motionen. För att kunna bedriva meningsfull undervisning inom träteknik, liksom inom all annan högre teknisk utbildning, krävs forskningsanknytning. Att för att kunna bedriva träteknisk utbildning i splittra de forskningsresurser man försöker bygga upp vid KTH vore mycket olyckligt. För att nå effektivitet och för att spara resurser krävs att utbildningen och forskningen inom så smala sektorer som träteknik koncentreras till en ort. Vidare ter sig forsknings- och utbildningsområdets inriktning i KTH:s fakultetsnämnds tjänstebeskrivning för professuren i träteknik som fullt tillräcklig för det behov som föreligger. KTH har till UHÄ överlämnat förslag till beskrivning av innehållet i tjänsten. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att icke nu anvisa medel utbildning vid högskolan i . 1* 1978/79.
mot · G2021913 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om anlitandet av tolk vid kontakter med skolpersonal I förvaltningslagens 9 §, den s. k. tolkparagrafen, stadgas att när myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska språket kan myndighet vid behov anlita tolk. Denna paragraf är alltså myndighetsinriktad då den helt utelämnar den enskildes möjlighet att själv bedöma sitt eget behov av tolk och begära tolk i för honom viktiga spörsmål. Detta är ett stort problem för bl. a. invandrarföräldrar som måste hålla kontakt med sina barns skola. Läroplanen har en mycket stor räckvidd och är i sig attitydbildande. Då man på allvar börjat fästa uppmärksamheten på den enskildes underläge i förhållande till myndigheter och avancerat myndighetsspråk bör inte skolan vara något undantag. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer 1. att talhindrade svenskar och invandrare beredes möjligheter att begära tolk när de önskar komma i kontakt med den svenska skolan för att följa sitt barns skolgång elier föra fram sina åtsikter till densamma, 2. att vid kontakttillfället dubbel tid anslås när tolk anlitas, 3. att skolan tar upp denna verksamhet i sin budget och i sin kommunikation med skolpersonal och föräldrar.
mot · G2021915 · 1979-01-25 00:00:00 — om ökat stöd till cancerforskningen Cancerforskning har bedrivits både i vårt land och över hela världen och lett till många goda resultat. Trots att stora resurser i form av både arbete och pengar satsats på denna forskning ökar cancerfallen. Genom forskningen upptäcks det ena cancerframkallande ämnet efter det andra. Hela vår miljö verkar vara fylld av sådana ämnen. Lekmän får intryck av att det fattas en helhetssyn i cancerforskningen. Allt oftare framförs misstankar om att sammansättningen av vår husmanskost skulle skapa benägenhet att reagera på cancerframkallande ämnen. Då och då lanseras undermedel mot cancer. Man frågar sig om dessa medel kanske kompletterar kosten med ämnen som vår husmanskost saknar och som stimulerar ämnesomsättningen i speciellt hög grad. För att få dessa samband klarlagda krävs att forskningen i större utsträckning inriktas på att klargöra eventuellt samband mellan kosten och benägenheten att reagera på cancerframkallande ämnen. Många människor har på grund av cancerrisken slutat röka och skulle säkert av samma anledning vara beredda till en kostomläggning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av ökat stöd till cancerforskning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G2021916 · 1979-01-25 00:00:00 — om sambandet mellan psykiska faktorer och sjukdomar Inom sjukvården råder f. n. osäkerhet beträffande uppkomsten och behandlingen av flera av våra kroniska organiska sjukdomar som t. ex. ledgångsreumatism och hjärt- och kärlsjukdomar. För att bota sjukdomarna använder patienterna både konventionella metoder med medicinering o. d. och okonventionella metoder med övergång till t. ex. fasta och lactovegetarisk kost. De flesta representanterna för den traditionella medicinen antar att fastans och den lactovegetariska kostens positiva effekter beror på psykiska faktorer. Detta skulle då tyda på att även sjukdomarnas uppkomst skulle kunna vara psykiskt betingad. Många människor drabbas förr eller senare av någon av våra s. k. folksjukdomar, och det är därför av utomordentlig vikt att orsakerna till sjukdomarnas uppkomst