ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022280 · 1979-03-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:110 om riktlinjer för skogspolitiken, m. m. Regeringen har i proposition riktlinjer för skogspolitiken, m. m. föreslagit bidrag till skogsvård. Förslaget innebär en indelning av landet i olika bidragszoner. Man har föreslagit ett skogligt stödområde med en inre och en yttre zon. I den inre zonen utgår, enligt förslaget, i allmänhet ett högre bidrag för olika skogsvårdande åtgärder än i den yttre zonen. Även i övriga delar av landet kan bidrag utgå och för vissa åtgärder. antog 1974, på förslag från regeringen, ett tioårigt upprustningsprogram i form av bidrag till intensifierad skogsvård i norra . Det förslag som regeringen nu ställer ersätter i viss utsträckning de bidragsbestämmelser som finns för intensifierad skogsvård i norra . De gränser som föreslås gälla för den inre zonen ersätter i viss utsträckning de gränser som gällt för stödet till intensifierad skogsvård. Det nuvarande skogliga stödområdet för det s. k. norrlandsstödet omfattar hela . Delar av länet ingår dessutom i det inre stödområdet, vilket innebär att bidrag där f. n. kan utgå av kostnaden för vissa skogsvårdsåtgärder. Norrlandsstödet kom till stånd i det dubbla syftet att såväl stimulera till en förbättrad skogsvård som att stärka sysselsättningen framför allt i inlandet. Genom möjligheten att samordna stödet med beredskapsmedel har sysselsättningsåtgärderna kunnat riktas till arbetslösa skogsarbetare med stora problem att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Den i propositionen föreslagna gränsdragningen för den yttre zonen innebär att delar av det nuvarande inre stödområdet hamnar utanför stödzonen. Genom den förändrade gränsdragningen uppstår besvärande tröskeleffekter när det stöd som betalas helt bortfaller. Detta kommer även att försvåra anskaffningen av objekt för beredskapsarbete. Även om vi i och för sig är beredda att acceptera de stödområdesgränser som föreslås, så anser vi ändå att vissa åtgärder måste vidtas för att mildra de svåra tröskeleffekter som uppstår. Inom vissa delar av , och förekommer stora höjdskillnader. I visa höjdområden i dessa landskap förekommer biologiska förutsättningar som är desamma som i den inre stödområdeszonen. Vi anser att inom dessa höjdområden, där besvärliga produktionsförutsättningar föreligger, borde det kunna utgå samma stöd till åtgärder som är bidragsberättigade i den inre stödzonen. Vi föreslår därför att beslutar att i de höjdområden med svåra produktionsförutsättningar samma bidrag skall utgå till skogliga åtgärder som är bidragsberättigade i den inre stödzonen. bör ges i uppdrag att utfärda anvisningar härför. Den merkostnad som vårt förslag innebär bör rymmas inom den av regeringen föreslagna bidragsramen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående bidrag till vissa skogliga åtgärder.
