mot · G2022406 · 1979-03-29 00:00:00 — I rapporten understryks att det grundläggande hindret för en mer omfattande utbyggnad av kraftvärmeverk är det begränsade behovet av ytterligare produktionsresurser. Den kraftutbyggnad som planerades beslut utgick från en elanvändning 1985 av . Den verkliga elanvändningen bedöms nu bli betydligt lägre och gruppen framhåller att nu pågående och beslutad kraftutbyggnad är så omfattande i förhållande till sin förbrukning att behovet att starta byggande av ytterligare kraftvärmeverk under de allra närmaste åren utöver de beslutade är litet. Denna slutsats gäller dock under förutsättning att de kärnkraftanläggningarna som är under byggnad tas i drift, dvs. för att få plats i energiförsörjningssystemet med ytterligare reaktorer måste man skrinlägga planerna på en kraftvärmeutbyggnad i enlighet med beslut. Folkpartiregeringen har också i beslut visat att man föredrar satsning på kärnkraft framför en kraftvärmeutbyggnad. Regeringens ställningstaganden har medfört att ingen kraftvärmeutbyggnad f. n. sker trots ett dokumenterat stort intresse hos kommunerna. Av den enkät som gjort angående planeringsläget för kommunernas kraftvärmeutbyggnad framgår nämligen att åt 1978/79: 2406 skilliga kommuner har långt framskridna planer. De projekt som är mest läraliggande finns i och . I dessa båda fall har tidigare tagit beslut angående investeringsmedel för som deltar i dessa båda projekt. Beträffande anför föredraganden i prop. 1978/79:115 att regeringen med påståendet att om kraftvärmeverket byggs på den aktuella platsen bortfaller möjligheterna att inom överskådlig framtid försörja med värme från annat än oljebaserade anläggningar, vilket är felaktigt eftersom pannor redan anskaffats för eldning med fast bränsle. Regeringens avslag av ansökan om tillstånd enligt 136 a byggnadslagen för att få uppföra den planerade anläggningen borde i stället vara motiverat av strävandena att skapa utrymme för en hetvattenledning från Forsmark till . En satsning på hetvattenledningar binder stora resurser och låser än hårdare vid kärnkraften. Enligt vår mening bör därför kraftvärmeanläggningar i komma till stånd och erforderliga investeringsmedel anvisas för /80. Ett annat kraftvärmeprojekt som på grund av regeringens kämkraftssatsning riskerar att inte komma till utförande är två block om ca 210 MW i , där förutsättningarna är att inte hetvattenöverföring från kommer till stånd. har fattat principbeslut om utbyggnad av ett block om ca 50 MW för planerad idrifttagning 1981. Även detta projekt riskeras beroende på regeringens ovilja att finansiellt stödja kraftvärmeutbyggnad att ej komma till stånd. Vidare finns principbeslut för ett block om 45 MW el under förutsättning att anläggningen kan lånefinansieras. Också där är den planerade idrifttagningen 1981. I och diskuteras också anläggningar på vardera ca 50 MW el. kommun har beslutat göra en ombyggnad av en kondensturbin på 12 MW till kraftvärme. Olika tänkbara kraftvärmeprojekt har också diskuterats i ytterligare ett antal kommuner, där fjärrvärmeunderlaget väntas vara tillräckligt för ytterligare kraftvärme bl. a. , , , , och . Storleken på de diskuterade anläggningarna varierar mellan 25 och ca 100 MW el. Vi kan i detta sammanhang inte underlåta att påtala att vi i särskild ordning har tagit upp regeringens försök att genom en intemitt-bord-politik försöka stoppa planerna på ett kraftvärmeverk i . Goda möjligheter finns även till torvbaserad kraftvärmeutbyggnad i inland. Den pågående fjärrvärmeutbyggnaden har givetvis en avgörande betydelse för möjligheterna att installera kraftvärme. Enligt vår mening finns således en betydande vilja från skilda kommuner att satsa på kraftvärme. Det framgår emellertid klart av gjorda undersökningar att ett påtagligt stöd från statens sida behövs för att en 1978/79: 2406 utbyggnad skall kunna ske. Vi vill understryka att nytillkommande anläggningar måste så långt möjligt kunna eldas med flera bränslen med målsättningen