ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022552 · 1979-04-18 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:202 om avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension och arbetsskadeförsäkringen , m. m. Propositionen 1978/79:202 innefattar bl. a. förslag om att avgiftsunderlaget skall utökas till att också omfatta naturaförmån i form av fri bil. Administrativt sett kommer detta att medföra att arbetsgivarna i fortsättningen måste lämna uppgifter om de anställdas bilförmåner i arbetsgivaruppgiften. lämnas information om denna förmån på kontrolluppgiften. Detta innebär att arbetsgivarnas uppgiftslämnande i anslutning till den årliga taxeringen (kontrolluppgifterna) och till finansieringen av den allmänna försäkringen (arbetsgivaruppgiften) dubbleras i ännu högre grad än . Delegationen för företagens uppgiftslämnande, DEFU, har i anslutning till pensionskommitténs betänkande redovisat förslag till betydelsefulla förenklingar i arbetsgivarnas uppgiftslämnande. Delegationens förslag åskådliggörs av följande figur. Minskat uppgiftslämnande för arbetsgivare avseende skatter, arbetsgivaravgifter, statistik och vissa försäkringsavgifter för anställda Efter genomförande av proposition 1978/79:161 Uppgiftslämnandet | | | Enligt DEFU är det möjligt att radikalt minska arbetsgivarnas uppgiftslämnande, om informationen på kontrolluppgifterna används rationellt och samordnat mellan flera myndigheter. Jag anser att tiden nu är mogen att utarbeta förslag i enlighet med delegationens intentioner. Det bör poängteras att fördelarna är uppenbara, inte bara för arbetsgivarna utan också för arbetstagarna och berörda myndigheter. Förslagen berör såväl arbetsmarknadens parter som flera myndigheter. Med hänsyn härtill och till att några av samhällets mer omfattande ADB-system påverkas anser jag det nödvändigt att utredningsarbetet sker i kommittéform med parlamentariskt inslag. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna att samordna arbetsgivarnas uppgiftslämnande avseende de anställdas löner och andra förmåner.
mot · G2022553 · 1979-04-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Den allmänna utvecklingen på sysselsättningens område inom är ägnad att inge stark oro. Framför allt gäller detta industrisektorn. Problemen är geografiskt fördelade, så att möjlighet inte finns att pendla till arbeten i andra länsdelar. Kommunerna i norra ligger så pass långt från och arbetsmarknadsregioner, att det blir för långt att pendla. drabbas mycket hårt av den snabba strukturomvandling som pågår inom tekoindustrin. 10 000 jobb inom tekoindustrin kan väntas försvinna om inga åtgärder vidtas. 60-70 96 av industrisysselsättningen utgörs av arbeten inom tekoindustrin, vilket gör att både privat och offentlig verksamhet är starkt beroende av förändringen inom tekoindustrin. har i sin prioritering av indelning av kommuner i olika stödområden därför förordat att Dalslandskommunerna och inklusive bör ingå i grupp 4. Man har även förordat att med sina speciella problem borde placeras i stödområde 2. När det gäller är problemet främst ensidigheten i kommunens näringsliv. Den är till helt övervägande del beroende av skogsindustrin. I kommunen finns en massafabrik och två pappersbruk samt en pappersförädlingsindustri. Därtill finns ett varv under nedläggning samt en kemisk fabrik, som tillverkar åt skogsindustrin. Kommunen är således helt beroende av den råvarubaserade industrins framtid. Med tanke på skogsindustrins och varvens framtid är det för framtiden nödvändigt att kompletterande industrier byggs upp. I propositionen skriver föredragande att det bör vara sammanhängande områden av kommuner som bör bilda stödområden. Därutöver skall regionalpolitisk! stöd kunna ges även utanför stödområdena. Det står vidare: Sådan stödgivning bör således kunna ske, när avsevärda sysselsättningssvårigheter finns eller förutses till följd av industrinedläggning i samband med omfattande branschrationalisering eller av liknande orsak. Stöd bör kunna ges också när särskilda skäl talar för att områden med ensidigt näringsliv eller isolerat läge bör tillföras industriell eller industriliknande verksamhet. Vi kan instämma i vad föredragande här skriver, att en enstaka kommun inte bör inplaceras i ett stödområde utan ändå kunna åtnjuta liknande stöd. har alla kriterier för att kunna erhålla ett dylikt regionalpolitisk! Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att (, , , , och ) inplaceras i stödområde 4, 2. att Dalslandskommunerna (, , , och ) inplaceras i stödområde 4, 3. att särskilt beaktas vid stöd till kommuner med ensidigt näringsliv och särskilda svårigheter. () ()
mot · G2022556 · 1979-04-19 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Under åberopande av i förslag hemställes att kommunerna i inplaceras i stödområde enligt följande: stödområde 6 stödområde 4 stödområde 4 stödområde 4 med i 5 stödområde 4 med i 5 stödområde 4 stödområde 4 med Voxna i 5 stödområde 4 stödområde 2 med , i 4 stödområde 2 med , i 4. att hos regeringen hemställer att kommunerna i inplaceras i stödområde enligt vad som anförts i motionen.