mot · G2022281 · 1979-03-26 00:00:00 — 11. att hos regeringen hemställa om förslag till kollektiv skogsvårdsfond, 12. att hos regeringen hemställa om förslag till lag om obligatoriska skogsbruksplaner, 13. att hos regeringen hemställa om förslag om inrättande av särskilt skogsvårdskonto, i enlighet med skogsutredningens förslag, 14. att anta följande tillägg till 13 § i förslaget till skogsvårdslag: Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om hur hyggesavfallet skall behandlas i samband med röjning, gallring och slutavverkning i syfte att tillvarata detta. 15. att uttala vad som i motionen i övrigt anförs om inriktningen av skogspolitiken. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) GOTAB 61857 Slockholm 1979
mot · G2022286 · 1979-03-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:124 om förvärv av varvsrörelse, m. m. Regeringen begär i propositionen 1978/79:124 godkännande av avtalet med om övertagande av varvsrörelsen och vissa andra industri- och transportverksamheter. Beträffande de mer vidsträckta varvsoch industripolitiska aspekterna på statens övertagande har kommunisterna i andra sammanhang utvecklat sin syn och ställt sina förslag, varför vi här inskränker oss till de frågor vilka aktualiseras av själva avtalsarrangemanget. Avtalets utformning förtjänar i viktiga stycken skarp kritik. Det följer en linje i svensk statlig varvspoltik - linjen att bereda de privatintressen man köper ut diverse fördelar, som staten och de verksamheter den tar över fortfarande belastas med alla de negativa moment som finns i sammanhanget. Främst tre anmärkningar kan riktas mot avtalets innebörd och följder. Avtalet innefattar inte övertagande av samtliga verksamheter. Moderbolaget fortsätter sin verksamhet. I och med detta undandras bl. a. en stor kontorsfastighet och diverse andra fastighetsinnehav från överföring till staten. Eftersom fastighetsinnehav och fastighetsaffärer även i dåliga industrikonjunkturer brukar vara fördelaktiga ting, är det anmärkningsvärt att just denna del av koncernen skars bort från överlåtelsen till staten. Alla förlustverksamheter är ju däremot sorgfälligt överförda till staten. Vi menar att staten här borde köpt upp hela verksamhet. Moderbolagets fortsatta existens medför betydande fördelar för de privata aktieägarna. Inte nog med att de fick vad som i rådande läge var ett överpris för aktierna - 20 miljoner. De kan genom att bokförings- och skattemässigt utnyttja koncernens förluster tillskansa sig en avsevärd extravinst. De undviker normal beskattning och kan utnyttja avdrag för förluster, som staten i praktiken får överta följderna av. Detta arrangemang - som påminner om den socialdemokratiska regeringens tidigare överenskommelser med göteborgsredarna - utgör en stötande typ av gåvopolitik. Det är inte ägnat att inge offentligt förtroende när politiska instanser medverkar i att på så sätt skapa privata vinstmöjligheter. Slutligen har statens intervention medfört fördelar för de privata ägarna genom att den påverkat aktiekurserna i moderbolaget. Att aktier stiger när ett företag gör sig av med förlustverksamheter är kanske i och för sig inte anmärkningsvärt, men i kombination med övriga fördelar privatintressena 1* 1978/79. åtnjuter innebär det en extraförmån som det inte finns någon anledning att De nu påtalade fördelarna för privatkapitalet skall ställas mot förhållandet att de varvsanställda ännu inte fått något klart svar på frågan vad den s. k. sysselsättningsgarantin års ingång skall innebära för dem. Mot denna bakgrund föreslås att i anledning av propositionen 1978/79:124 beslutar att hos regeringen begära förslag om 1. att staten övertar samtliga Kockumskoncernens verksamheter, 2. att staten redan nu utfärdar sysselsättningsgaranti för anställda i enlighet med riktlinjerna i beslut i varvsfrågan . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G2022288 · 1979-03-26 00:00:00 — Motion 1978/79:2288 av med anledning av propositionen 1978/79:126 om medel för tidigareläggningar av vissa investeringar inom , m. m. strukturbeslut medför många negativa följdverkningar. I är det främst gruvorna som drabbas vid malmmetallurgins nedläggning i Domnarvets järnverk. Men även kalkverksindustrin drabbas. Främst är det kalkbruk med över trettio anställda som hamnar i farozonen. Inom finns redan beslut om en omstrukturering av kalktillverkningen. 1 denna förändring är framtiden för kalkindustrin i Siljansbygden i fara. För del och för hela stålindustrins framtid är en fortsatt malmmetallurgi i Domnarvets järnverk en fördel. Med fortsatt malmmetallurgi i Domnarvet kan också både gruvarbetare och kalkarbetare ha sina jobb kvar. En omstrukturering får under inga omständigheter ställa kalkarbetarna utan arbete och beröva Rättviksbygden värdefulla arbetstillfällen. I första hand bör alla möjligheter prövas att ha kalkbruk kvar i full drift. Om inte så kan bli fallet, för inga jobb tillåtas läggas ned förrän nya ersättningsjobb ordnats till orten. För att klara ut kalkindustrins framtid, främst i Siljansbygden, bör en utredning tillsättas av regeringen, där utgångspunkten är att bibehålla kalkbruk. Med hänvisning till ovanstående och i anledning av propositionen 1978/79:126 föreslås att beslutar hemställa hos regeringen om en utredning om kalkverkens framtid i anledning av omstrukturering med målsättningen att i första hand finna former för fortsatt drift vid kalkverket i och att eventuella inskränkningar ej får ske förrän nya ersättningsjobb är ordnade på orten.