att enbart utnyttja olika former av inhemska bränslen. Ett statligt bidrag till merkostnaden för att göra kraftvärmeverk flerbränsleeldade bör därför införas fr. o. m. /80. En plan bör även upprättas för ombyggnad av befintliga oljebaserade kraftvärmeverk till eldning med fast bränsle. De förbättrade finansieringsregler som propositionen föreslår är tillfredsställande. Vi har i motionen 1978/79: 161 tidigare påtalat behovet av att finansieringsfrågorna får en långsiktig lösning enligt de riktlinjer som propositionen nu anvisar, vilket bl. a. innebär att det finansieringssystem som trepartiregeringen införde för fjärrvärmeutbyggnad även blir tillämpligt på kraftvärmeutbyggnad. Ytterligare finansiellt stöd torde emellertid behövas. har i anledning av prop. 1978/79: 46 beslutat om ökat stöd till vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet. Beslutet innebär bl. a. att utöver det 35-procentiga bidraget ett särskilt bidrag om av godkända kostnader tillfälligt infördes som stöd vid uppförande av fastbränsleanläggning eller mottrycksanläggning. I beslut ingick även att huvuddelen av utrustningen för den energisparande åtgärden skulle beställas före och som regel levereras före . Vi krävde i vår partimotion 1978/79: 161 bl. a. att det särskilda tilllägget för energibesparande åtgärder inom näringslivet även skulle utgå till kraftvärmeanläggningar och framhöll att tidsgränsen för beställning av de viktigaste delarna i ett kraftvärmeverk måste vara generösare än propositionens förslag. Vi föreslår därför att det särskilda tillägget utgår för beställningar av utrustning till kraftvärmeverk som görs före med leverans av de viktigaste delarna före . Genom de föreslagna ekonomiska stimulanserna och de förbättrade finansieringsmöjligheterna bör ett antal kraftvärmeprojekt kunna påbörjas . Medelsbehovet är svårt att beräkna p. g. a. projektens olika storlek. Men bidragskrav på torde vara en rimlig bedömning. Med dessa satsningar torde 1990 kunna tillgodoses genom produktion i kraftvärmeverk. Vi vill också framhålla att en satsning på kraftvärmeutbyggnad innebär ett betydelsefullt sysselsättningstillskott för svensk verkstadsindustri. Beräkningar visar att ett 50 kräver 400 å 500 manår för förverkligande. 1978/79: 115 framgår att sammanlagt 7 200 milj. kr. anvisats för stöd till forskning kring kärnenergin. Anslag till forskning för 1978/79: 2406 energihushållning och förnyelsebara energikällor är i detta perspektiv ytterst blygsamt. Det är därför enligt vår mening inte motiverat att finansiera den ökade satsningen på solvärmeområdet genom nedskärningar på andra områden som har betydelse för en energiförsörjning baserad på inhemska förnyelsebara energikällor såsom föreslås i propositionen. Det är viktigt att också mer grundläggande forskning inom delprogrammet Effektivare energianvändning hålls uppe på hög nivå, liksom energiprogrammet för planering, styrfaktorer, statistik, brukarkrav. Delprogrammet Effektivare energianvändning bör beräknas till , planering, styrfaktorer och statistik och brukarkrav till . Målsättningen för de ökade insatserna inom solvärmeområdet är inte tillräckligt offensiv. I propositionen fastställs Målet bör vara att de från i huvudsak mitten av skall ge underlag i tekniskt och ekonomiskt hänseende för skilda beslut rörande införande av solvärme i olika systemlösningar... Många lösningar är nära ett kommersiellt genombrott. Målet bör vara att genom forskningsstöd förfina metoderna och stimulera nya idéer. bör enligt mening åtskilliga system med solvärme redan vara i drift. Forskningen skall stödja utvecklingen av nya och bättre metoder på solenergiområdet och underlätta att de snabbt tas i bruk. Delprogrammet Inhemska bränslen är f. n. helt inriktat på biomassa och torv. Föredraganden föreslår att också vissa insatser rörande metoder för miljövänlig skifferbrytning skall kunna rymmas inom de ramar som angivits för detta delprogram. Vi motsätter oss en sådan inskränkning i biomassans och