mot · G2022554 · 1979-04-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Vi har i en rad motioner framfört den oro vi känner över utvecklingen i och redovisat en rad angelägna åtgärder som vi anser snabbt behöver sättas in för att förbättra utvecklingsmöjligheterna och sysselsättningen i länet. Vi anser att det finns goda naturliga förutsättningar att utveckla det värmländska näringslivet så det kan erbjuda länets invånare intressanta och trygga arbetsplatser. Detta kräver emellertid en plan över hur Värmlandsproblemen skall lösas. Vi har i vår motion 1978/79:2030 krävt att regeringen redovisar en sådan plan och att i planen ställning tas till de förslag som lämnats såväl i vår motion som av och Värmlandsdelegationen. Vi betonade vidare att läget i länet var så allvarligt att det skulle vara oförsvarligt av regeringen och myndigheterna att inte sätta in åtgärder. Regeringen har emellertid ännu inte redovisat hur den avser att gripa in för att lösa Värmlandsproblemen. Detta är mycket allvarligt eftersom problemen i vissa avseenden har förvärrats. a. har antalet personer som berörs av uppsägningsvarsel nästan fördubblats . Regeringen har lämnat sina förslag beträffande regionalpolitiken. De baseras till stor del på sysselsättningsutredningens förslag och innebär en förstärkning av de regionalpolitiska medlen. Vi tvingas dock konstatera att inte heller i detta sammanhang redovisas några planmässiga åtgärder avsedda att lösa sysselsättnings- och strukturproblemen i . En ny regionalpolitik måste med kraft styra insatserna mot de områden där behovet är störst. I flera sammanhang har klart visats att problemen är störst i skogslänen, dit också räknas. Skall samhället kunna fördela den tillväxt som onekligen finns inom vissa delar av näringslivet så måste samhället skaffa sig starkare styrmedel. Några sådana föreslås inte av regeringen. För att driva en effektiv regionalpolitik krävs också att de personella resurserna på central och regional nivå byggs ut kraftigt. Det är tillfredsställande att regeringen föreslår att tyngdpunkten i den regionalpolitiska verksamheten även i fortsättningen måste ligga på länsstyrelserna och att ställningstagande till länsdemokratikommitténs förslag skjuts upp. Vi har krävt att de statliga länsorganen som arbetar med sysselsättnings- och näringslivsfrågorna garanteras sådana resurser och en sådan organisation att provisoriska lösningar inte skall behöva skapas. Det är nödvändigt att de i propositionen 1978/79:112 föreslagna resurserna skyndsamt kommer till stånd och att de fördelas utifrån ställningstagandet att de regionalpolitiska problemen är störst i skogslänen. måste också gälla det särskilda anslaget på 35 milj. kr. avsett att genomföra länsplaneringen och för det förstärkta glesbygdsstödet. När det gäller planeringsinstrumenten - ortsplanen och planeringstalen hade vi väntat oss en mer inträngande diskussion kopplad med förslag till åtgärder för att uppnå dessa mål. Planeringstalen har inte alls fått den stegrande effekt som önskats. När det gäller ortsplanen borde för del också och Sunnes roll ha uppmärksammats liksom behovet av ytterligare kommundelscentra i enlighet med förslag. har framhållit att de regionalpolitiska insatserna varit otillräckliga i länet. Det förslag till stödområdesindelning som presenterat skulle ge bättre förutsättningar för sådana insatser. Regeringen har dock inte beaktat förslag. Detta får till följd att flera kommuner i länet som ligger inom allmänna stödområdet inte skulle få möjlighet till regionalpolitisk! stöd när det gäller kommunala industrilokaler och turistanläggningar samt dessutom inte kunna få del av sysselsättningsstödet. Vi kräver därför i första hand att en förändring sker av kommunernas inplacering i enlighet med förslag eller i andra hand att de här aktuella stödformerna också utgår i stödområde 3. Vid tillämpningen av lokaliseringsstödet har en särskild praxis utvecklats och det krävs särskilda skäl för att subventionen per nytt arbetstillfälle skall överstiga det riktvärde som lokaliseringsmyndigheten har beräknat för respektive stödområde. Vi anser att nuvarande praxis inte får påverka det nya stödsystemet så att t. ex. gränsen mellan områdena 3 och 4 ytterligare skärps och att det föreslagna stödet till turistnäringen urholkas. Det är enligt vår mening riktigt att systemet med lokaliseringssamråd föreslås fortsätta och planeras bli utökat till att omfatta också större företag inom den privata tjänste- och servicesektorn. Vi anser dock att systemet bör kompletteras med medel av mer styrande karaktär. I vår motion 1978/79:2030 har vi krävt att etableringsdelegationen åläggs att särskilt uppmärksamma situationen i och bidra till att förstärka den industriella sysselsättningen i länet. Vi krävde också att den hotade sysselsättningen vid företag i , , , , , m. fl. orter skulle ägnas stor uppmärksamhet. Dessa krav har genom den pågående utvecklingen skärpts. Ej heller föreslås någon utbyggnad av industricentra i . Vi anser liksom tidigare att systemet också bör prövas i och att liksom Hagfors-Munkforsregionen och Filipstadsområdet i första hand bör komma i fråga. Vi har vidare i vår tidigare motion presenterat en rad regionalpolitiska krav som inte beaktats i regeringens proposition. De är mot bakgrund av den förvärrade sysselsättningssituationen synnerligen aktuella och angelägna. 1. att anhåller att regeringen utformar en plan över hur Värmlandsproblemen skall lösas, 2. att uttalar sig för att stödområdesindelningen i länet ändras i enlighet med förslag, 3. att beslutar att motionens innehåll i övrigt ges regeringen till känna för beaktande vid utformningen av den framtida regionalpolitiken. () () () () ()