mot · G2022290 · 1979-03-26 00:00:00 — av m. f). med anledning av propositionen 1978/79:127 om åtgärder för att främja sysselsättningen i Regeringen föreslår att till Bidrag lill sysselsättnings/tämjande ålga ider i för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisas ett reservationsanslag på . Departementschefen anför att av detta anslag ställs särskilda medel till förfogande för att användas till bl. a. stöd för olika former av kombinationssysselsättningar i länets mest utpräglade glesbygder. Vidare rekommenderas samarbete mellan de nordiska grannländerna i syfte att förbättra gränsbefolkningens levnadsförhållanden. Medel som departementschefen sålunda avser att ställa till förfogande ger möjlighet att skapa större jämlikhet mellan skilda delar av länets glesbygder genom olika slag av kompletterings- och kombinationssysselsättningar. De delar av länet som i detta hänseende kunnat stödjas genom vattenregleringsmedel, som förvaltas av , har stått avsevärt bättre rustade än de bygder för vilka vattenregleringsmedel inte finns att tillgå. Det har framstått som en betydande brist också i Norrbottendelegationens arbete att man saknat en smidig möjlighet att stödja från renskötseln utslagna samer, fjällstugebor, glesbygdskvinnor m. fl. Därigenom har och fjällbygden mellan och mot socialt kommit i ett avsevärt sämre läge än t. ex. , som kunnat stödja med hjälp av vattenregleringsmedel. Mot denna bakgrund synes det ändamålsenligt och förvaitningsmässigt logiskt att de medel som ställs till förfogande för bl. a. kombinations- och kompletteringssysselsättning i länets mest utpräglade glesbygder bör av disponeras efter samma principer som tillämpas vid fördelning av vattenregleringsmedel. En anknytning t. ex. till skärgårdsstödet skulle innebära att stödet skulle utgå som bottenfinansiering av totalkostnaden, medan här ifrågavarande stöd i likhet med vattenregleringsmedel bör kunna utnyttjas som toppfinansiering utöver det grundläggande stöd som kan utgå i annan ordnig. Med stöd av det anförda hemställer vi att uttalar att de medel som enligt regeringens proposition 1978/79:127 ställs till förfogande till bl. a. stöd för olika former av kombinationssysselsättningar i länets mest utpräglade glesbygder skall av disponeras efter de principer som tillämpas vid fördelning av vattenregle ringsmedel, dock att yttrande före beslut av inte behöver inhämtas från vattenrättsdomare. () ()
mot · G2022291 · 1979-03-26 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:127 om åtgärder för att främja sysselsättningen i Mineralprospekteringen är av stor betydelse för att vi skall kunna ta till vara och förädla våra naturtillgångar. För har mineralprospekteringen också haft stor betydelse för sysselsättningen. Med anledning av att bl. a. sysselsättningssituationen i kommun behöver främjas har föreslagit ett särskilt prospekteringspiojekt för kommunen. Projektet avses både skapa sysselsättning på kort sikt och långsiktigt ge varaktig sysselsättning inom mineralindustrin. Enligt planerna skulle projektet omfatta och kosta ca 60 milj. kr. Föredragande statsråd har dock valt en lägre nivå om 40 milj. kr. Denna lägre nivå innebär också att sysselsättningseffekten minskas. Enligt vår mening talar den svåra sysselsättningssituationen i kommun för att de ursprungliga planerna om prospektering för 60 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att till prospektering i kommun för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om 60 milj. kr.
mot · G2022296 · 1979-03-26 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:138 om vissa anslagsfrågor m. m. rörande försvaret bildades , omorganiserades 1974 och är nu föremål för en ny omorganisationsutredning inom ramen för regeringens uppdrag till överbefälhavaren . Antalet anställda i verket har minskat med cirka 800. Det minskningsmål som gäller från fram till utgången av 1984 är 700 anställda. Förutom den nämnda översynen utreder justitiekanslern huruvida verkets ledning i någon del brustit vid handläggningen av frågan om anskaffning av nya flygplan till försvaret. Trots de pågående utredningarna föreslår föredragande statsråd i rubricerade proposition en ny översyn avseende materielverkets funktion och organisation. I sammanhanget framhåller försvarsministern att det bör vara möjligt att uppnå erforderlig kompetens vid till lägre kostnad och med mindre personal än vad som planeras. Sakliga skäl för en sådan kritik återfinns inte i propositionen. Uttalandet förefaller därför obefogat och är särskilt förvånande då det sker innan resultaten av de nämnda utredningarna föreligger. Vi anser att verksamheten vid präglats av omsorg och noggrannhet. Vi ifrågasätter därför behovet av en ny genomgripande omorganisationsutredning. Pågående omorganisation och utredningsarbete måste först avslutas innan säkra slutsatser kan dras beträffande verkets förmåga att lösa förelagda uppgifter med de riktlinjer som gäller och är beslutade. Inom verket bör dock självfallet alla möjligheter att effektivisera verksamheten tillvaratas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag att nu ytterligare låta utreda organisation och uppgifter för .
mot · G2022301 · 1979-03-26 00:00:00 — 8. att beslutar avslå de förslag till organisationsförändring som föreslås beträffande filmen och i stället uttalar att filmpolitiken inför 1980-talet bör inordnas under de kulturpolitiska mål fastställt och därmed frigöras från nuvarande kommersiella bindningar och att därvid barnens behov särskilt skall tillgodoses, 9. att under bidrag till kulturell verksamhet bland barn under nionde huvudtiteln för /80 beslutar uppta ett i förhållande till propositionen med 20 milj. kr. förhöjt belopp enligt följande fördelning: särskilt stöd till skol- och folkbibliotekens arbete med litteratur på invandrar- och minoritetsspråken, 2 milj. kr., massmarknadsutgivning av barn- och ungdomsböcker 3 milj. kr. ökat bidrag till till produktion av barnfilm som är avsedd att i första hand distribueras på annat sätt än genom vanliga biografer, 3 milj. ökat stöd till olika försöksverksamheter i kommunerna vad gäller såväl litteraturen som teater, dans, drama, musik och bildkonst i enlighet med vad som framförs i motionen, 7 milj. produktionsstöd till bra tecknade serier av kostnadskrävande karaktär, 2 milj. särskilt stöd till kommunerna för inrättande av delegationer som skall kartlägga barnens situation, 3 milj. kr. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G2022304 · 1979-03-26 00:00:00 — 1978/79 2304-2309 med anledning av propositionen 1978/79:146 om prisregleringen på fisk, m. m. I propositionen framläggs bl. a. förslag om bidrag vid stormskada på fasta fiskeredskap. som fick regeringens uppdrag att se över stormskadeskyddet för blankålsfisket föreslog att ersättning skulle utgå av skadan på redskapen. Skyddet skulle omfatta alla fiskare som bedriver sådant fiske. Någon individuell premie skulle inte inbetalas, utan skyddet skulle finansieras dels genom statliga medel, dels genom prisregleringsavgifter på ålfiske. En särskild stormskadefond skulle enligt förslaget byggas upp. Stormskadeskyddet skulle kompletteras med möjlighet att få fiskredskapslån till ett högsta belopp av . Bakom kommittéförslaget stod samtliga företrädare för fiskets organisationer. Regeringen går från kommitténs förslag och föreslår ett