torvens del av programmet. Skifferforskningen bör finansieras över särskilt anslag i budgeten (V: 15 Lån till processutveckling i ) i ett treårigt forskningsprojekt där miljöaspekterna särskilt skall beaktas. Enligt vår mening bör forskningen rörande lättvattenreaktorerna upphöra. Endast säkerhetsstudier som rör frågan om hur de nu i drift varande reaktorerna skall bli så säkra som möjligt samt hur avfallsfrågan skall lösas så säkert som möjligt bör stödjas. NE (bör alltså inte fördela forskningsanslag till lättvattenreaktorer. Detta bör endast ske genom säkerhetsmyndigheterna SSI och SKI. Forskning betr. värmereaktorer (secure), briders eller modifierade lättvattensystem bör inte förekomma. Dessa system är likaledes förbundna med avsevärda säkerhetsproblem. Beträffande det internationella energiforskningssamarbetet inom IEA bör uttala att insatser skall gälla förnyelsebara energikällor, torv samt energihushållning. Vi bör verka för att forskningen inom kämkraftsområdet skall avse säkerhetsfrågor. NE:s anslag på delprogrammet lättvattenreaktorer bör beräknas till för att möjliggöra att den internationella utvecklingen på området kan följas. NE bör tilldelas medel för att kunna stödja också försök med mindre 1978/79: 2406 Sådana kraftverk kan få en stor marknad för att tillgodose enskilda eller grupper av hushåll som önskar investera för egen energiproduktion. Vidare kan ett i liten skala fungerande vindkraftaggregat utvecklas och därmed få större betydelse för energiförsörjningen. För att hitta de mer användbara prototyperna måste i detta inledningsskede av utvecklingen många olika idéer prövas. NE:s delprogram för stora vindkraftverk bör inriktas på byggande av tre prototyper för att skapa ett så brett tekniskt beslutsunderlag som möjligt. Det är viktigt att prototyperna så långt som möjlig representerar principiellt skilda tekniska lösningar. Enligt vad NE anger blir prototyperna dyrare än vad som tidigare antagits. Vi vill i detta sammanhang påpeka att det är rimligt med ett visst ekonomiskt risktagande från de inblandade kraftföretagens sida. Alla åtgärder bör vidtagas som kan pressa kostnaderna. Vi kan inte acceptera regeringens förslag om en försening av vindkraftsprogrammet. För att de två första prototyperna skall kunna uppföras i planerad takt och skapa utrymme för den av oss föreslagna utvidgningen av programmet bör anslaget beräknas till 60 milj. kr. Regeringen föreslår en sänkning av ambitionsnivån när det gäller delprogrammet Avancerad energiteknik. Vi anser att den beslutade treårsramen bör följas men att resurserna skall användas för forskning kring förnyelsebara energikällor som kan bli intressanta på . Anslaget bör beräknas till 17 milj. kr. NE bör också tilldelas medel så att den fortsatta forskningen och prospekteringen inom för geotermisk energi intressanta områden i vårt land kan fortsätta. har anhållit om 3,5 milj. kr. till detta, vilket bör beviljas. Chefen för föreslår att ytterligare 2 milj. kr. under anslaget Miljövårdsforskning för hälso- och miljöeffekterna av förbränning av fossila energikällor anvisas. Anslaget tillstyrkes, men vi vill betona att det finns utvecklade metoder för att minska föroreningar i samband med olje- och kolförbränning. Krav på sådan rening bör ställas av myndigheterna och stöd till praktiskt utvecklingsarbete lämnas. Det är mycket oklart vilka miljö- och hälsoeffekter starkströmsledningar medför. Innan elledningar dimensionerade för överföring av elström med mycket stark spänning tillåts dras, måste klarläggas vilka effekter dessa har på människor, djur och miljö. Ansvaret för denna forskning bör delas mellan arbetarskyddsstyrelsen och SSI. Vi har i det föregående redogjort för vår syn på energipolitikens inriktning, i första hand . Därav har bl. a. framgått att enligt vår mening kraftfulla åtgärder måste vidtagas för att minska oF 1978/79: 2406 jeberoendet mer än vad som föreslagits i propositionen. Detta kan ske genom att naturgas introduceras i energisystemet