klarläggs. I detta sammanhang bör även utredas vilken inverkan psykiska faktorer har vid uppkomsten och behandlingen av våra sjukdomar. WHO har definierat hälsa inte bara som "frånvaron av sjukdom eller lyte" utan också som "ett tillstånd av kroppsligt, psykiskt och socialt välbefinnande. Att främja hälsa i denna vida bemärkelse - livskvalitet - måste vara ett huvudmål för all samhällsverksamhet. Att fysikaliska och kemiska påverkningar både i och utanför vår arbetsmiljö kan orsaka ohälsa och därmed leda till utslagning är allmänt känt. De psykosociala faktorernas roll är allmänt omvittnad men svårare att bevisa. Psykiska problem och psykisk ohälsa är något utomordentligt vanligt inom alla åldersgrupper i vårt land. I runda tal har var fjärde svensk problem av denna typ. Många problem är sannolikt betingade av vårt samhälles struktur, och sådana problem löses inte med psykoterapi och psykofarmaka. I stället krävs ökad forskning för att klarlägga vilka psykiska faktorer eller orsakssammanhang i vår miljö som har denna negativa inverkan på människan. Genom en sådan forskning, inbegripande hälso- och välbefinnandeaspekterna, skulle adekvat kunskapsmaterial erhållas för en bättre planering av mänskliga miljöer. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd för att klarlägga sambandet mellan psykiska faktorer och uppkomsten och botandet sjukdomar.
mot · G2021917 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1917 av om mikrofilmning av svensk dagspress I enlighet med en hemställan i utbildningsutskottets betänkande 1978/ 79:12 beslutade att den mikrofilmning av svensk dagspress som kontinuerligt sker borde förläggas till arbetsvårdsverksamheten i . Motivet till utbildningsutskottets hemställan var bl. a. att arbetsmarknadsutskottet i ett yttrande förklarat att det kan vara lämpligt att förlägga verksamheten utanför vid nybildning eller omorganisation av statlig verksamhet. Den ifrågavarande verksamheten är emellertid ingalunda ny. 1 själva verket har ett Stockholmsföretag under ägnat sig åt mikrofilmning av bl. a. dagspressen. Företagets fortlevnad är helt beroende av denna verksamhet, och företaget har som en direkt följd av beslut varslat all personal om uppsägning. Det får sägas vara anmärkningsvärt att liksdgen genom ett direkt beslut omöjliggör fortsatt drift av ett enskilt företag. Förvånande är också att utbildningsutskottet i sitt betänkande inte redovisar denna effekt av sitt förslag. Självfallet skall inte det företag som utfört den ifrågavarande mikrofilmningen garanteras ett fortsatt uppdrag. Genom ett sedvanligt anbudsförfarande bör regeringen fl underlag för ett beslut om lokalisering av verksamheten. bör inte genom ett uttalande binda regeringens ställningstagande på ett sådant sätt att ett företag som för sin existens är beroende av att konkurrera på detta område kategoriskt ställs utanför. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att beslut om placering av mikrofilmning av dagspress bör föregås av sedvanligt prövningsförfarande och ej vara bundet till arbetsvårdsmyndigheten i . GOTAB 61366 Slockholm 1979
mot · G2021918 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av i I propositionen 1978/79:71 framläggs förslag om en reformerad utbildning av sjöbefäl m. m. är en av de nu existerande utbildningsinstitutionerna för denna utbildning. På skolan förekommer flera aktiviteter av stort intresse, bl. a. ett kontinuerligt samarbete med . Av särskild betydelse är emellertid den speciella utbildning i olycksförebyggande och havsmiljöskyddande åtgärder som bedrivs på skolan. Utbildningen har inte bara bidragit till att öka de inhemska kunskaperna på detta område. har två kurser anordnats för sjöfartsadministratörer från utvecklingsländerna med syfte att underlätta ratificering och uppföljning av internationella säkerhets- och miljökonventioner. Kurserna har genomförts i samförstånd med IMCO, den internationella organisationen för bl. a. utrustningsnormer för fartyg och samverkan vid oljeutsläpp till sjöss, och erhållit ekonomiskt stöd från SIDA. har intresset för denna typ av utbildning varit mycket stort i berörda , och det är ingen överdrift att påstå att kan skapa sig en verkligt framträdande ställning