mot · G2022596 · 1979-04-20 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:180 om läroplan för m. m. Propositionen 1978/79:180 om läroplan för m. m. följer i många avseenden partimotion 1978/79:266. En avgörande brist i propositionen är dock att regeringen inte tillräckligt beaktar behovet av praktisk kontakt med arbetslivet. I partimotionen markerades vad bedömde som de mest viktiga förändringarna i . Vi vill därför nu ta upp endast några ytterligare förslag. 1 partimotionen 1978/79:266 betonades bl. a. vikten av att ekologi och naturvetenskapliga frågor får en stärkt ställning i . Bredare naturvetenskapliga kunskaper och insikter är nödvändiga för att avgörande samhällsfrågor inte skall behöva överlämnas till experter och specialister. Genom att ekologi och teknik ges större utrymme inom naturorienteringen i skolan kan också elevernas intresse för naturvetenskaperna ökas. Införandet av ekologi och teknik inom ramen för den naturorienterande delen av orienteringämnena kommer att nödvändiggöra en om priori tering av kunskapsstoffet. De naturorienterande ämnena bör inte få minskad undervisningstid, trots att orienteringsämnena totalt sett får räkna med en något mindre tid på timplanen. Propositionens förslag om att redovisa samhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen tillstyrks därför. De naturvetenskapliga ämnena måste stärkas också på andra sätt, bl. a. genom en mera praktiskt inriktad undervisning, vilket föreslogs i partimotionen. I propositionen föreslås att förstärkningsresursen ökas med /83 för att ge möjlighet till teknikundervisning i mindre grupper på högstadiet. Enligt vår mening är det väsentligt att möjligheten att bedriva undervisningen i delad klass inte begränsas till teknikmomentet eller till högstadiet. Därför bör denna extra resurs kunna användas enligt lokala prioriteringar, i enlighet med förslag nedan. Majoriteten av lärarna på låg- och mellanstadiet är inriktade mot samhällsvetenskap, och det finns alltså brister vad gäller möjligheterna att utveckla undervisningen i de naturorienterande ämnena i enlighet med våra och propositionens förslag. För att förändringarna skall kunna få genomslag i praktiken är det nödvändigt att lärarna får möjlighet till fortbildning i de naturvetenskapliga ämnena. Särskilda resurser för denna fortbildningsverksamhet måste avsättas. 1 1978/79. 1 partimotionen 1978/79:266 föreslås att hemkunskap skall införas såväl på lågstadiet som på mellanstadiet. Propositionens förslag innebära» hemkunskap skall ingå i orienteringsämnena på lågstadiet. Dessutom föreslås att de extra resurser som bör tillföras för att medge undervisning i delad klass skall tillföras förstärkningsresursens icke undervisningsbundna del. Detta innebär att även andra än lärare skall kunna utnyttjas i undervisningen. För att bedriva undervisning som varvar teori och praktik, förklaring och tillämpning krävs både praktisk-pedagogiska kunskaper och ämneskunskaper. Genom att låg- och mellanstadielärama normalt inte har utbildning för att undervisa i hemkunskap bör hushållslärare i första hand utnyttjas också på dessa stadier. Det är viktigt särskilt innan fortbildningsinsatser på detta område hunnit ge fullständig effekt. Där utbildade hushållslärare saknas bör klasslärarna ha hand om hemkunskapsundervisningen. Regeringens förslag i denna del bör således avslås. I stället bör de extra resurser,som fordras föra» möjliggöra undervisning i mindre grupper, tillföras förstärkningsresursens undervisningsbundna del. Regeringen föreslår som konsekvens av förslaget till ny läroplan ett flertal resursförstärkningar. Vid bifall till våra förslag i partimotionen krävs naturligtvis delvis andra förstärkningar. Vi förutsätter dock att utskottet i samband med behandlingen gör erforderliga beräkningar. Däremot vänder vi oss mot den teknik som regeringen tillämpar. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen 1977/78:85 om nytt statsbidrag till betonades att det viktigaste syftet med det nya statsbidraget var att möjliggöra ett mera decentraliserat beslutsfattande, genom en ökad schablonisering. I propositionen anförde statsrådet att man i den praktiska tillämpningen ute på fältet med frihet och ansvar och utan bundenhet vid anvisningar i alla detaljer skall handla med utrymme för sunt förnuft och fritt val i resursanvändningen. Centralt bindande regler för resursanvändningen bör därför inte utfärdas. Ett sådant förfarande skulle enligt min mening strida mot reformens syfte. hade inga invändningar mot propositionen i detta avseende. I den nu aktuella propositionen föreslår statsrådet att de resursförstärkningar som är nödvändiga specialdestineras till olika ämnen och stadier. Detta måste anses strida mot grundtankarna i statsbidragssystemet och mot SI A-reformen. Förslaget bör därför avslås. I stället bör besluta om att utöka basresursen och förstärkningsresursens undervisningsbundna resp. icke undervisningsbundna delar med schablonbelopp. därefter ha frihet att utnyttja resurserna efter egna prioriteringar, i enlighet med statsbidragsförordningen. Betygens roll i skolan har diskuterats aven rad utredningar . Det är också en av de frågor som diskuterats mest intensivt på skolorna och i den allmänna debatten. Senast avlämnade betygsutredningen förslag 1977. Remissopinionen kan betecknas som delad. Många remissinstanser vill behålla betyg i , andra anser att betygen skall avskaffas. Regeringen menar att det, trots det omfattande utredningsarbetet, inte finns underlag för en genomgripande betygsreform. 