mot · G2022017 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om medlemskap i () När gav regeringen fullmakt att förhandla om svenskt medlemskap i () framhöll näringsutskottet - i sitt av kammaren godkända betänkande - att tillstyrkan av medlemskap inte var förbehållslös. Det uppenbara förtryck och den förföljelse av oppositionella som präglar de flesta latinamerikanska länder kräver oavlåtlig uppmärksamhet. Det är angeläget att vårt ekonomiska utbyte med inte kan utnyttjas som stöd av regimer som det i vårt land råder stor enighet om att fördöma, framhöll utskottet. Man sade vidare: Om bankens politik inte blir sådan att den befordrar långsiktiga förändringar i positiv riktning bör detta, såsom framhålls i propositionen och av utrikesutskottet, föranleda att medlemskapet omprövas. Regeringen bör - lämpligen i samband med sin framställning om erforderligt anslag för betalningar till I DB - lämna en redogörelse för utvecklingen och de aktuella förhållandena inom bankens verksamhetsområde. I den redovisning som, i anledning av riksdagsbeslutet, lämnas i budgetpropositionen tecknar handelsministern en förhållandevis ljus bild. Rege ingen ser t. o. m. så positivt på IDB:s verksamhet att man förordar en kraftig utökning av ekonomiska engagemang genom ett deltagande i den femte kapitalpåfyllnaden. En närmare granskning av tillgängliga uppgifter gör det svårt att dela regeringens optimism om bankens utveckling. Visserligen kan man iakttaga en viss förskjutning av långivningen till de fattigaste ländernas förmån, som framhålls i propositionen. Bilden fördunklas dock av att detta bl. a. beror på kraftigt ökade lån till och , två av hårdaste diktaturer - varav dessutom i inbördeskrig. Bland de stora länderna kan man notera en kraftig ökning av långivningen till som 1978 blev IDB:s i särklass största låntagare. Föredraganden framhåller särskilt nedgångn för . Till detta bör dock läggas att denna nedgång motsvarats av en uppgång 1978 då långivningen nådde en högre nivå än 1976. Över huvud taget är det en nedslående bild man får om man granskar IDB:s utlåning med utgångspunkt i samhällsförhållandena i låntagarländerna. hårdaste diktaturländer - , , , , , , , , , och - fick av de beslutade IDB-lånen mot . De länder som kan betraktas som mer demokratiska, , , , Dominicanska repuliken, , , , , och fick sin andel sänkt från år . Att utifrån redovisningen i budgetpropositionen göra en bedömning av karaktären av de projekt som IDB medverkat till är svårt. Många projekt gäller uppenbarligen angelägna områden och borde, om rätt betingelser förelåg, komma stora folkgrupper till godo. Med hänsyn till de rådande förhållandena i många låntagarländer finns det dock starka skäl att befara att det i praktiken inte är de fattigaste befolkningsgrupperna som gynnas. Uppgifter från företrädare för latinamerikanska oppositionsrörelser understryker dessa farhågor. går det inte att finna några belägg för en utveckling av utlåningspolitiken i sådan riktning att strävandena till social och ekonomisk utveckling och ökad demokrati får stöd från banken" (NU 1976/77:47). Frågan om en omprövning av det svenska medlemskapet på det sätt som angav 1977 börjar därför bli aktuell. relationer med internationella organisationer är en fråga som måste behandlas med stor omsorg. Ett definitivt ställningstagande till frågan om fortsatta medlemskap i 1 DB kräver ett ordentligt beslutsunderlag och kan inte fattas på det bräckliga underlag som 1 1/erfarenhet och budgetpropositionens redovisning utgör. Enligt vår uppfattning är det rimligt att bankens utveckling får bedömas under , lämpligen . prövning bör förberedas av en parlamentarisk kommitté. Denna skall ha till uppgift att ingående analysera bankens utlångspolitik under» prövotiden, de sociala, politiska och ekonomiska effekterna av de projekt deltar i och värdera bankens verksamhet utifrån svenska utrikespolitiska målsättningar. Givetvis bör kommittén också analysera de kommersiella effekterna av det svenska medlemskapet. Kommittén bör tillsättas omgående så att bankens verksamhet kan följas kontinuerligt under den del av prövotiden som är kvar. bör få möjlighet att ta slutgiltig ställning senast . Så länge utvärderingsarbetet pågår bör givetvis ingen utvidgning av ekonomiska engagemang i banken ske. Därefter får frågan bli beroende av belut. Regeringens förslag att skall godkänna ett svenskt deltagande i den femte kapitalpåfyllnaden bör därför inte bifallas. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att uttalar sin avsikt att ta upp medlemskap i till förnyad prövning efter det att varit medlem , 2. att hos regeringen hemställer om tillsättandet av en parlamentarisk kommitté för att utvärdera IDB:s utlåningspolitik och ge ett erforderligt beslutsunderlag, 3. att ej godkänner att deltar i den femte kapitalpåfyllnaden till IDB. () ()