på detta område-genom en vidareutveckling av denna utbildning. Vad som också måste beaktas är att ett planerat svenskt miljöskyddsföretag kan förutsättas få betydande möjligheter att genom en seriös marknadsföring följa upp utbildningsverksamheten vid i . Möjligheterna för ett enskilt svenskt företag att konkurrera på denna marknad sammanhänger naturligtvis i hög grad med möjligheterna att bedriva den erforderliga utbildningsverksamheten i . Enligt vår mening är det av största vikt att initiativ tas för att förverkliga planerna på ett miljöskyddsföretag som kan arbeta i nära samverkan med den utbildning som sker på i . En förutsättning för att vi från svensk sida skall kunna erbjuda den skisserade paketlösningen är emellertid självfallet att , med sitt unika kunnande på detta område, får fortsätta sin verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett bibehållande av i . () () 1 1978/79. 1978/79 1918-1925
mot · G2021920 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lokaliseringen av speciallärarutbildning till 1 påbörjades s. k. särskild speciallärarutbildning vid högskolan i . F. n. pågår den tredje omgången. har de studerande hänvisats till i för att där genomgå den s. k. fjärde etappen, en teoritermin. Frågan om möjligheten att genomfora även den fjärde etappen, således hela utbildningen, vid högskolan i har aktualiserats. Inte minst de studerande har framfört det lämpliga häri. Flera skäl talar enligt vår mening för en sådan ordning. Om den fjärde etappen vore förlagd till , kunde de lärare som haft hand om de första etapperna av utbildningen med bl. a. praktikbesök tillsammans med de studerande följa upp och utforma också den sista etappen. kan som utbildningsort erbjuda vad som erfordras i den fortsatta utbildningen. Där finns en skola för synskadade, personella och institutionella resurser vad beträffar psykiatri, en väl utbyggd grundskola och särskola. Det finns vidare vid högskolan väl etablerade institutioner för såväl pedagogik som psykologi. Det finns inom sektorn för undervisningsyrken vid högskolan väl kvalificerade lärare av skilda slag. Det finns anledning framhålla värdet av den integration som kan ske med den reguljära lärarutbildningen som bedrivs vid högskolan i . i har i en skrivelse till dåvarande organistionskommittén för högskoleregion anfört att man där anser att den avslutande delen av här åsyftad speciallärarutbildning borde förläggas till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att den särskilda speciallärarutbildning som till viss del bedrivs vid högskolan i i sin helhet skall lokaliseras dit. . () i () () ()
mot · G2021921 · 1979-01-25 00:00:00 — av o^-h om ökad utbildning av sjukgymnaster av sjukgymnastens insatser i primärvården riktas mot partienter som behöver någon form av behandling utan att deras besvär orsakat en sjukhusvistelse. En stor grupp patienter utgör här de som har besvär med ryggar, knän, axlar osv. Dessa åkommor kan tyckas vara triviala, men de orsakade enligt en specialundersökning av 1970 ca 20 miljoner sjukskrivningsdagar. Omräknat till dagens genomsnittliga försäkringsbelopp för löntagare är kostnaderna för samhället ca i enbart försäkringsersättning. Sjukgymnastutbildningen är f. n. förlagd till fem orter i landet, nämligen , , , och . Utbildningen tar fem terminer i anspråk. Sammanlagt tas ca 150 nya elever in varje termin. 1978 sökte 2 674 personer till denna utbildning som första alternativ. 1979 var motsvarande siffra 1 611. Endast sökande med i stort sett maximala meritpoäng har antagits såväl under höst- som vårterminen. Universitetsoch högskoleämbetet har genomfört en kartläggning angående ökad sjukgymnastutbildning, som har publicerats i 1978:9. Det råder en mycket stor brist på sjukgymnaster. fanns det 1 759 sjukhusanslutna tjänster i hela riket. 