och genom en ökad användning av olika slags inhemska bränslen. Fullföljandet av de energipolitiska riktlinjerna kräver bl. a. att staten i sin hand har lämpliga instrument för att i erforderlig mån kunna stimulera och leda utvecklingen. De förslag som till denna del framlagts i propositionen är inte tillfredsställande. Sålunda måste en annan organisationsform utformas i fråga om importen av fossila bränslen m. m. Vidare bör särskilda åtgärder vidtagas för en kraftfull utveckling på de alternativa energikällornas område. Import av fossila bränslen m, m. I propositionen föreslås som nämnts en ny statlig basorganisation för prospektering, Svenska . Detta bolag föreslås bli helägt dotterbolag till . Enligt vår mening är det inte tillfredsställande att ett företag med väsentliga egna uppgifter på oljeområdet blir huvudman för andra verksamheter i fråga om fossila bränslen m. m. Vi föreslår att ett särskilt förvaltningsbolag bildas med uppgift att på företagsnivå leda all den verksamhet i statlig regi som skall utövas i fråga om fossila bränslen m. m. Härigenom kan undvikas att företag som har väsentliga egenintressen på vissa områden kommer att leda företag och verksamhet på andra områden. Det bör uppmärksammas att väsentliga avvägningsfrågor kan uppkomma i fråga om inriktningen av de berörda bolagens verksamhet. En sådan avvägningsfråga är t. ex. om man genom långsiktiga leveransavtal skall medverka till att trygga oljeförsörjningen eller om man genom medverkan i prospekteringsverksamhet skall uppnå samma mål. Vidare kan som exempel nämnas att en introduktion av naturgas i större skala på den svenska marknaden skulle påverka oljeförsörjning och oljebehov. Detta gäller inte bara en reducering av oljebehovet. Även raffinaderiernas kapacitet och inriktning skulle komma att beröras. Liknande avvägningsfrågor uppkommer vid introduktion i större skala av kol i det svenska energisystemet. Enligt vår mening är det därför olämpligt att de övergripande frågorna på företagsnivå ombesörjes av ett företag som har egen verksamhet avseende ett av de olika bränslen som är i fråga. I stället bör ett särskilt förvaltningsbolag bildas och förses med erforderliga utrednings- och stabsresurser. Bolaget bör förvalta statens samtliga aktier som avser verksamhet på olje-, naturgas- och kolområdena, dvs. import, distribution m. m. avseende fossila bränslen över huvud taget. Under förvaltningsbolaget bör etableras dotterbolag eller dotterbolagskonstellationer hel- eller delägda enligt följande: oljeförsörjning, inbegripet raffinaderifrågor o. d. 1978/79: 2406 naturgasförsörjning och därmed sammanhängande kolförsörjning och därmed sammanhängande Aktierna i det nya förvaltningsbolaget bör innehas av fonden för statens aktier. är f. n. i betydande grad engagerat i administrationen av Svenska . Detta sammanhänger med att Statsföretag är delägare i nämnda företag. Enligt den ovan skisserade organisationen kommer detta delägarskap att upphöra. Detta hindrar emellertid inte att genom management-avtal medverkar i administrationen av . Den frågan bör prövas närmare vid etablerandet av det nya förvaltningsbolaget. Vi föreslår att hos regeringen begär att statens verksamhet i fråga om försörjning med fossila bränslen m. m. organiseras i enlighet med vad som skisserats ovan. Utvecklingsbolag för biomassa i energiförsörjningen Utnyttjandet av inhemsk biomassa i energiförsörjningen torde vara det snabbaste sättet att minska vårt lands oljeberoende. Utvecklingen är så långt framme att det med nu känd teknik finns mycket goda möjligheter till stora bidrag till energiförsörjningen genom utnyttjandet av de nämnda energiråvarorna. Det är dock angeläget att tekniken förbättras och att man utröner de nuvarande metodernas tillämplighet på olika områden. Goda och snabba resultat i detta avseende kan endast uppnås om man går in i en aktiv exploateringsfas. Vi är övertygade om att användningen av biomassa i energiförsörjningen kommer att ge goda resultat, både