mot · G2022559 · 1979-04-19 00:00:00 — 1978/79:2559 av med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Propositionen 1978/79: 112 innehåller förslag om förändringar av riktlinjerna för regionalpolitiken. Med utgångspunkt i sysselsättningsutredningens förslag indelas i sex nya stödområden mot nuvarande tre. Det regionalpolitiska stödet byggs successivt ut från kommuner i den lägsta gruppen och till kommuner i område 6. Propositionen är så uppbyggd att man inte tillräckligt beaktat den flexibilitet i det nya systemet som sysselsättningsutredningen pläderade för. I vissa fall uppstår direkt olämpliga regionalpolitiska effekter härigenom. Så har t. ex. båda kommuner , som förut tillhörde allmänna stödområdet, placerats i grupp 2, medan t. ex. , som varit likvärdigt med i regionalpolitisk! hänseende, placerats i grupp 4. Genom propositionen försämras relativa läge och möjligheter och detta trots att det öländska näringslivet, som är svagt utvecklat, är i starkt behov av samhällets stöd. öland har varit starkt utsatt för avfolkning och minskning av arbetsplatser under en lång följd av år. Den etablering av tillverkningsindustrin som skett i övriga landet har i mycket liten utsträckning kommit till del. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att båda kommuner, och , vid inplacering i nya stödområden måtte placeras i stödområde 4.
mot · G2022563 · 1979-04-19 00:00:00 — Motion 1978/79: 2563 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 112 om regionalpolitik är ett av de län som haft den allra sämsta befolkningsoch sysselsättningsutvecklingen . är exempelvis det enda länet i hela landet som oavbrutet minskat sin folkmängd . Tack vare omfattande insatser av kommuner, landsting och länsmyndigheter för att öka sysselsättningen har bcfolkningsminskningen i länet i någon mån kunnat begränsas. De främsta orsakerna till länets mycket besvärliga situation är den speciella näringslivsstrukturen. Den stora minskningen av antalet industriarbetstillfällen omkring 2 000 har inte kunnat ersättas med nya arbetstillfällen inom andra näringar. Inte heller har länet fått del av utlokaliseringen av statlig verksamhet. Länets problem har ofta uppfattats som tillfälliga, vilket fått till följd att problemen kvarstår. För att komma ifrån ett ensidigt näringsliv och för att lösa de problem som föreligger för exempelvis varven, och industrin i kommun krävs åtgärder som kan verka på . Annars riskerar länet få en omfattande avfolkning . Länets kommuner, landsting och länsmyndigheter har påtagit sig ett stort ansvar att lösa länets problem genom egna insatser och genom en särskild länsaktion Aktion . Bland annat syftar detta arbete till att ta till vara och utveckla sådana näringar där länet har speciella förutsättningar. Exempel på det senare är fisket och turismen. Det är dock viktigt att även staten tar sitt ansvar i en för länet allvarlig situation. Enligt regeringens förslag till stödområdesindelning kommer ingen av kommuner att inplaceras i stödområde. Detta är anmärkningsvärt, då flera av de kommuner som föreslagits bli inplacerade i stödområde har haft en bättre utveckling än kommuner. Exempelvis har och kommuner i län inplacerats i stödområde 2, trots att dessa kommuner haft en klart bättre befolkningsutveckling än exempelvis och kommuner. Vid en jämförelse av befolkningsutvecklingen över framgår vidare att kommun är det enda primära centrum i landet som minskat sin folkmängd. Även vad gäller sysselsättningen har länets kommuner haft en klart sämre utveckling än många av de kommuner som föreslagits ingå i något av stödområdena. 