ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021249 · 1979-01-25 00:00:00 — om förenklat förfarande vid utbetalning av ålderspension Enligt 16 kap. 1 § lagen om allmän försäkring skall den som önskar komma i åtnjutande av pension göra ansökan härom hos allmän försäkringskassa. Regeringen har lämnat närmare föreskrifter till stadgande i kungörelsen (1962:394) med vissa bestämmelser rörande ansökan om pension enligt lagen om allmän försäkring m. m. I regel kan pension inte beviljas utgå retroaktivt tillbaka än före ansökningsmånaden. I praktiken har denna ordning lett till en omfattande byråkratisk process. Först påminner varje försäkrad om bl. a. ansökan om ålderspension genom att skriftligen den försäkrade fyller utsända en underrättelse jämte ansökningsblankett. Varje försäkrad måste sedan på den fastställda blanketten ansöka om ålderspension. Därefter fattar beslut om att bevilja ansökan om ålderspension. Beslutet meddelas den försäkrade på en av fastställd särskild blankett. Den som underlåter att på fastställd blankett ansöka om ålderspension får inte utan vidare pension. I regel kan inte heller pension beviljas retroaktivt tillbaka än före ansökningsmånaden. Det här beskrivna systemet innebär att försäkringskassorna , år , fattar tusentals beslut om att bevilja ansökan om ålderspension från dem som skall fylla . Det är svårt att motivera den nuvarande omfattande pappersexercisen. Någon särskild ansökan för att komma i åtnjutande av ålderspension behövs inte. Inte heller är det nödvändigt att försäkringskassorna fattar beslut om att bevilja ansökningar från dem som har laglig rätt till ålderspension. Det borde räcka med att verket frågar, om den som fyller vill ha pensionen skickad per post eller insatt på bankkonto. Sedan kan pensionen betalas ut utan att några särskilda beslut fattas. Regeln att den lagliga ålderspensionen bara kan betalas ut retroaktivt från ansökan går knappast heller att försvara. Den innebär ju att enskilda människor kan komma i kläm bara för att de inte har iakttagit vissa formella bestämmelser. Det är viktigt att man alltid undviker en onödig byråkrati. Detta gäller också bestämmelserna på pensionsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär 1. att reglerna för utbetalning av ålderspension förenklas, 2. att regeln att den lagliga ålderspensionen endast kan betalas retroaktivt från ansökan avskaffas.
mot · G2021250 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om slopande av avgifter i den offentliga öppna sjukvården Avgiftssystemet inom den offentliga öppna sjukvården grundas på ett system där patienten betalar en mindre del, f. n. , och den större delen, f. n. För besök hos annan vårdpersonal än läkare råder andra normer. Vissa typer av besök inom förebyggande vård är helt avgiftsfria. Det nuvarande systemet var naturligtvis ett framsteg när det infördes som 7-kronorsreform. Detsamma kan också sägas om det högkostnadsskydd (8kort, 15-kort o.d.) som flertalet sjukvårdshuvudmän infört. är dock nackdelarna uppenbara: Den direkta patientavgiften utgör en ringa del av landstingens inkomster, medan däremot administrationskostnaderna är avsevärda. Införandet av den rabattering högkostnadsskyddet utgör ökar naturligtvis ytterligare de administrativa kostnaderna. Systemet prioriterar på ett olyckligt sätt läkarbesök i förhållande till besök hos andra personalgrupper. En tendens inom sjukvården som bör understödjas är att sjuksköterskor, socialarbetare, psykologer och andra personalgrupper mer aktivt deltar i den utåtriktade patientkontakten. i visar exempelvis att mentalvårdspersonal under fortlöpande handledning och vidareutbildning kan göra stora insatser i den öppna psykiatriska vården. Det nuvarande systemet prioriterar på ett olyckligt sätt de specialiteter som har en relativt teknisk-medicinsk inriktning med möjlighet till många läkarbesök per tidsenhet. Däremot blir det kostsammare för landstingen att bygga ut verksamhetsområden där verksamheten är inriktad på långvariga samtal och socialmedicinskt präglat utredningsarbete. Systemet med patientavgifter försvårar en integration med den öppna socialvården - där befattningshavarna av naturliga skäl ej tar ut någon avgift vid besöken. I den mån patientavgiften har någon återhållande effekt på efterfrågan av sjukvård är det en effekt som i första hand drabbar de socialt svagaste grupperna i samhället - grupper där man har den högsta sjukligheten. En rationellare ordning förefaller det vara att alla patientavgifter tas bort inom öppenvård och att sjukvårdshuvudmännen (landstingen) ersätts med motsvarande belopp av . Detta ger också möjligheter att utarbeta ett ersättningssystem som likställer olika specialiteter och besök hos olika personalgrupper inom den öppna vården. Vårdavgifter i öppen vård utgör ej heller någon större inkomstkälla för Av de samlade bruttointäkterna svarar dessa för . Kostnaderna för att administrera avgifterna torde å andra sidan vara rätt höga, varför nettotillskottet i bästa fall blir ett par procent. Med hänvisning till vad som anförts yrkas att uttalar att patientavgifterna inom sjukvården bör avskaffas och sjukvårdsersättningen från höjas i motsvarande mån samt hemställer hos regeringen om förslag härom. (vpk) (vpk) (vpk) C.-H.