ur samhällsekonomisk och ur företagsekonomisk synvinkel. I ett inledande skede är det emellertid nödvändigt att staten medverkar ekonomiskt, organisatoriskt och i fråga om fortsatt utvecklingsarbete. I propositionen framhålles att de fyra nordligaste länen bör komma i fråga i första hand när det gäller att nyttja olika slags inhemsk biomassa i energisystemet. Vi delar denna uppfattning men vill framhålla att detta självfallet inte får utgöra något hinder för att projekt startas och verksamhet bedrivs på andra håll i landet. Tvärtom är det angeläget att alla möjligheter till en snabb utveckling på detta område tillvaratas. Enligt vår mening bör statens medverkan i fråga om nyttjandet av de nämnda energikällorna i stor utsträckning kunna ske genom ett för ändamålet särskilt bildat företag. Detta bör förslagsvis kunna benämnas . Bolaget bör som regel vara huvudansvarigt på hög företagsnivå för den statliga verksamheten i fråga om startande av projekt och bedrivande av verksamhet för nyttjande av biomassa i energisystemet. Dess medverkan bör spänna över samtliga berörda led, dvs. från utvinnandet av energiråvaran fram till dess användning i t. ex. 7 1978/79. 1978/79: 2406 Vidare bör företaget bedriva utvecklingsarbete som är anknutet till dess verksamhet. Verksamheten bör finansieras genom gängse finansieringskällor, däribland olika slag av statliga bidrag. Därjämte bör företaget ha en särskild möjlighet att utnyttja den s. k. offertmetoden, t. ex. i fall då de vanliga stödformerna ter sig mindre ändamålsenliga med hänsyn till projektets karaktär. Såsom nämnts ovan bör de fyra nordligaste länen komma i fråga i första hand. Av särskild vikt är att samarbete på ett mycket tidigt stadium etableras på länsnivå. Därför bör de berörda landstingen inbjudas deltaga genom delägarengagemang. I anslutning härtill bör också utvecklingsfonderna på lämpligt sätt knytas till verksamheten. Skälet härför är att dessa har en god kunskap om olika resurser och intressenter som kan vara av intresse för verksamheten. I vissa fall, t. ex. då mindre företag deltar i projekt, bör utvecklingsfonderna också kunna medverka i finansieringshänseende. bör som regel åtminstone i ett inledningsskede ingå som delägare i de olika projekt som kan komma att startas. I övrigt synes det angeläget att olika berörda intressenter genom delägarskap knyts till de olika projekten. På tillförselsidan bör sålunda olika skogsägarkategorier, innehavare av torvtäkt och sådana som har särskild kompetens på dessa områden kunna delta. Om hushållsavfall är i fråga bör också t. ex. kommunala huvudmän kunna komma i fråga. På användarsidan framstår bostadsföretag och bostadssammanslutningar samt kommuner och kraftproducenter som naturliga delägare. Verksamheten inom bör i första hand inriktas på skogsavfall och sådan skogsråvara som inte nu nyttiggörs, däribland förekommande lövvedsöverskott, samt på användning av torv och hushållsavfall. Även halm bör komma i fråga för försöksprojekt i enlighet med vad som anges nedan. Särskilt i inledningsskedet måste koncentrera sig på att få till stånd eldningsanläggningar m. m. som kan använda de berörda biomassaslagen som bränsle. Det kan antas att det på användarsidan råder en betydande osäkerhet i fråga om biomassa som bränsle. Någon allmän erfarenhet i fråga om ekonomiskt utfall, uthållighet i försörjningen m. m. finns inte. Det är därför nödvändigt att får möjlighet att ställa betryggande garantier i detta avseende. bör därför lämna regeringen erforderligt bemyndigande. Då det får förutsättas att det genom förstudier klarlagts att biomassa rimligen bör finnas att tillgå under projektets livslängd bör garantin utformas så att staten påtar sig att svara för sådana kostnader som utgör merkostnader jämfört med användning av olja. erhöll regeringens uppdrag att utreda de tekniska, ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna 1978/79: 2406 för att uppföra torveldade kraftverk eller värmeverk i de fyra nordligaste länen. väntas