1 1978/79. 1978/79: 2563 Det bör även i det här sammanhanget framhållas att det knappast torde finnas någon kommun i hela landet som haft en sämre utveckling än kommun. Kommunens folkmängd har minskat med och antalet barn i åldrarna med . Med hänsyn till de allvarliga problemen i länet har i i samband med regeringens uppdrag till länsstyrelserna att lämna förslag till inplacering av kommuner i stödområden föreslagit att och kommuner bör inplaceras i stödområde 3. Övriga kommuner har föreslagits inplacerade i stödområde 2. Med åberopande av det anförda får vi härmed hemställa att måtte besluta att och kommuner inplaceras i stödområde 3 och kommunerna i stödområde 2. () () HANS () ()
mot · G2022565 · 1979-04-19 00:00:00 — Motion 1978/79: 2565 med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Länsstyrelserna har som redovisas i propositionen 1978/79: 112 haft regeringens uppdrag att inkomma med förslag om inplacering av berörda kommuner i stödområde. Vad beträffar redovisas följande förslag i propositionen: Grå zonen (tidsbegränsat) förslag till inplacering i stödområde i framhåller bl. a. att de tre kommunerna i länets östra del, , och kommuner, har en förväntad sysselsättningsutveckling som är så dålig att förhållandena är fullt jämförbara med situationen inom de etablerade stödområdena. När det gäller kommun framhåller att befolknings- och sysselsättningsutvecklingen varit minst lika ogynnsam som utvecklingen i inre stödområdets kommuncentra. Detta exemplifieras med arbetslösheten och den höga andelen ålderspensionärer i kommunen. Vid upprättandet av propositionens förslag har regeringen icke följt förslag. Regeringen föreslår att kommun placeras i stödområde 1 (G). Regeringen har i propositionen icke angett några preciserade skäl för sitt ställningstagande. Enligt min mening finns det däremot åtskilliga skäl som talar för förslag. Utvecklingen beträffande sysselsättningsläget i de tre kommunerna är skäl nog att biträda välmotiverade förslag. 1978/79: 2565 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kommun inplaceras i stödområde 2 och att och kommuner inplaceras i stödområde 1.
mot · G2022567 · 1979-04-19 00:00:00 — 1978/79 25672571 Motion 1978/79: 2567 med anledning av propositionen 1978/79: 112 om regionalpolitik I propositionens förslag till indelning i stödområden har i de flesta fall kommunen bedömts som en enhet. Detta kan från administrativ synpunkt anses som lämpligt och mest praktiskt. I en del av de till ytan mycket stora norrländska kommunerna innebär dock en sådan ordning att vissa glesbygdsområden kommer i en synnerligen ofördelaktig ställning. Inom en kommun där kommuncentret har bättre regionalpolitiska förutsättningar och som följd därav kommer i en lägre placering föreligger stora risker för att avlägsna små centra icke kan utvecklas och att kommuncentret utövar så stor dragningskraft att de avlägsna områdena helt uttunnas. Med stöd av det anförda föreslår vi 1. att Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt inom kommun överförs till stödområde 5, 2. att Edefors och församlingar i Bodens kommun överförs till stödområde 5, 3. att i kommun överförs till stödområde 5. () () 1 1978/79.