mot · G2021251 · 1979-01-25 00:00:00 — om levnadsvillkoren för personer som utträtt ur ATP-systemet En mindre grupp människor har delvis på grund av brist på information och delvis på grund av osaklig propaganda hamnat utanför ATP-systemet utan att ha riktigt klart för sig vad det innebär. Man sitter nu med en mycket låg pension i förhållande till andra grupper, andra har blivit utan en ordentlig efterlevandepension. anför i sitt betänkande SOU 1977:46 att man prövat olika vägar för att komma till rätta med problemen för dem som av skilda anledningar anser sig ha blivit missgynnade av pensionstillskottssystemet. Man har dock inte funnit någon godtagbar lösning inom socialförsäkringens ram. I samband med att man tar ställning till pensionskommitténs förslag om att avskaffa möjligheten att anmäla undantag från ATP bör en undersökning göras om livsvillkoren för de grupper 9om står utanför. Antalet människor som begärt undantagande varierar kraftigt mellan olika regioner. 1 län är det t. ex. 1,22 96 av antalet inskrivna vid mot riksgenomsnittet 0,64. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att de livsvillkor under vilka de lever som för egen och sin familjs räkning har utträtt ur ATP undersöks samt att resultatet redovisas för . 1978/79 1251-1258 1 1978/79.
mot · G2021253 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om förebyggande av olycksfall bland äldre Pensionärsundersökningen avlämnade sitt betänkande 1977, och i detta finns ett omfattande material som belyser de äldres situation. Det finns f. n. ca 1 250 000 personer , och antalet beräknas öka till omkring 1 1 /2 miljon 1990. Service för och vård av de äldre blir därför angelägna frågor från både humanitär och ekonomisk synpunkt. Detta gäller inte minst olycksfallen bland de äldre och möjligheterna att förebygga sådana. Bland ålderspensionärerna måste använda någon form av hjälpmedel för att förflytta sig. Käppar, som är det vanligaste hjälpmedlet, används av ett stort antal pensionärer. Av dem som är använder en tredjedel käpp som hjälpmedel. Ca 15 000 personer, i denna åldersgrupp, använder rullstol. Av samtliga ålderspensionärer använder omkring 35 000 rullstol. För att förflytta sig utanför bostaden behöver av samtliga ålderspensionärer hjälp av annan person. Helt naturligt är andelen störst bland de äldsta, närmare en tredjedel av dem behöver sådan hjälp. Även om svårigheten att förflytta sig till stor del orsakas av sjukdom och åldersförändringar är dock orsaken ofta olycksfall. Bland samtliga ålderspensionärer hade fått sina skador genom ytte våld, varav enbart frakturer utgjorde 4,3 96. Det har vid kontakt med olika institutioner och myndigheter kommit fram önskemål om att en utredning motsvarande barnolycksfallsutredningen borde göras avseende ålderspensionärerna. Även om en så omfattande utredning kanske inte är erforderlig, borde t. ex. en speciell arbetsgrupp inom få i uppdrag att se över olycksfallen bland de äldre. Genom att dra vissa erfarenheter av barnolycksfallsutredningens arbete och göra jämförelser mellan barns och äldres miljö skulle troligen många förebyggande insatser kunna göras. När det gäller både barn och gamla inträffar en stor del av olycksfallen i hemmen. De tekniska hjälpmedel som finns och som kan erhållas kostnadsfritt är till stor hjälp och nytta. Angeläget är att man fortsätter att göra dessa kända och att man ser till att alla som behöver hjälpmedel också får sådana. Men det är lika angeläget att försöka förbättra både inre och yttre miljö, så att olycksfall bland äldre i största möjliga utsträckning kan undvikas. Speciella informations- eller bevakningsinsatser kan också bli nödvändiga. För att kunna bereda de äldre möjlighet att bo kvar i sin invanda miljö för att undvika personligt lidande och för att minska påfrestningarna på hårt ansträngda vårdresurser bör speciellt intresse riktas på att minska olycksfallen bland de äldre. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär att särskilda insatser görs för att förebygga olycksfall bland äldre, t. ex. genom en arbetsgrupp inom departementet.