redovisa sitt uppdrag . Sedan redovisningen inkommit bör överta det statliga huvudansvaret för dessa projekt och därvid etablera samarbete med intressenterna på tillförsel- och användarsidorna. I övrigt bör företagets verksamhet inriktas på att få fram olika slag av projekt i fråga om storlek, slag av biomassa och kombinationer av biomassa, m. m. Av vikt är också att olika system för utvinning av biomassa prövas både i fråga om skogsavfall m. m., torv och hushållsavfall. Även på användarsidan bör olika tillvägagångssätt prövas både i fråga om metoder för tillförsel och slag av nyttjande: kraftvärmeverk, hetvattencentraler m. m. i kombination med olika tekniska tillvägagångssätt. I fråga om nyttjande av halm som bränsle ställer sig föredraganden avvisande i propositionen och hänvisar härvid till den geografiska utspridningen samt säsongmässighet och därav följande lagringsproblem. Enligt vår mening bör emellertid inte halm ses som ett isolerat bränsleslag. Sannolikt är möjligheterna störst att nyttja densamma om det sker i kombination med andra bränsleslag, t. ex. skogsavfall och hushållsavfall. Härigenom kan både olägenheterna med den korta säsongen och lagringsproblemen övervinnas. En uppgift för det nya företaget bör därför vara att få till stånd ett kombinerat projekt där även halm nyttjas som bränsle. Sannolikt bör ett sådant projekt förläggas till de södra eller mellersta delarna av landet. Verksamheten inom får närmast betraktas som industriell och därmed jämförlig verksamhet. Aktierna i bolaget bör därför lämpligen förvaltas av . Ytterligare skäl härför är att det inom statsföretagsgruppen finns andra företag som har en betydande kompetens på det aktuella området, främst , och . Kapitalresurserna inom bör uppbyggas efter hand som behoven uppkommer. Av särskild vikt är att företaget erhåller eget kapital i sådan utsträckning att det kan anlita lånemarknaden för delfinansiering av olika projekt. Såsom framhållits i tidigare avsnitt kan vi inte godta den i propositionen angivna målsättningen om högst från vindkraft . Målsättningen måste sättas avsevärt högre. Detta innebär att både kraftfullare organisatoriska insatser och större ekonomisk medverkan måste göras av staten än som föreslagits i propositionen. Föredraganden har i stort sett lämnat vindkraften därhän. För genomförande av det vindkraftprogram vi förordat i det föregående föreslår vi att ett särskilt utvecklingsbolag, , bildas. Med hänsyn till att Svenska Varv har god kompetens i 1978/79: 2406 fråga om byggnad av fundament och torn för vindkraftverk och då vi i det föregående därjämte förordat sjöbaserade vindkraftverk, föreslår vi att de statligt ägda aktierna i förvaltas av . Vidare bör icke-statliga företag med kompetens på det aerodynamiska området och i fråga om utförande av växelsystem för vindkraftverk inbjudas att ingå som delägare i . Utveckling på solenergiområdet Vi har i tidigare avsnitt redovisat solenergins betydelse och uttryckt vår tillfredsställelse med de satsningar som föreslås. Skall programmet kunna genomföras på ett betryggande sätt fordras emellertid ett samordnande organ på företagsnivå. Solenergisystemet, inbegripet lagrings- och distributionsanordningar, företer redan på det tekniska utvecklingsstadiet en betydande komplexitet som kräver medverkan från olika håll. Detta torde i ännu högre grad gälla vid den praktiska tilllämpningen då en rad olika systemleverantörer, komponenttillverkare och specialistföretag kan komma i fråga. Vi föreslår därför att staten tillsammans med de ledande företagen på solenergiområdet bildar ett särskilt företag. Företaget, som lämpligen kan benämnas , skall ha som uppgift att dels delta i de praktiskt inriktade delarna av utvecklingsarbetet genom framtagande av prototyper, utförande av vissa praktiska försök o. d., dels svara för uppförandet av kompletta solenergianläggningar av skilda slag. Med hänsyn till uppgifternas natur synes det lämpligast att svarar för det statliga delägandet.