mot · G2021671 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om förstärkning av miljöberedskapen i Sjön är inte bara en unik naturföreteelse utan utgör också ett enastående produktionssystem. Detta naturens eget perpetuum mobile har utgjort en betydelsefull faktor för välståndsutvecklingen i landet. Man kan bara peka på den betydelse som älv haft för samhällsbyggandet såväl inom som för vissa delar av . En stor befolkning är direkt beroende av sjön som vattentäkt. Den utnyttjas vidare i betydande omfattning som recipient för avloppsvatten från både samhällen och industrier. Liksom andra stora vattensystem används den också för fiske, sjöfart och rekreation. Konkurrensen om denna naturtillgång har emellertid skärpts . En ökad välfärd medför allt starkare krav på en god miljö. Rent vatten kommer sannolikt att bli en allt viktigare del av vår levnadsstandard. kan man vänta sig en snabb ökning av önskemålen att få nyttja Vänervattnet för olika ändamål. bedöms vara en av de största naturresurserna i . Det är som sötvattenreserv har sitt allra största värde. kan bli dricksvattenreservoar för miljontals människor i västra och . Även det dricksvattenfattiga kastar blickarna mot . Om denna naturresurs slåss en rad intressen. På flera områden finns tendenser till konflikter, t. ex. industrins krav kontra miljöintressena samt naturvården kontra det rörliga friluftslivet och turismen. Utsläpp från industrier och jordbruksbygder kontra fisket och ett framtida utnyttjande av som dricksvattenreserv är andra motsättningar. Till förbara visste forskarna mycket litet om största sjö. Hotet om miljöförstöring av det svenska innanhavet fick dock samhället att öka sina forskningsinsatser. intensivt forskande inom det s. k. har en del av ovissheten kring Vänervattnets förändringar skingrats. vet vi betydligt mer om än . har av statsmakterna i den fysiska riksplaneringen klassificerats som ett område av riksintresse för rekreation och fiske. I bedrivs landets största insjöfiske. Inte minst är sjön en enastående tillgång för fritidsfiskarna i Vänerland. Totalt fångas minst en miljon kg fisk. Fisken utgör också en mycket viktig proteinreserv. Lax och öring är en naturlig länk i komplicerade näringskedja. Statens sötvattenslaboratorium har gjort omfattande fiskeribiologiska undersökningar i . Resultatet har blivit att man nu i princip känner till hur sjöns fiskliv fungerar. 1 åtgärdsprogrammet för har sötvattenslaboratoriet föreslagit en rad åtgärder - bl. a. att sjön tillförs så mycket smolt att en årlig fångst av lax och öring uppnås. Detta är lika stor mängd som fångades . Större resurser måste snabbt skapas för att öka inplanteringen av laxsmolt och öring i . Den forskning som bedrivits är grundläggande för bedömningen av framtid. Hur skall vi från miljösynpunkt kunna bevara och vidareutveckla ? Denna och liknande frågor möter vi som bor och verkar inom Vänerland nästan . Vi har med stort intresse tagit del av de forskningsrön som föreligger. vatten har blivit allt bättre och renare . Vi kan nu se att samhällets åtgärder på en rad områden i form av strängare villkor för industriutsläpp, reningsverk m. m. gett resultat. Skall vi kunna hysa tillförsikt måste emellertid alla dessa strävanden effektivt fullföljas. Transport av miljöfarligt gods har en ny fara dykt upp. Det gäller transport av miljöfarligt gods på vårt innanhav. Vi hyser stark oro inför detta tilltagande miljöhot och vill med denna motion ge myndigheterna möjligheter att på ett tidigt stadium vidta förebyggande åtgärder. fraktas ca kemikalier och olja på vatten. Åretruntsjöfarten med fast stationering av en isbrytare på , fördjupningen av och borttagandet av sluss- och farledsavgifterna bör rimligen leda till ökad sjöfart. Som exempel kan följande miljöfarliga transporter nämnas: Två svenskbyggda båtar under engelsk flagg transporterar kolsvavla från till Älvenäs i norra . fraktas in omkring av detta starkt miljöfarliga ämne. Kolsvavlan i fartygens tankar är mycket eldfarlig. Ett vattenskikt över kolsvavlan skall förhindra att gaserna antänds. Lossningen övervakas av . Vad händer om kolsvavlan kommer ut i ? Kolsvavla är tyngre än vatten och sjunker alltså till botten. som en tjock, giftig gröt, förödande för allt liv. Den tillhör kategori A och är ett av de giftigaste ämnena enligt . En annan mycket miljöfarlig last tas nu in till i norra . k. lightends.enavfallsprodukt vid vinylkloridtillverkning. Den kemiska industrin räknar med att inom överskådlig framtid transportera in omkring . Vid Skoghallsverken skall man producera prekloretylenoch trikloretylen ur dessa light ends. Efter processen återstår s. k. heavy ends, som skall forslas per tankbåt till för att där brännas ute till havs. Stora mängder giftig klorgas uppstår vid förbränningen. Det krävs tillstånd att föra ut avfallet ur landet. I finns ännu inte någon anläggning som kan ta emot förorenat spillvatten från kemikalietankbåtar och förstöra det. spolar man tankbåtarna ute till havs utanför svenskt vatten. vet limnologerna, som forskar i vattnens biologiska liv, ganska bra vad som händer vid oljeutsläpp. Men vad som sker vid ett större utsläpp av t. ex. kolsvavla eller light ends, det vet ingen . har en kuststräcka motvarande som har att bevaka. Sjön är långt ifrån ett idylliskt vatten. Väderförändringar sker mycket snabbt och utan förvarningar. Sjön kan bli krabb och svår. Dimbankar kan komma plötsligt. Till bilden hör att sjökorten över är relativt föråldrade. Nya sjökort, baserade på mätningar , kommer . Visserligen är de större farlederna kartlagda, men inte de stora skärgårdarna. Sjömätningsfartyget har upptäckt nya grund, och sjömätningarna behöver utsträckas till nya områden. Chefen för på är kritisk till nuvarande förhållanden och har framhållit att en läckande oljetanker eller giftbåt i skulle vara rena mardrömmen. Vi motionärer känner stark oro inför nu rådande situation och kräver en betydligt starkare bevakning av farvatten. saknar i stor utsträckning beredskap mot utsläpp av varierande arter. Det finns sammanlagt tre tjänster inom , vilket är fasta miljöberedskap. Miljöskyddsbåten klarar inte mer än 15 sekundmeters vindstyrka. är i starkt behov av en större och starkare båt, som kan lasta all materiel och ta sig fram betydligt snabbare än vad nu är fallet. En förstärkning av antalet tjänster vid postering i måste ske mycket snabbt för att höja miljöberedskapen. behöver ökade resurser för att inventera alla kemikalietransporter till och från svenska hamnar. Med förtur måste frågan om miljöfarliga transporter kartläggas och förebyggande åtgärder vidtas. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs1 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behov av förstärkning av miljöberedskap. () () () () () 'Se även motionen 1978/79:1672.