1 stället föreslås smärre justeringar i det betygssystem vi nu har samt vissa förändringar i urvalsreglerna. var överens om att en bedömning av elevernas prestationer i skolan måste ske för att ge information och motivation. Däremot hade man delvis olika meningar om hur denna skulle göras och hur den skulle meddelas. Utredningen var också överens om att skriftliga betyg främst fyller en funktion som urvalsinstrument. Också propositionen betonar att den största svårigheten med att avskaffa betygen skulle vara urvalet till gymnasieskolan. Alla är överens om att det nuvarande relativa betygssystemet inte fungerar tillfredsställande. Den normalfördelning av betygen som skall uppfyllas tillämpas i många fall felaktigt, och betygssystemet upplevs därför av många, både elever, föräldrar och lärare, som orättvist. En förändring av betygssystemet är därför angelägen. Regeringsförslaget innebär att kravet på normalfördelning i betygssystemet upphävs. Däremot behålls den femgradiga skalan, och betyget tre skall fortfarande vara medelbetyg. Enligt vår mening är det tveksamt om dessa smärre förändringar kommer att innebära att betygsättningen kan bli mera rättvisande. var överens om att kursrelaterade betyg skulle vara att föredra framför det nuvarande systemet. Inriktningen av det fortsatta arbetet på detta område bör enligt vår mening vara att det nuvarande grupprelaterade betygssystemet avvecklas och ersätts av kursrelaterade betyg. I propositionen behandlas inte förslag till bedömning i gymnasieskolan, utan denna fråga avses att överlämnas till gymnasieutredningen. Mot denna bakgrund är vi beredda att i huvudsak acceptera regeringens förslag till modifiering av det nuvarande betygssystemet, men det måste stå klart att förslaget innebär ett provisorium, som inte bör permanentas. När resultatet kan utläsas av den försöksverksamhet som anmäls i propositionen och som vi nedan kommer att föreslå kompletterad, bör frågan om betygssättningen i tas upp till förnyad prövning. Det är angeläget att betygens roll som urvalskriterium minskar, för att avdramatisera betygssättningens betydelse och för att hänsyn skall kunna tas också till andra faktorer än teoretisk begåvning. Regeringen föreslår att betyg kompletteras med poäng för arbetslivserfarenhet, förutbildning, rangordning av val, upprepad ansökan samt könstillhörighet. Enligt vår mening är det värdefullt att betygen kompletteras med andra urvalskriterier. Arbetslivserfarenhet, förutbildning och elevens intresse bör därför införas som urvalsgrunder i enlighet med propositionens förslag. Därutöver anser videt vara nödvändigt att noga följa om man i tillräcklig grad tillgodoser de teoretiskt svagpresterande eller om ytterligare urvalsgrunder måste införas för att tillgodose dessa elevers fortsatta utbildningsbehov. Vi avvisar däremot, i likhet med flera remissinstanser, förslaget om könstillhörighet som urvalsgrund. a. avvisar , , /SR och en majoritet av länsskolnämnderna förslaget. Problemet med könsbundna studieval bör lösas med andra medel, främst förbättrad studieoch yrkesorientering, ökade praktiska inslag i skolans arbete, utökad pryooch bättre kontakt mellan samhället och skolan. I partimotionen om skolan (motion 1978/79:266) föreslås en rad förslag i detta avseende. föreslog att intagningsförfarandet skulle ändras, så att intagning skulle ske på grundval av höstterminsbetyget i åk 9, och eleverna därmed få besked redan i början av vårterminen om de intagits på sökt studieväg eller inte. Detta förfarande har flera betydande fördelar. För de elever som inte antagits till sökt utbildningslinje kan skolan sätta in omfattande studie- och yrkesorienterande åtgärder, vilket gör det möjligt att minska risken för felaktiga studieval eller arbetslöshet. Med nuvarande intagningssystem är det mycket svårt att nå elever med sådana problem. Det är också svårt för intagningsnämnderna att göra omdisponeringar vid återbud etc. Med höstbetygsintagning finns det större möjligheter för skolmyndigheterna att göra omfördelningar mellan ämnen eller linjer i enlighet med elevernas val. Det finns också möjligheter att anpassa undervisningen efter elevernas behov och önskemål med hänsyn till den fortsatta studievägen. Enligt vår mening finns det så stora fördelar med intagning på grundval av höstterminsbetyget i nian att nu bör besluta om en sådan förändring. Denna kan träda i kraft med den nya läroplanen för , dvs. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att de naturvetenskapliga ämnenas ställning i stärks i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att de extra resurser som behövs för att möjliggöra hemkunskapsundervisning i mindre grupper tillförs förstärkningsresursens undervisningsbundna del, i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att förslaget om specialdestinerade höjningar av basresursen och förstärkningsresursen avslås, och höjningarna i stället sker med schablonbelopp, i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att förslaget om könstillhörighet som urvalskriterium avslås, 5. att intagning till gymnasieskolan sker på grundval av höstterminsbetyget i årskurs nio, i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () ()