mot · G2021550 · 1979-01-24 00:00:00 — om en statlig industri- och sysselsättningsplan för 1 motionen 1346 till 1977/(av ) redovisades utförligt situationen på arbetsmarknaden i . Det finns ingen anledning att än en gång redovisa detta. Vi begränsar oss till att konstatera att situationen inte förbättrats. Tvärtom har antalet arbetslösa ökat, och risk finns för att det sker ytterligare permitteringar och företagsnedläggningar. Situationen på arbetsmarknaden i kännetecknas av fem problem: Åldersfördelningen i länet är negativ. Antalet personer i åldrarna ökar kraftigt, medan åldersgrupperna under visar en motsvarande minskning. Enligt de prognoser som utarbetat kommer denna utveckling att förstärkas . beräkningar visar att krävs minst 18 500 nya jobb för att skall komma upp i riksgenomsnittets sysselsättningsgrad. Det mest allvarliga inslaget är det stora antalet arbetslösa ungdomar. Det skapar destruktivitet och social utslagning. Den fortsätter och förstärker den utslagning som sker i skolan. Den sorterar ut människor till arbetsmarknadens B- och C-lag. Den skapar misströstan i den generation som skall ta över en stor del av ansvaret. Den stora arbetslösheten bland kvinnorna. Det har bl. a. visat sig att lågt räknat 5 000 kvinnor önskar ett arbete men anser det meningslöst att över huvud taget söka eller anmäla sig till arbetsförmedlingarna. Enligt de beräkningar som giorts kommer ungefär 1 000 jobb att försvinna inom direkt produktion i länet om inga drastiska åtgärder vidtas. De förslag som framfördes i den ovan åberopade motionen avslogs av de borgerliga och socialdemokraterna med en mästrande attityd. Deras avslagsmotivering var att de inte delade motionärens samhällssyn. Den samhällssyn som redovisades var följande: Det är två finansfamiljer som dominerar utvecklingen i , och /. Något socialt ansvar visar inte dessa finansfamiljer. Den privata äganderätten till produktionsmedlen står i direkt motsatsförhållande till att produktionen är allas angelägenhet. Frågan om äganderätten är avgörande för hur ekonomins utveckling styrs. Den privata äganderätten till produktionsmedlen leder till motsättningar och planlöshet, leder till att enskilda kapitalisters vinster kommer i första hand, medborgarnas behov i andra hand. Att de borgerliga inte kan dela denna uppfattning är inget att förvåna sig över. Att däremot de socialdemokratiska riksdagsmännen delar de borgerligas uppfattning är en aning förvånande med tanke på att allt fler socialdemokratiska medlemmar och fackföreningar just tar upp makt- och ägandefrågorna som det avgörande när det gäller att tillgodose rätten till arbete. Vi skall något exemplifiera hur privatkapitalets agerande tar sig uttryck i . har en industri i som går i vinst. Om man ser till hela koncernen är vinsten än större. tänker nu försöka lägga ner produktionen i med motivering att vinsten är för liten - den bör vara . har en stor del av sin produktion förlagd utomlands. Företagets motiveringar är att detta bidrar till flera jobb i . Vpk i har studerat denna motivering och kommit fram till att så inte är fallet. AB:s skäl till utlandsetableringarna är i stället att detta ger större vinst. och har som bekant folkfientliga regimer och generösa villkor för det utländska kapitalet, bland andra för . och Ala bedriver produktion av plywood och board i . Produktionen är vinstgivande. Företaget har planer på att lägga ner boardtillverkningen. Man tänker skära ned eller ta bort plywoodproduktionen. I det sistnämnda fallet vill man i stället använda det kvalitetstimmer som används vid plywoodtillverkning till andra produkter inom träindustrin där lönsamheten är större. Resultatet av detta blir att ett hundratal personer i den av arbetslöshet redan hårt drabbade berövas sina arbeten. Produktionen vid Vansättersfabriken inom kommer att läggas ner . Mellan 300 och 400 personer ställs utan arbete. SKF i Flofors skär ständigt ner arbetsstyrkan utan att några som helst åtgärder vidtas för att kompensera bortfallet. Regeringen och riksdagsmajoriteten föredrar att se arbetslösheten som en tillfällig företeelse och åtgärderna blir också därefter. Dessa åtgärder har inte haft till syfte att skapa varaktiga jobb. Man har byggt på det enda som finns, nämligen arbetslöshetspolitiken. Man försöker hjälpligt ta hand om de arbetslösa kontantunderstödda, arbetslösa AMS-hjälpta och förtidspensionerade i de produktiva åldrarna. (Dessutom har miljonbidrag utbetalats till privatföretagen i länet utan att ett enda nytt jobb skapats.) Det sammanlagda antalet sålunda arbetslösa personer var 22 600 . Det saknas en sysselsättningspolitik och en långsiktig näringspolitik, som bygger upp de nya arbetsplatser, som måste finnas där den dag de gamla arbetsplatserna faller bort. Det behövs en politik som säkrar framtiden för människorna, förhindrar utslagning från arbetsmarknaden av de unga och medelålders. Den måste innebära att samhället går in och skapar arbeten i nya industrigrenar, utarbetade efter de behov som gagnar den samhälleliga utvecklingen. Exempel på sådana grenar är utbyggnad av kollektivtrafiken, ökat bostadsbyggande, satsningar på byggande av barnstugor och fritidshem och insatser för att förbättra den inre och yttre miljön. Ett program byggt på dessa grunder skapar också arbeten på andra områden. Det är också nödvändigt med ett nytt tänkande inom de befintliga samhälleligt ägda företagen. Dessa får inte ledas av den kapitalistiska marknadshushållningen och uppträda som serviceorgan för privatkapitalet, utan de måste fungera som sysselsättningsbaser på resp. orter. Runt dessa kan sedan lego- och servicearbeten växa upp. Vi kommer i det följande att föreslå en rad åtgärder som underlag för att utarbeta en statlig industri- och sysselsättningsplan för . Konkreta åtgärder för att skapa jobb åt ungdomen måste åläggas kommuner, landsting och staten. Kommunala sysselsättningsgarantier behöver understödjas med statliga medel, där kommunerna förbinder sig att garantera utbildning förarbete åt ungdomen. Härigenom skulle även de underbemanningar som finns inom vårdsektorn, kollektivtrafiken och barnstugeverksamheten kunna undanröjas. Dessutom skulle kommunerna få möjlighet att genomföra landskaps- och miljövårdande insatser. Statsbidrag borde här utgå med 100 96 till lönekostnader. och vissa järnvägssträckor i länet av betydelse finns i länet, AGEVE i och Verkstad. Vid båda företagen finns anställda med specialkunskaper. Situationen är nu den att de kunskaper som finns vid Verkstad successivt försvinner genom s. k. naturlig avgång. Någon motsvarande nyanställning sker alltså inte. Detta är ett socialt oansvarigt handlande av ett statligt företag. Det börjar nu att växa fram en mer positiv syn på kollektiv trafik. Opinionen blir allt kraftigare för en genomgripande utbyggnad av järnvägsnät och övrig kollektiv trafik. Inriktningen bör vara att behålla produktionen vid dessa nämnda företag, samt att utvidga den till att omfatta utveckling av avancerad transport och kommunikationsutrustning. Möjligheterna att förlägga en verkstad för reparation av järnvägsvagnar till bör undersökas. Där finns redan spår och mark vid den nedlagda . Järnvägssträckan bör behållas och bli föremål för en genomgripande upprustning. Hälso- och sjukvård, barnomsorg, bostadsbyggande Vpk har i partimotion anvisat en konkret plan för att inom nämnda områden ta fram 100 000 nya jobb . Av dessa kan 1 000-1 500 skapas i . I två särskilda motioner framförts förslag om att i statlig regi ombesörja omhändertagande av fiberbankar och sjunktimmer. Det råder en viss brist på skogsråvara. Det gäller främst de mindre sågverken. Därför bör massaindustrin i större utsträckning hänvisas till fiberbankerna och sjunktimret för att sågverken skall få tillgång till det sågbara virket. Dessutom är kusten och flera insjöar i länet starkt förorenade. Av dessa två anledningar bör åtgärder vidtas. Det skulle skapa ett icke obetydligt antal arbetstillfällen . inom träindustri i länet I finns det statliga företaget . Vidare finns där det halvkommunala Östernäs Såg. I en särskild motion