mot · G2021254 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förstärkning av hemsjukvården, m. m. I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Socialpolitik i nämnda motion hemställs 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen 1978/79:1108 anförts om en förstärkning av hemsjukvården, 2. hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag syftande till en social och medicinsk vårdlag för missbrukare i enlighet med vad i motionen anförts, 3. hos regeringen begär förslag syftande till likvärdiga statsbidrag till driftkostnader för ålderdomshem, bostadshotell, och liknande boendeformer avsedda för pensionärer och handikappade, 4. hos regeringen begär skyndsamt förslag syftande till att ge sjukvårdshuvudmännen rätt att ta ut differentierade avgifter vid stadigvarande vård på samma grunder som gäller vid ålderdomshem. () () L. () i H. () () PER () () () () () ()
mot · G2021255 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en översyn av förskolans arbetsplan I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet En skola för livet i nämnda motion hemställs att anhåller att regeringen ser över förskolans arbetsplan i enlighet med vad som anförts i motionen. () H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021256 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Kyrkan i samhället i nämnda motion hemställs att uttalar att även icke-kommunala förskolor skall inräknas i kommunernas förskoleplaner. () () H. () () PER () L. () i () () () () ()
mot · G2021257 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om vårdnadsersättning m. m. I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas modrata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Familjepolitik i nämnda motion hemställs 1. beslutar att med början sucessivt införa en vårdnadsersättning i enlighet med vad som anförts i motionen, som barndaghemstaxoma anpassas så att nettokostnaden för barntillsyn blir oförändrad för den familj som utnyttjar barnomsorg och åtnjuter avdragsrätt för styrkta barntillsynskostnader, 2. uttalar att den statliga detaljstyrningen av barnomsorgslokalernas utformning och utrustning bör begränsas. () () H. () () PER () () () () () () L. () i
mot · G2021260 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om legitimation av psykodynamiker Psykodynamiska behandlingsmetoder kommer alltmer till användning. Inom psykiatrisk sjukvård används dessa metoder för att ge stöd och insikt i livssituationer som individen inte annars skulle kunna klara på egen hand. Inom familjerådgivningen har det blivit alltmer vanligt att samlevnadsproblem behandlas med psykodynamiska metoder. Inom arbetslivet utvecklas serier av utbildningar som bygger på dessa behandlingsprinciper, av vilka den s. k. sensiträningen kanske är den mest omtalade, för att utveckla lämpliga egenskaper bl. a. för personal i arbetsledande ställning. Utan minsta tvivel är det många som anser sig ha fått en fin hjälp genom kontakter med någon psykoterapeut. Trots att vi alltså har ett ptagligt behov av olika psykodynamiska behandlings- och utbildningsreformer finns det inte någon form för legitimering av den personal som skall utföra arbetet. Ett antal läkare, psykologer, socionomer och sjuksköterskor har i privat regi skaffat sig en utbildning på området för att bättre kunna klara sina ordinarie arbetsuppgifter. Det finns alltså seriöst arbetande psykodynamiker i såväl inom utbildningssektorn som inom vårdsektorn. Bristen på en legitimering av verksamheten lägger emellertid vägen öppen för allsköns geschäft som för den enskilda människan kan få katastrofala följder. diskuterades i ett fall där det s. k. i ett fall använt tämligen outbildad personal, vilket ledde till att en människa tog livet av sig i samband med en kurs för blivande företagsledare. Behovet av en legitimation framstår också klart om man beaktar de ekonomiska aspekterna av behandlingsformen. Den självklara principen att sjukförsäkringen inte skall kunna utnyttas för behandling som ges av kvacksalvare har lett till att läkarkåren fått en avgörande ställning när det gäller att bedöma om ersättning från försäkringskassorna skall komma i fråga. Konsekvensen kan i detta sammanhang bli att en outbildad läkare har rätt att rekommendera en psykodynamisk behandling men också rätt att avstå från att rekommendera en sådan. Förhållandena är ohållbara. Visserligen har utvecklingen gått i rätt riktning. Universitets- och högskoleämbetet har påbörjat en utbildning för gruppsykoterapeuter, som f. n. omfattar tre steg. Någon formell legitimation leder utbildningen inte till. Behovet av att skapa en legitimerad yrkeskår av psykodynamiker är alltså påtagligt. Regeringen borde utarbeta riktlinjer för en legitimation av psykodynamiker av i princip samma slag som den som gäller utövande läkare. Under hänvisning till det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen begär att regler fastställs för legitimation av psykodynamiker.