13,5 96 av dessa var helt vakanta och 4,6 96 var tillfälligt vakanta. Härutöver verkar ca 900 privatpraktiserande sjukgymnaster. Inom den sjukhusanslutna vården arbetade 1 699 sjukgymnaster, varav 38,1 96 som deltidsanställda. Sjukgymnaster finns inom alla grenar av sjukvården: kliniker, sluten och öppen vård samt i förebyggande företagshälsovård. Deras uppgift är att avhjälpa eller kompensera funktionshinder. För sjukgymnastutbildningen är lärarfrågan det stora problemet. För den del av utbildningen som bedrivs med statligt huvudmannaskap krävs för tjänst som kliniklärare och lärare i medicinsk rehabilitering läkare som är behörig för tjänst som docent samt äger klinisk skicklighet. Omfattningen av den läkarledda undervisningen regleras inte i utbildningsplanerna men har i praktiken kommit att bestämmas av gängse utbildningstradition. Då tillgången på läkare med föreskrivna kunskaper är ytterst begränsad har kraven på läkarundervisning i realiteten förhindrat en utbyggnad av utbildning. Mängden läkarundervisning inom sjukgymnastutbildningen är mer omfattande än för någon annan vårdutbildning. För att öka möjligheterna att bygga ut sjukgymnastutbildningen bör man analysera läkarundervisningens innehåll och pröva att lägga även delar av undervisningen i medicinsk rehabilitering och rörelseterapins klinik på lärarutbildade sjukgymnaster. Lärarutbildade sjukgymnaster skulle med fordel kunna ta över även andra delar av den läkarledda undervisningen. Det förutsätter dock att lärarutbildningen kraftigt byggs ut. Bristen på utbildade sjukgymnastlärare är betydande och hotar att förhindra en utbyggnad av sjukgymnastutbildningen. Även hälso- och sjuk vårdslärare kan anlitas i ökad omfattning för att utbilda sjukgymnaster. Det är synnerligen angeläget att lärarfrågorna kring sjukgymnast- och arbetsterapeututbildningarna omgående analyseras. Med anledning av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att snabbt öka utbildningen av sjukgymnaster.
mot · G2021922 · 1979-01-25 00:00:00 — om inrättande av en prefessur i cancerepidemiologisk forskning Debatten om samordningen av cancerforskning har tagit fart på allvar. Svenska folket i sin helhet och cancerforskarna i synnerhet behöver ej längre övertygas om cancerns oroväckande utbredning genom att man i en motion hopar en massa argument om cancerns faror. Det gäller fast mer att hitta en snabb och effektiv väg att råda bod på alla skador cancern åstadkommer. I mina tidigare motioner om en samordning av cancerforskningen och förslag om en professur i epidemiologi vid radiumhemmet och sjukhuset har tydligen tolkningen i det utskott som behandlat frågan om en samordnad forskning givit till resultat att det var tillräckligt att vara anslutet till det internationella institutet i (IARC). har konstaterat att av cancerfallen är orsakade av miljöfaktorer. Dessa bedöms i varje fall vara teoretiskt möjliga att förebygga. Institutets verksamhet ger alltså vissa bedömningar och kungör vissa forskningsresultat. Våra egna experter vid radiumhemmet och sjukhuset har genom professor meddelat: Även om IARC har sett cancerepidemiologisk forskning som en av sina viktiga uppgifter, kan vårt medlemskap i knappast tillgodose behovet av utbildning av cancerepidemiologer i . IARC kan i bästa fall peka på vissa skillnader i frekvensen av olika cancersjukdomar mellan olika länder. IARC har faktiskt redan gjort detta då de har framhållit den mycket ojämna fördelningen av cancer i tjocktarmen i olika delar av . Man kan dock knappast förvänta sig att IARC kan i bedriva cancerepidemiologisk forskning eller samordna och leda sådan forskning inom landet. De kurser som IARC anordnar i kan inte tillgodose behovet av utbildning av cancerepidemiologer i även om de kan vara ett värdefullt komplement i en sådan utbildning. Professorn fortsätter: Jag tror att man kan säga att anslutning till IARC ökar behovet av en professur i cancerepidemiologi för att möta de förslag och eventuella observationer som kommer från IARC och för att utnyttja de korta kurser som IARC anordnar i . Aktningsvärda arbetsinsatser görs , och stora summor är anslagna för forskning, men alltfort fattas det samlade greppet av denna forskning och ett tillvaratagande av de resurser som redan står till förfogande. Den stigande frekvensen av sjukdomen kräver därför en snabb åtgärd och att de främsta experter får ta hand om den framtida positiva utvecklingen. Med hänvisning till det anförda föreslås att understryker behovet av en prioritering av cancerforskningen genom att hos regeringen föreslå inrättandet av en professur i cancerepidemiologisk forskning.