mot · G202936 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. För sin framtida utveckling är landets industri och hantverk i högsta grad beroende av att rekrytera utbildad arbetskraft. Beaktar man dessutom reformer som bl. a. sänkt pensionsålder och ökade möjligheter till förtids- och delpensionering framstår detta behov ännu klarare. Skillnaden mellan gymnasieskolans utbud och behovet av utbildad arbetskraft gör att företagen är tvingade att försöka utbilda egen arbetskraft. Med tanke på konjunkturläget och höga utbildningskostnader sker detta i liten omfattning. Det resterande personalbehovet måste därför tillgodoses med outbildad arbetskraft och därpå följande effekter, små arbetscykler, hög personalomsättning, risker för yrkesskador m. m. För att belysa de angivna förhållandena kan följande uppgifter beträffande situationen för exempelvis livsmedelsindustrin stämma till eftertanke. I denna betydelsefulla bransch är 70 000-75 000 personer sysselsatta och det årliga rekryteringsbehovet av personal är ca 3-5 96 av antalet anställda. Gymnasieskolans livsmedelstekniska linjer och specialkurs ger livsmedelsindustrin ett årligt tillskott av grundutbildad arbetskraft endast motsvarande av antalet anställda! har under /78 beviljat för hantverks-och byggnadsyrken totalt 900 bidrag och för livsmedelsindustrin 16. För livsmedelsindustrins vidkommande innebär detta en tilldelning motsvarande 1,8 96 av det totala anslaget för /78 med 900 bidragsrum. Fördelningen beträffande övriga hantverksyrken/industribranscher framgår av bilaga till denna motion. Behovet av och intresset för lärlingsutbildning torde vara mycket stort då denna utbildningsform har lång tradition samt alltid lagt grunden till ett gediget yrkeskunnande och god yrkesskicklighet. Ett förhållande som ofta understryks av berörda intresseorganisationer, personalrekryterare och fackliga företrädare. Statsbidrag till lärlingsutbildning utgår för /79 med . under anslag C 29 Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. disponerar anslaget och betalar ut bidrag enligt KBr , senast ändrat . För /79 har regeringen bemyndigat att bevilja bidrag för utbildning av högst 1 600 lärlingar. Grundbidraget är högst . per lärling att fördelas så att . utgår första året, . andra året och . efter utbildningstidens slut. 1 propositionen 1978/79:100 bilaga 12 s. 362 o. ff. föreslås att bidraget höjs /80 och att antalet bidragsrum, 1 600, behålls oförändrat. Föredragande statsråd avser att återkomma med förslag om förenklad administration vid fördelning av bidragen och menar att en mer rationell organistion skulle skapas om verksamheten decentraliseras till länsskolnämnderna. Storleken av statsbidraget till lärlingsutbildning och grundbidragets förhållande till lärlingslönen framgår av nedanstående uppställning. Beräkningen baseras på en årsarbetstid samt att lärlingsutbildningen omfattar . Lärlingslönerna är de aktuella. Per tim.* Kronor Per tim.* Kronor 2 000 2 700 4 450 1 200 1 600 2 600 4 300 7 050 årsarbetstid = 1 Tabellen visar timmar). treårsperioden (4 800 Lärlingslön inkl. soc. 2000 2 700 4 450 126 840 126 840 126 840 Det bör observeras att den föreslagna höjningen sker på en mycket blygsam nivå. Bidraget täcker ej på något sätt kostnader för instruktörer, undervisningsmaterial, lokaler, utrustning m. m. Om bidraget ställs i relation till anslagen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder - t. ex. beredskapsarbete för ungdomar - framstår blygsamheten i ännu mer öppen dager. I enlighet med godkännande (prop. 1977/78:164, AU 1977/ 78:40) får foretag som ordnar praktikplatser för ungdomar i form av s. k. enskilda beredskapsarbeten bidrag av kostnaderna! När man sålunda av sysselsättningspolitiska skäl ger bidrag om av kostnaderna för beredskapsarbeten, syftande till att bereda ungdom mellan praktisk erfarenhet från arbetslivet, är det ganska svårförståeligt att ett företag som ger ungdomar en treårig yrkesutbildning inte skall få åtminstone samma ersättning som företagen får om de utan nämnvärda förpliktelser ger ungdomar sysselsättning! Vi anser att man i stället borde utge stöd till reguljär företagsintern utbildning vilket ger ungdomen en mer adekvat yrkesbakgrund. Detta på grund av att bl. a. lärlingsutbildningen sker enligt fastställda läroplaner och under översyn av . Vi föreslår därför att bidrag skall utges för lärlingsutbildning även på gymnasieorter och att antalet bidragsrum för lärlingsutbildning utökas samt att bidragets storlek ställes i paritet med de bidrag som utgår i samband med arbetsmarknadspolitiska åtgärder och att man i första hand utnyttjar de reguljära utbildningsmöjligheter som finns för ungdom inom företagen. Om en ökad satsning på reguljär lärlingsutbildning kan komma till stånd torde motsvarande behov av inrättande av beredskapsarbetsplatser kunna minska. Vi föreslår därför att den av oss föreslagna höjda ersättningen finansieras genom motsvarande minskningar på det arbetsmarknadspolitiska anslaget till beredskapsarbeten. Med anledning av vad som anförts hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om höjningar av anslagen till lärlingsutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen samt att antalet bidragsrum utökas, 2. att beslutar uttala att en höjning av bidragen till lärlingsutbildning finansieras genom motsvarande minskningar på anslagen till anordnandet av beredskapsarbeten. () () () () () HANS NYHAGE (m) () BO () () () () () Statistik bå 1977/78 Fördelning av statsbidrag till lärlingsutbildning, hantverks- och byggnadsyrken Anslag 1976/77 900 bidragsrum 1977/78 900 bidragsrum Bifall 1977/78 Sum- Avslag 76/77' 77/78' 76/772 77/782 76/77 m. m. Rörmontör m. m. Väg- o. anläggn.arb. 1 p 8 = Minst tvåårig yrkesinriktad utbildning kan erbjudas vid gymnasieskola inom lärlingens hemortskommun 2 p 10 =SÖ har i samråd med vederbörliga yrkesorganisationer beslutat att tills vidare begränsa antalet statsbidrag med reducerat belopp