mot · G2021266 · 1979-01-11 00:00:00 — Motion 1978/79:1266 av m. fl. om åtgärder mot skilsmässor Det blir alltmer uppenbart att samhället måste vidta åtgärder för att motverka skilsmässorna, som medför synnerligen allvarliga och oroande problem i vårt land. har ca 100 000 äktenskap upplösts genom skilmässa. var antalet skilsmässor 27 000, vilket innebären klar ökning av skilsmässofrekvensen. Om man räknar med de förhållanden där parterna inte varit vigda men levat tillsammans under äktenskapsliknande former kommer man fram till att det sammanlagda antalet skilsmässor säkerligen var minst 40 000 . De sociala följderna av de många skilsmässorna är mycket kännbara. Många frånskilda tvingas till en drastisk sänkning av levnadsstandarden. Även för barnen blir det stora problem; vid en skilsmässa förlorar de en stor del av den trygghet som är väsentlig för en harmonisk utveckling. Barnen behöver båda föräldrarna. När ungdomar kommer "på sned i samhället, visar det sig ofta att föräldrarnas skilsmässa och den därav följande otryggheten haft en negativ inverkan. var just hänsynen till barnen ofta det främsta skälet mot skilsmässa. De sociala myndigheterna ställs inför allvarliga problem på grund av skilsmässorna, och hela samhället drabbas genom stora kostnader för de bidrag som i många fall blir nödvändiga. Genom sina upplevelser i barndomen kommer massor av människor att fö svårt att bygga upp en varaktig relation till andra. Staten måste alltså göra större insatser än för att stödja äktenskap och familjeliv. Vi måste försöka skapa en positiv miljö för hemmet och familjen. Alla ungdomar borde redan i skolan fö grundlig information om vad det innebär att bli föräldrar - ett slags förberedande föräldrautbildning. De skulle då vara medvetna om det ansvar som föräldraskapet medför och därmed även vara bättre rustade att möta de påfrestningar som normalt väntar dem. De sociala myndigheterna bör vara särskilt engagerade i samhällets strävan att aktivt angripa skilsmässoproblemet, inte minst genom information av nyssnämnt slag som når alla ungdomar. Genom en "familjebroschyr bör man hjälpa ungdomarna att inse den djupa innebörden av ord som trohet, ansvar, plikt och uthållighet. Journalister och författare som i pressdebatten visat intresse för problemet kan lämpligen inbjudas att bidra till denna information - och därmed hjälpa barn och föräldrar att hålla samman. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder, bl. de sociala myndigheternas försorg, i syfte att minska antalet skilsmässor i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · G2021267 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om ökad information om friskvård Friskvård är i dagens samhälle en angelägenhet för var och en. Den syftar till att ge människorna ett ökat välbefinnande och därmed ett rikare liv. Alla är vi besjälade av en önskan, att samhällsplaneringen skall vara sådan, att ingen ställs utanför. Detta gäller även våra äldre och pensionärerna och deras inlemmande i friskvården. Socialstyrelse, landsting och kommuner har uppmärksammat friskvårdens betydelse, men risken finns att man kategoriserar i stället för att sträva efter gemensamma aktiviteter. En förbättring av friskvården och en ökad breddning av densamma, där äldre och pensionärer ingår helt naturligt, bör vara en strävan inte minst för våra fritidsnämnder. För att nå dithän måste dock informationen intensifieras. Samhället har en stor skyldighet att via upplysning uppmuntra till en positiv, förebyggande vård. Vi anser därför att en ökning av denna information är nödvändig och att den utformas på ett sådant sätt att alla ålderskategorier nås och ges möjlighet att deltaga i denna friskvård i en positiv gemenskap. Det är av vikt att den utredning som arbetar fram ett långsiktigt åtgärdsprogram i dessa frågor, även tar upp informationsdelen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av utökad information för förbättrad friskvård.
