mot · G2021553 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1553 av m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i De fem Norrlandslänen hårde senaste årtiondena i flera perioder drabbats av betydande utflyttning och folkminskning. Mest markant är den starka flyttningen söderut som en följd av den svåra arbetslösheten i och folkströmmen söderut som en följd av den snabba rationaliseringen de åren inom jord- och skogsbruket i . De människor som då friställdes kunde inte erbjudas några alternativa jobb i sina hemlän. De hade som enda alternativ för att få arbete att flytta söderut, där industrin i Syd- och hade en betydande brist på arbetskraft. I syfte att uppnå en bättre regional balans började samhället under 1960talet att med olika åtgärder agera mot utflyttningen från . a. en styrning av industriinvesteringarna med investeringsfondmedel tillkom flera företag och företagsfilialeri . Tillkomsten av det statliga lokaliseringsstödet fick också stor betydelse för utvecklingen av det norrländska näringslivet och medverkade till en betydande industrietablering. Men samhällets insatser verkade först efter och därför kom mera synbara bevis i form av ökad sysselsättning och balans i folkomflyttningen först . De regionalpolitiska stödformer som då tillkom fraktstödet, skatteutjämningen, det norrländska jordbrukarstödet,sysselsättnings- och utbildningsstödet, glesbygdsstödet, beredskapsarbetena m. m. fick stor betydelse. I samtliga norrländska län noterade man av en industriell utveckling, en förbättrad samhällsservice och en ökad sysselsättning. 1970-1976 - en positiv period En försiktig optimism och en framtidstro präglade utvecklingen . De omlokaliseringar av statlig verksamhet som då beslutades samt resultaten av de regionalpolitiska åtgärderna och en positiv utveckling av sysselsättningen gjorde att en betydande återflyttning till skedde under dessa år. noterade fler inflyttade än utflyttade. Flyttningsöverskottet var det året ca 4 000. Folkmängdsutvecklingen i var också positiv . Så här förändrades den : + 10 664 + 8512 + 4 545 + 1237 - 5 188' inträffade en negativ förändring av utvecklingen i . I så gott som alla län minskade sysselsättningen i gruv- och tillverkningsindustrin och flera Norlandslän drabbades på nytt av folkmängdsminskning. Så här förändrades sysselsättningen i antal arbetstillfällen inom gruv- och tillverkningsindustrin (enligt arbetskraftsundersökningarnas årsmedeltal): Totalt minskade alltså sysselsättningen inom gruv- och tillverkningsindustrin i med ca 10 000 arbetstillfällen. ökade också arbetslösheten i samtliga Norrlandslän kraftigt, trots en betydande satsning från samhället på beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Totalt hade de fem länen 1978 (december) 24 600 arbetslösa, en ökning jämfört med med ca 4 600. Den positiva folkmängdsutvecklingen för Norrlandslänen har också brutits. noterade tre av de fem länen minussiffror (, och ). Flera primära och regionala centra i Norrlandslänen noterade betydande minussiffror. 1 Folkmängdsförändringen i och påverkades de åren av en ändring av länsgränserna. har de regionalpolitiska åtgärderna kommit att starkt minska i betydelse. Någon styrning av industriutbyggnaden till har inte förekommit. Lokaliseringsstödet har fått allt mindre betydelse för Norrlandslänen, planerade omlokaliseringar av statlig verksamhet från till har stoppats. Den tidigare näringspolitiska samhällsaktiviteten i bl. a. har avbrutits. Om den mycket negativa trenden för industrisysselsättning, folkomflyttning och folkmängdstal som många Norrlandslän noterat 1977 och 1978 skall kunna stoppas och vändas i en ny positiv utveckling måste aktiva samhällsinsatser till. Den politiska och den fackliga arbetarrörelsen i de fem Norrlandslänen har i ett program som man presenterade 1978 formulerat några viktiga mål för en aktiverad Norrlandspolitik. Programmet upptog följande krav: o Slå vakt om och utveckla sysselsättningen inom basnäringarna skog, gruv och stål. o Öka vidareförädlingen och produktutvecklingen inom de råvarubaserade företagen. o Öka prospekteringen och påbörja brytningen av uran och andra kända mineraler i , o Öka sysselsättningen i genom utläggning av central, statlig, kooperativ och privat verksamhet, o Öka byggverksamheten för att få bort bostadsbristen och byggarbetslösheten. o Intensifiera insatserna i statliga myndigheter, landsting och kommuner för att skapa arbete eller utbildning åt arbetslös ungdom i . Om dessa programkrav skall kunna förverkligas krävs en stark samhällsstyrd närings- och sysselsättningspolitik. En aktiv näringspolitik är en förutsättning för kraven på en stark regionalpolitik. Båda dessa är nödvändiga för att vi på nytt skall åstadkomma en positiv utveckling i . Landsdelen har dolda förutsättningar för denna utveckling: god tillgång på råvaror, energireserver, goda resurser för en utbyggd turistnäring, god tillgång på väl utbildad arbetskraft. I budgetpropositionen 1978/79 för /80 redovisas att regeringen avser att presentera en proposition om regionalpolitiska stödåtgärder . Det är viktigt att den utformas så, att samhällets insatser kan återge landsdelen den utvecklingskraft som hade Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för regionalpolitiska åtgärder i .