mot · G2022568 · 1979-04-19 00:00:00 — Motion 1978/79: 2568 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik 1978/79: 112 behandlas planeringstal i form av befolkningsramar för resp. län som ett underlag för den regionala utvecklingsplaneringen. Den regionala planeringen skall medverka till en fortsatt regional utjämning och förhindra nya koncentrationssträvanden till vissa delar av landet. Det är viktigt att planeringstalen grundas på realistiska antaganden om de utvecklingstendenser och utvecklingsmöjligheter som gäller för regionen. Med hänvisning härtill har i begärt förhöjda planeringstal för länet. Bakgrunden härtill är att länets befolkningsutveckling varit sådan att man närmar sig det övre värdet i de fastställda ramarna. I de delar befolkningsramar ligger till grund för fördelning av regionalpolitiska resurser är det negativt att länet inte får arbeta med realistiska ramar. Med hänsyn härtill bör planeringstalet för höjas till 275 000 inv. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar höja planeringstalen för i enlighet med vad som anförts i motionen. () () ()
mot · G2022570 · 1979-04-19 00:00:00 — Motion 1978/79: 2570 med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik län innefattas delvis i regionalpolitiken. De två Ölandskommunerna tillhör det allmänna stödområdet, medan tillhör den grå zonen. Med hänsyn till att län bl. a. har en mycket låg skattekraft bland de lägsta i riket finns det skäl att hela länet blir stödberättigat i ett regionalpolitisk! system som det föreslagna. Då det emellertid finns markanta variationer inom länet är det dock lämpligt att inrikta sig på de kommuner där insatser är mest angelägna. Därför menar vi att kommunerna bör inordnas inom regionalpolitiken. Beträffande de båda Ölandskommunerna skulle propositionens förslag innebära en försämring mot nuläget. För att komma i åtnjutande av stöd till turism krävs att kommunerna inordnas i minst område 4. Att utesluta och från denna möjlighet ter sig helt otänkbart utifrån turismens betydelse för . , och tillhör länets inland, och alla tre kommunerna har problem med otillfredsställande befolkningsutveckling. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar inplacera och kommuner i stödområde 4 och , och kommuner i stödområde 2. () ()
mot · G2022578 · 1979-04-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik I propositionen 1978/79:112 behandlas bl. a. den regionalpolitiska forskningen. Föredragande statsrådet lägger där förslag till fortsatt organisation och program för den regionalpolitiska forskningen. Det finns genom ERU:s hittillsvarande verksamhet en betydande erfarenhet på det regionalpolitiska forskningsområdet. Den erfarenheten gäller det att ta till vara som det bör noteras att viss kritik riktats mot inriktningen av den hittillsvarande forskningen. Vissa justeringar av inriktningen på den regionalpolitiska forskningen är därför motiverade. Det program som föreslås innebär i stort en fortsättning av den forskningsinriktning som gällt . En aktiv forskningsinriktning i syfte att åstadkomma bättre utvecklingsmöjligheter för mindre orter och glesbygden saknas. Enligt vår uppfattning bör forskningsprogrammet ges en mer aktiv inriktning. Istället för att i efterhand registrera effekterna av olika beslut bör en viktig del av forskningen vara att kartlägga möjligheterna till insatser och skapa bättre beslutsunderlag i regionalpolitisk! Några områden som skulle kunna komma i fråga är: På vilket sätt kan man garantera tillfredsställande sysselsättningsmöjligheter i samtliga regioner och regiondelar i landet? Hur kan man underlätta en produktion i mindre skala inom traditionella och nya näringar? Vilken typ av näringar behöver regioner med ensidig arbetsmarknad och stor arbetslöshet? Hur bör de speciella sysselsättningsmässiga behoven och problemen i glesbygdsområdena angripas? bör med utgångspunkt i det vi här skisserat begära att forskningsprogrammet ges den av oss förordade aktiva och mer praktiskt betonade forskningsinriktningen. Vad gäller förslaget till forskningsorganisation vill vi ifrågasätta den organisatoriska lösning som förordas. Vi finner det anmärkningsvärt att organisationsförslaget, som f. n. bygger på förslag från ERU självt, föreläggs utan remissbehandling. Vissa invändningar har även riktats mot kommitténs förslag i ett till förslaget fogat särskilt yttrande. Risk finns bl. a. enligt vår mening att organisationen blir tungrodd och överdimensionerad, vilket kan bli till men för forskningsverksamheten. Förslaget bör därför prövas ytterligare innan ett ställningstagande sker från sida. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär att det regionalpolitiska forskningsprogrammet ges den aktiva inriktning som förordats i motionen, 2. att avslår regeringens förslag till omorganisation av den regionalpolitiska forskningen. () ()
mot · G2022580 · 1979-04-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Det krävs samhälleliga insatser inom många områden för att nå målsättningen likvärdiga sysselsättningsmöjligheter i olika delar av landet. Regionalpolitiken bör vara ett komplement till näringspolitiken. Det regionalpolitiska stödet syftar till att påverka lokaliseringen av industriinvesteringar. Indelningen i stödområden bör vara ett led i att rikta stödet till de områden där behovet av nya arbetstillfällen är stort för att nå en utjämning av sysselsättningsgraden i landets olika regioner. Vi understryker departementschefens synpunkter på att den viktigaste utgångspunkten för regionalpolitiska insatser bör vara nuvarande och framtida behov av arbete för de människor som bor i regionen. har stödet differentierats just i detta syfte. Ju större behovet har varit av ny sysselsättning desto förmånligare har stödet varit. Vi kan emellertid konstatera att det regionalpolitiska stödet inte löst sysselsättningsproblemen exempelvis i . Resultatet beror sannolikt på att stödområdet redan från början var för stort och dessutom har, som departementschefen mycket riktigt påpekar, stödområdet därefter utvidgats . Vi vill framhålla att det regionalpolitiska stödet inte kommer att lösa sysselsättningsproblemen i . För att kunna klara det krävs en näringspolitik som är regionalt inriktad. Det finns möjligheter att förbättra länets situation genom förändringar i det regionalpolitiska stödet, då måste man också ta hänsyn till stödområdesindelningen. Enligt departementschefen har länsstyrelsernas prioriteringar inom länen haft stor betydelse för förslag till gränsdragning mellan olika stödområden. Vi finnér det anmärkningsvärt att regeringen frångått prioritering beträffande kommun. Vid en jämförelse med kommuner i inlandet, som placerats i stödområde sex, så har kommun fler personer som antingen är arbetslösa eller i beredskapsarbete, industrisysselsättningen är lägre och sysselsättningsgraden för kvinnor är lägre. Dessa kriterier borde ha vägt tungt vid bedömningen av behovet av regionalpolitiska insatser för att uppfylla de nuvarande och framtida behoven av arbete fö människorna i kommun. Beslutet att lokalisera ett s. k. fredsförband till var mycket positivt för kommunen. Vi vill framhålla att det är viktigt att man värnar om den effekt som lokaliseringen av fredsförbandet utgör. En inplacering i stödområde fem innebär att kommun kommer i ofördelaktigare läge än andra jämförbara kommuner, och det kan vara tillräckligt att man spolierar hela utvecklingsprognosen. Den stora samhälleliga satsning som gjorts i och med tillkomsten av fredsförbandet måste följas upp med satsningar inom näringslivet i övrigt. Vi anser det angeläget att de medföljande familjemedlemmar som flyttar i samband med etableringen av fredsförbandet också bereds arbete, och dessa ansträngningar får inte slås tillbaka, vilket skulle bli följden om man missgynnar kommun i samband med placeringen i stödområde. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte besluta att kommun placeras i () () () () () ()
mot · G2022581 · 1979-04-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Enligt propositionen 1978/79:112 skall det ankomma på regeringen att med utgångspunkt i gällande bestämmelser för de tre stödformerna regionalpolitisk! jordbruksstöd, skärgårdsstöd och stöd till hemarbete utforma enhetliga regler för den nya stödformen som benämns Stöd till företag i glesbygder. Reglerna för de tidigare stödformerna har handlagts av . Vi anser därför att även reglerna för den nya stödformen Stöd till företag i glesbygder bör underställas . 1 propositionen framläggs förslag om att de anslag som f. n. är inriktade på att stödja sysselsättning, service och social omvårdnad i glesbygd skall föras samman till en ny stödform. Stöd till företag i glesbygder. Enligt propositionen skall det ankomma på regeringen att besluta om stödets administration. Propositionen föreslår att bör ha det samordnade ansvaret för glesbygdsstödet och besluta om hur den av regeringen anvisade medelsramen för länet skall fördelas geografiskt och för de olika ändamålen. Enligt departementschefen bör länsstyrelsernas primära uppgift vara att inom ramen för länsplaneringen ange inom vilka områden stöd bör lämnas, fördela den ram som ställs till förfogande för de olika stödformerna och i övrigt ange regionala riktlinjer för hur medlen skall användas. Besluten i enskilda ärenden bör fattas på ett sådant sätt att handläggningen inte onödigtvis kompliceras och så att medlen får bästa effekt. Därefter framhåller departementschefen, efter samråd med jordbruksministern, att han har för avsikt att föreslå regeringen att ärenden rörande det nya stödet normalt prövas av lantbruksnämnden. Utgångspunkten för detta förslag är att stödet till företag i glesbygder till övervägande del torde komma att omfatta areella näringar. Om i något län en stor mängd ärenden har anknytning till verksamhet i ett annat länsorgan t. ex. den regionala utvecklingsfonden bör ärenden som inte berör jordbruksfastigheter kunna handläggas där. Enligt vår mening är det viktigt att handläggningen av det nya stödet blir så rationell och enkel som möjligt som erforderligt samband upprätthålls mellan olika verksamhetsområden och över sektorsgränser. Handläggningen av ärenden rörande det nya glesbygdsstödet bör därför handhas av . Det kan inte vara rationellt att stödärenden handläggs i flera olika organ. Naturligen borde i stället nödvändigt samråd ske genom försorg. Vi förordar därför att uttalar att ärenden rörande det nya glesbygdsstödet skall handläggas av i samråd med övriga berörda länsorgan. Med hänvisning till vad som sagts föreslår vi att beslutar 1. att hos regeringen anhålla att regler för den nya stödformen Stöd till företag i glesbygder föreläggs för beslut, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om handläggningen av ärenden om glesbygdsstöd på länsnivå där bestämmanderätten skall tillkomma .
mot · G2022583 · 1979-04-19 00:00:00 — Motion 1978/79:2583 av med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik 1) att kommun förutom placeras i stödområde 4. har sådana problem att rätt placering är stödområde 5, 2) att f. d. kommun inom kommun placeras i stödområde 6, 3) att kommun placeras i stödområde 4, förutom f. d. kommun, som placeras i stödområde 5, 4) att kommun placeras i stödområde 6, 5) att f. d. kommun placeras i stödområde 5, förutom som har sådana problem att rätt placering är stödområde 6, 6) att kommun erhåller ett speciellt starkt stöd genom att kommunens industriella situation hjälps upp genom användandet av offertprincipen samt slutligen 7) att den regionala utvecklingsfonden i tillförs resurser för startandet av ett regionalt handelshus och ett regionalt utvecklingsbolag. Medel bör tilldelas så att verksamheten kan sättas i gång . Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar 1. godkänna det förslag till placering av kommuner och kommundelar som redovisas ovan, 2. som sin mening ge regeringen till känna att medel tilldelas Utvecklingsfonden i så att verksamhet enligt punkt 6 ovan kan igångsättas .