individuellt försäkringssystem dit de fiskare som vill får ansluta sig. Stormskadeskyddet föreslås bli finansierat genom en avgift på av värdet av de redskap som skall omfattas av skyddet. Genom det förslag regeringen framlagt omfattas inte alla ålfiskare som bedriver fiske med fasta redskap obligatoriskt av systemet. Om de som står utanför systemet drabbas av svåra skador, blir det likväl en uppgift för samhället att klara dessa fiskare ur en besvärlig situation. Enligt vår mening kan därför endast ett system som obligatoriskt omfattar alla som bedriver ålfiske med fasta redskap accepteras. De förslag fiskerikommittén lade fram uppfyller detta krav. Vi vill därför förorda att kommitténs förslag genomförs i stället för det av regeringen framlagda. Det innebär att en stormskadefond tillskapas och tillförs ett grundkapital på 2 milj. kr. Till fonden bör avsättas . av budgetmedel - vilket motsvarar det belopp staten utbetalat för detta ändamål - och . Ur fonden skall fiskare som drabbas av skada kunna få ersättning av godkänt skadebelopp. Skadan skall ha orsakats av storm. Redskapet måste vara fullgott, och redskapets ägare måste så långt möjligt medverka till att avvärja och begränsa skadan. Ersättningen skall utgå utan behovsprövning. Vi biträder också förslaget i fråga om fiskeredskapslån. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att , med avslag på regeringens förslag i fråga om 1 1978/79. 1978/79:2304 2 stormskadeskydd för blankålsfisket, godkänner det i motionen framlagda förslaget. () ()
mot · G2022306 · 1979-03-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin Med hänvisning till vad som i motion 1978/79:2349 av m. fl. anförts angående propositionen 1978/79:95 hemställs 1. att beslutar att det i propositionen föreslagna systemet för skatteutjämning skall stegvis genomföras , 2. att beslutar att den kommunala utdebiteringen skall sänkas i motsvarande mån som de kommunala skatteutjämningsbidragen ökar i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att hos regeringen hemställer om nytt förslag till höstriksdagen till lag om skatteutjämningsbidrag, 4. att under punkt D 2. Skatteutjämningsbidrag till kommuner m. m. för /80 anvisar ett förslagsanslag av 4 , 5. att beslutar att i samband med ställningstaganden till förslag som innebär ökade kostnader för kommunerna dessa kostnader skall redovisas samt finansieringsvägar anvisas. () () H. () () () () () PER () () () L. () ()
mot · G2022308 · 1979-03-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin De kommuner som har att ta emot ett i förhållande till sitt invånarantal stort antal turister tvingas att göra större investeringar än vad som motiveras av kommuninvånarnas behov. Då måste reningsverk, vattenledningsnät, sophantering etc. disponeras för att klara några veckors toppbelastning , när folkmängden på en turistort flerdubblas. 1 t. ex. måste man bygga en fjärrvattenledning för att klara vattenförsörjningen . För att klara vattenförsörjningen till den bofasta befolkningen är den projekterade fjärrvattenledningen obehövlig. kommun tvingas dimensionera sitt planerade reningsverk för 20-25 000 personer, medan den bofasta befolkningen omfattar drygt 5 000 personer. Läget är likartat i de flesta turistkommunerna. Det säger sig självt att dessa överdimensioneringar av investeringarna blir mycket kostsamma för turistkommunerna. tillgängliga uppgifter tyder på att turistinkomsterna för dessa kommuner inte på något sätt motsvarar de extra utgifter som kommunerna tvingas till på grund av turismen. Inte minst de bohuslänska kustkommunerna med sina dåliga skatteunderlag drabbas hårt av detta förhållande. Med stöd av det anförda hemställs att hemställer att regeringen skall lägga fram förslag om hur de kommuner som tvingas till extrainvesteringar på grund av turism och friluftsliv skall kompenseras för detta.
