mot · G202570 · 1979-01-19 00:00:00 — av och om skilda valdagar och fyraåriga mandatperioder I och med att kommunerna efter de omfattande kommunsammanslagningarna blev avsevärt färre och större växte också svårigheterna för den kommunala demokratin. Antalet kommunala förtroendemän blev färre. Beslut kom att fattas allt längre ifrån de människor som berördes av dem. Den kommunala verksamheten blev alltmer komplicerad och svår att överblicka. En rad intervjuundersökningar, som utfördes av runt om i landet , visade att en överväldigande majoritet av de tillfrågade inte gjorde något annat för att påverka kommunalpolitiken än att rösta i valen. Möjligheterna att t. ex. via de politiska partierna påverka de kommunala frågorna utnyttjas alltså, tyvärr, i begränsad utsträckning. En av flera orsaker är naturligtvis att en del människor inte vill ställa sig bakom ett heltäckande politiskt program, som berör allt ifrån barnomsorg till försvar, bara för att de vill påverka exempelvis en rivningsfråga eller busstaxorna. Många människor upplever att deras möjligheter att påverka viktiga beslut som rör deras närmiljö är mycket små. Det är därför viktigt att det kan skapas fler kanaler mellan väljarna och de kommunala beslutsfattarna. Makten måste spridas i kommuner och landsting. Direktvalda kommundelsråd och möjligheter till kommunala folkomröstningar kan här få stor betydelse. Men det gäller naturligtvis också att öka kommunalvalens betydelse. försvinner alltför ofta de kommunala frågorna i den rikspolitiska debatten. Rikspolitikens dominans blir allt tydligare ju mer valdagen närmar sig. Det är uppenbart att ett system med gemensam valdag för riksdags-, landstings- och kommunfullmäktigeval aldrig kan innebära att de lokala frågorna uppmärksammas på samma sätt som om man hade olika valdagar för å ena sidan riksdags- och å andra sidan landstings- och kommunfullmäktigeval. Ett avskaffande av den gemensamma valdagen skulle med all säkerhet öka intresset för kommun- och landstingsfrågor och därmed också öka kommunalvalens betydelse. som den gemensamma valdagen avskaffas bör också fyraåriga mandatperioder införas. Det skulle ge såväl regeringen som den sittande majoriteten i kommuner och landsting större arbetsro. När en ny regering tillträder är en stor del av arbetet på dess första budget redan gjort av den avgående regeringen. Den nya regeringen får bara tillfälle att lägga fram en budget, innan nästa valrörelse i praktiken startar. En övergång till fyraåriga mandatperioder skulle innebära en avgjord förbättring. 1 1978/79. Det finns också en klar opinion för detta. I en enkät som Landstingens gjorde redovisas denna opinion. Av 22 tillfrågade politiker-alla med mycket stark förankring i sina partier-tyckte 19 att den treåriga mandatperioden var för kort. En förlängning av mandatperioden gör det möjligt att avskaffa den gemensamma valdagen. Ett kommunalt valsystem skulle kunna se ut på följande sätt: de kommunala valen sker regionvis i tre omgångar under tre olika år (självfallet med fyraåriga mandatperioder även där) utan att några kommunala val behöver genomföras under ordinarie riksdagsvalsår. Detta skulle kraftigt minska riskerna att kommunalvalen uppfattas som en rikspolitisk opinionspejling inför ett kommande riksdagsval. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av den gemensamma valdagen för å ena sidan kommunfullmäktige- och landstingsval och å andra sidan riksdagsval, 2. att hos regeringen begär förslag till utformning av kommunalvalen i enlighet med det system som skisseras i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag till grundlagsändring så att fyraåriga mandatperioder för införs. () ()