mot · G2021268 · 1979-01-24 00:00:00 — om viss översyn av statsbidragsbestämmelserna om barnomsorgen Då man i lagen om barnomsorg (SFL 1976:381) tar del av de nya driftbidragsbestämmelserna finner man att samma tidsgräns ej gäller för familjedaghem som för daghem. Daghemsbidraget utgår för plats i avdelning som är öppen minst , om minst två tredjedelar av platserna utnyttjas fem timmareller mer per barn och dag. Således utgår fullt bidrag för varje fastställd plats i avdelning där upp till en tredjedel av platsantalet utnyttjas för deltidsverksamhet. När det gäller det kommunala familjedaghemmet är förutsättningar för helt grundbidrag att barnet vistas i familjedaghem minst . Endast halvt grundbelopp utgår för barn i familjedaghem som vistas där än . Fullt driftbidrag utgår alltså till daghem om barnet utnyttjar sin plats fem timmareller mer, mot att barnet som är placerat i familjedaghem måste haen placeringstid av minst sju timmareller mera, för att fullt bidrag skall utgå. För vår del anser vi att sådant bidragssystem är felaktigt. När det gäller hur fullt bidrag skall utbetalas måste tidsgränserna vara samma i båda omsorgsformerna. Vi anser att omsorgen om barnen är fullgod i båda vårdformerna. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om ändring av reglerna för statsbidrag till kommunernas barnomsorg så att samma tidsgräns kommer att tillämpas för barns vistelse i daghem och familjedaghem.
mot · G2021269 · 1979-01-23 00:00:00 — Motion 1978/79:1269 av och om omhändertagande för samhällsvård Det ar allmänt känt att ett icke obetydligt antal barn utsättes för misshandel eller vanvård i hemmet. Som regel ingriper sociala centralnämnden och omhändertager dessa barn för placering i fosterhem efter sedvanlig utredning. En del föräldrar använder sig då givetvis av sin rätt att överklaga nämndens beslut. Ärendet kan sedan vandra från instans till instans beroende på att dessa kan komma till skilda uppfattningar i ärendet. Detta får som följd att barnet flyttas fram och åter mellan föräldrahem och fosterhem . Man vet att barn som växer upp under så osäkra förhållanden upplever otrygghet och tar psykisk skada. Barnets hela situation måste därför uppmärksammas. Kroppslig misshandel är ofta symptom på allvarliga missförhållanden i hemmiljön. Det är ingen omtanke om barnets rätt och säkerhet att, innan man gjort någonting åt hemmiljön, flytta tillbaka det till denna, ibland i flera omgångar och kanske för gott. Samhället har tillbaka satsat på åtgärder för att förebygga att barn far illa och för att garantera dem rättssäkerhet. Ovan relaterade situationer visar dock att behov finnes, att via lagstiftning ytterligare stärka barns rättsliga ställning. Enligt vår mening torde detta enklast kunna ske genom att till nuvarande lagstiftning foga en bestämmelse om att sociala centralnämndens ursprungliga beslut om omhändertagande skulle kvarstå till dess att alla de överklaganden som är möjliga har slutförts. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen enligt vad som föreslås i motionen anhåller om förslag till tillägg till 36 § barnavårdslagen för att ytterligare stärka barns rättsliga ställning.
mot · G2021270 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ett epidemiologiskt bevakningssystem Larmrapporter om ökad förekomst av cancer och ökad dödlighet p. g. a. utsläpp från miljöstörande industri i miljön är vanliga . Med tanke på att vi kan räkna med att i miljön ha ca 40 000 kemikalier i dagligt bruk, framstår det som mycket angeläget, att man söker fä fram ett svenskt epidemiologiskt bevakningssysterr. _å snart som möjligt. (SOU 1978:25) har varit inne på dessa frågor i utredningen rörande miljöproblem i vissa industrier. i har i sin senast verksamhetsberättelse redovisat några av de problemställningar som behöver aktualiseras för att möjliggöra en bättre bevakning. Up to date-föring av mortalitets(dödlighets-) och morbiditets- (sjuklighets-) register, uppdelade på kommuner och eventuellt mindre enheter för att fä fram relationen, sjukdomsförekomst kontra industriföroreningar, förändrad rapportering av bl. a. cancer och missbildningar via länsorgan för att öka snabbheten i uppspårandet och behandlingen av anhopningar av sjukdomar, missbildningar eller dödlighet samt metodiska kartläggningar av vår kemiska värld är exempel på föreslagna åtgärder. Vi bedömer denna fråga som utomordentligt viktig och finnér det lämpligt att verksamheten på nationell nivå knyts till , under förutsättning att omgivningshygieniska avdelningen vid överförs dit. På regional nivå bör ansvaret läggas på länsläkarorganisationen, som i sådant fall bör avlastas vissa andra uppgifter. Erfarenheterna från missbildningsundersökningen i tyder på att detta skulle vara en lämplig lösning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi därför att beslutar att hos regeringen begära skyndsam utredning av möjligheterna att inrätta ett epidemiologiskt bevakningssystem i enlighet med de riktlinjer som vi framfört. () () () . NISSER (m) () ()