harvi föreslagit att staten genom ekonomiska bidrag skall möjliggöra för kommunerna att i egen regi bygga fritidsbyar. Motiveringarna är två - dels att möjliggöra för vanliga inkomsttagare att få en god rekreation till rimlig kostnad, dels att begränsa kommersiella intressens möjligheter att spekulera i människors fritid. De nämnda företagen i bör utvecklas för att bl. a. producera lämpliga fritidshus för dessa kommunala fritidsbyar. Det bör också vara möjligt att satsa ytterligare på förädling inom dessa två företag. Förädlingsgraden inom länets skogsindustri kan ökas betydligt. Om exempelvis all massa som produceras också förädlas i länet skulle 1 000 nya jobb skapas. Det finns ett stort antal sågverk och andra träindustrier. Vid en ökad satsning på forskning och utveckling skulle dessa industrier kunna utbyggas väsentligt och nya jobb skapas. Inom länet finns en del överårig och fullmogen skog, som av bl. a. skattetekniska skäl inte avverkas. hotar brist på virke, inte minst för sågarna. Ur samhällsekonomiska och sysselsättningsmässiga synpunkter samt ur skogsvårdssynpunkter måste denna privatskog slutavverkas och nyplantering ske. All utsyning av skog bör underställas . I samband med ökade slutavverkningar ökar också hyggesrensning, markberedning och skogsodling utan användande av gifter. Hyggesrensning bör ske snabbt efter slutavverkning. Röjningen bör ökas och kvalitetsfrämjande stamkvistning utföras. Röjningsvirke, virkesspill och stubbar måste i större utsträckning tillvaratas främst för massa- och energiändamål. En skogsvård med den inriktning vi föreslår skulle kunna tillföra länet ca 1 000 nya jobb. En nationalisering av skogsbruket och av skogs- och träindustrin är den åtgärd som måste vidtas, för att på lång sikt skapa en stabil produktion samt trygga och utöka sysselsättningen. Förutsättningarna för att anlägga en gasterminal till för importerad gas bör bli föremål för en grundlig undersökning. Utlokalisering av statliga förvaltningar Vid utlokalisering av befintlig statlig förvaltning kan stora svårigheter för personal uppstå. Att flytta från storstad till landsbygd är en svår omställning. När det däremot gäller helt ny förvaltning som t. ex. centralförvaltningen för skyddade verkstäder är situationen annorlunda, och denna förvaltning är lättare att placera i landsorten. bör vara en lämplig placeringsort för denna förvaltning. Kommunen har alla de förutsättningar som krävs för en sådan lokalisering. Av landets samtliga 7 plywoodindustrier finns 5 i . Två av landets 11 boardfabriker finns i länet. Tre av landets fyra skogsmaskinindustrier driver sin produktion i länet. Inom dessa tre branscher pågår nu en intensiv strukturrationalisering. Några av länets pappersmassafabriker är nedläggningshotade. Skogsmaskinindustrin kommer att skära ner, vilket troligen kommer att drabba länet. Board- och plywoodindustrin kommer också att minska. Ett oavvisligt krav är att regering och riksdag inte får tillåta kapitalägarna att ha ensamrätten att husera inom dessa tre branscher med enbart vinstmotivet som ledstjärna. De fackliga organisationerna, kommunerna och regeringen måste här ges ett avgörande inflytande. Vi vill också understryka att board- och plywoodproduktionen är starkt beroende av nivån på bostadsbyggandet. Den andra åtgärden som måste vidtas av riksdag och regering är att förbjuda minskningar eller nedläggningar av produktion tills ersättningsproduktion garanterats de drabbade orterna. Nationalisering av hela stålindustrin med följande utvecklingsinriktning: inga personalminskningar, satsning på ny teknik och nya produkter, program utarbetas för högt driven förädling, samordning av gruv-, stål- och verkstadsindustrin där planer görs upp för lokalisering av förädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter. De anställda måste få ett avgörande inflytande genom vetorätt över centrala beslut. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att en statlig industri- och sysselsättningsplan utarbetas för i enlighet med vad som anges i motionen.