mot · G2022309 · 1979-03-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2324 av hemställs 1. uttalar att beslut om senareläggning av fastighetstaxering till 1981 medför en så stor ränteförlust för kommunerna att regeringen bör överväga storleken på den kompensation kommunerna skall erhålla under /81, 2. uttalar att denna engångskompensation skall redovisas under anslaget till för att därmed markera att mycket stora datasystem inte skall planeras så att en del av rationaliseringsvinsten inom en sektor skall transfereras till den eller de sektorer som drabbas av kostnadshöjningar som följd av rationaliseringen, 3. som sin mening ger regeringen till känna att den rådande misshushållningen, att dataadministrationskostnader överstiger det genomsnittligt utbetalda utfyllnadsbidraget till pensionärernas bostäder, i första hand bör lösas så, att kommunerna omhänderhar alla behövliga datarutiner för kommunala och/eller statliga bostadsbidrag, 4. hos regeringen begär en skydsam redovisning av möjligheterna att därutöver avlasta överbelastade centraliserade datasystem genom en kommunalisering av i första hand barnbidrags- och folkpensionsadministrationen och i andra hand bidragsförskottsadministrationen, 5. som sin mening ger regeringen till känna att samtliga länsstyrelser bör få i uppdrag att lokalt och var och en inom sin region efterhöra resp. landstings och kommuners intresse för kostnadssänkningar genom ett lokalt datasamarbete, exempelvis på så sätt att länsdatakontoren utrustas med den datortyp huvudsakligen använder. GOTAB 61869 Slockholm 1979
mot · G2022310 · 1979-03-27 00:00:00 — 1978/79 2310-2316 Motion 1978/79:2310 av med anledning av propositionen 1978/79:99 om en ny trafikpolitik I propositionen 1978/79:99 framlägger regeringen förslag om den framtida trafikpolitiken. Under de år som förflutit sedan 1963 års trafikpolitiska beslut har kraven vuxit i styrka påen ny trafikpolitik som lägger mera vikt vid regionalpolitiska hänsyn än vid strikt affärsmässiga. Förväntningarna har därför varit stora på den trafikpolitiska proposition som aviserats . När regeringsförslaget nu föreligger måste man tyvärr konstatera att förslaget är mycket negativt vad beträffar järnvägstrafiken. Trots det breda folkliga kravet på ett järnvägsnät med service över hela landet framläggs nu förslag som innebär att persontrafiken upphör på tillhopa järnväg. Ett beslut i sådan riktning får vittgående följder. Trafiken på de aktuella bandelarna minskar, satsningar på säkerhet och banunderhåll uteblir och den totala nedläggningen blir snart aktuell. Som exempel kan anföras bansträckan som utgör tvärförbindelse mellan norra stambanan och och där föredraganden ifrågasätter fortsatt persontrafik. Underhållet på denna bansträcka har länge varit eftersatt, och motioner om förbättringar har avvisats i väntan på ett nytt trafikpolitiskt beslut. Om avsikten inte är att Forsmo-Hotingbanan skall läggas ner bör beslutet om upprustning tas . Det finns flera skäl som talar för en kraftig upprustning av ifrågavarande bansträcka. Dels har nya industrier etablerats efter bansträckan, dels pågår utredningar som kan leda till överföring av betydande virkestransporter från flottled till järnväg. Att i detta läge förorda en nedläggning av persontrafiken på Forsmo-Hotingbanan kan inte vara klok politik. Tvärtom bör bandelen kunna bestå med både gods- och persontrafik. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att persontrafiken bör behållas på Forsmo-Hotingbanan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omedelbar upprustning av bansträckan . 1 1978/79.