mot · G202314 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. I motionen hänvisas till förd debatt i främst borgerlig press om samhället har råd att tillförsäkra pensionärerna standardsäkrade pensioner samt att någon nära förestående höjning av nu gällande grundpension tydligen inte anses behöva företas. I denna motion hävdar kommunisterna för sin del att det förda resonemanget om åldringsexplosionen inte kan accepteras som skäl för att avstå från tidigare uttalat behov om standardsäkrade pensioner eller från en höjning av grundpensionen. En uppenbar eftersläpning av pensionsförmånerna föreligger. Starka skäl finns för en höjning av pensionsförmånerna. Pensionen bör anknytas till arbetsmarknadens löner, anser motionärerna, som i detta sammanhang hänvisar till i särskilt sammanhang ställda förslag om en mera långsiktig lösning. Det förslag motionärerna ställer om höjd grundpension tar den höjning som förebild vilken genomfördes från . Mot bakgrunden av att pensionärer som inte uppbär pensionstillskott inte fått någon annan reell höjning av sina pensionsförmåner än den som trädde i kraft är en höjning synnerligen motiverad. Hänsyn bör också tas till den eftersläpning i kompensationen för inträdda prisstegringar som gällande regler för inflationsskyddet innebär. 1 detta sammanhang föreslås sådan ändring av reglerna för värdebeständigheten av pensionsförmånerna att kompensation för höjda priser inträder redan från en prisstegring mot f. n. Underlaget för farhågorna om en åldringsexplosion ligger i den starka ökningen av antalet födslar som noterades i början av detta århundrade. Med naturnödvändighet skulle det leda till ett i motsvarande grad ökat antal äldre människor. Men kan man på allvar ta detta som ett giltigt skäl för att lägga en tidigare accepterad målsättning om standardsäkrade pensioner på is och motsätta sig pensionsförbättringar? Befolkningsexperten belyser befolkningsutvecklingen i en hörnartikel i (9/11 1978): I själva verket finns det ingen anledning att tro på någon ytterligare ökning av antalet människor i åldern och däröver fram . Däremot kan man räkna med att det kommer att ske en kraftig strukturförändringbiand de äldre. Antalet riktigt gamla-de som är över 80 år-kommer att fortsätta öka - och öka mycket kraftigt - medan däremot antalet yngre åldringar - - kommer t. o. m. bli något färre fram . Om man sträcker ut perspektivet ytterligare blir utvecklingen återigen en annan. Under början av nästa århundrade ökar antalet människor i åldern , medan de mycket gamla i åldern då inte längre ökar. pensioneras män och kvinnor. Detta är ännu en stor årgång. Under och efter forsta världskriget minskade emellertid nativiteten starkt, och födelsekullarna blev allt mindre. Under blir det följaktligen allt färre som inträder i pensionsåldern, med att de tidigare stora årgångarna börjar komma upp i de åldrar där dödligheten är stor. Här har man förklaringen till att antalet pensionärer i fortsättningen inte längre kommer att öka. För denna slutsats talar folkmängdsuppgifterna från SCB såväl som uppgifter om att fruktsamheten 1977 motsvarar ett genomsnitt att varje kvinna i åldern föder 1,65 barn. Det är den lägsta siffran i . För att barngenerationen skall vara lika stor som föräldragenerationen krävs det att det i genomsnitt föds 2,10 barn per kvinna. Pressen noterade också det minskade antalet födslar i sina sedvanliga nyårskommentarertill befolkningsutvecklingen, t. ex. med rubriker som Vi föder för få barn - men också redan här. Problemets kärnpunkt torde vara det förstnämnda. Det får angripas genom bättre barnomsorg, daghemsservice och ökad trygghet. Att äldre människor blir äldre bör i och för sig inte utgöra något problem. En i ett visst läge ogynnsam relation mellan antalet förvärvsaktiva och äldre icke verksamma i förvärvslivet aktualiserar bl. a. sådana frågor som att underlätta för kvinnor som vill delta i arbetslivet att göra detta och att bereda ungdomen jobb. Det skulle emellertid inte skada om man i pressdebatten och annorstädes ägnade en annan aspekt av befolkningsutvecklingen större uppmärksamhet, nämligen att efter perioder med höga födelsetal kommer perioder med en ökning av antalet aktiva i förvärvsarbetet. Men därav följer ju normalt fler inkomsttagare, mera i skatter och avgifter, ökade produktiva insatser och investeringar - kort sagt ökade samhälleliga tillgångar. Med andra ord: dagens pensionärer och de som står i begrepp att gå i pension har gjort sådana insatser. De har varit med om att grundlägga rätten till en rejäl pension . Styrelsen för () uttryckte saken på detta sätt i ett uttalande : Det är fullt klart att pensionärerna betalat sin pension - pensionen är ingen gåva utan en försäkring som utbetalas. Från tid till annan ges ökad betoning åt jämlikhetskravet. Det finns all anledning att göra detta när det blir fråga om villkoren för landets pensionärer. De ojämlika inkomst- och förmögenhetsförhållandena i det kapitalistiska återspeglar sig också i levnadsbetingelserna för pensionärerna. Kampen för tilläggspensionens införande gällde kravet på att ovanpå den allmänna ålderspensionen uppnå motsvarighet till de förmåner av typ tjänstepension som erbjöds de mera privilegierade grupperna bland löntagarna. Vi fick ATP-systemet. I en särskild motion skall vpk-gruppen återkomma till frågeställningar som gruppen redan vid tidigare tillfällen aktualiserat. Utvecklingen har emellertid inte rakt igenom gått i likartade banor. En del fackförbund lyckades förhandla sig till en pensionsutfyllnad. Det förutsattes därvid att pensionsutfyllnaden skulle beaktas vid löneuppgörelserna. Inom LO-området infördes Särskild tilläggspension (STP), omfattande ca 1,5 miljoner medlemmar. Pensionens storlek påverkades av inkomsten. Den intjänta pensionslönen grundade sig på de tre bästa inkomståren . Till en början utgick den av denna lön för att därefter successivt stiga. Även STP:s tillkomst skulle beaktas vid de därpå följande avtalsuppgörelserna. Med andra ord handlade det reellt sett om en erlagd premie på den anställdes/försäkrades bekostnad. En motsvarande överenskommelse slöts också inom TCO-området omfattande 600 000 tjänstemän. Det blev alltså en finansiering efter i princip samma regler som kom att gälla för tilläggspensionen/ATP eller som det också brukar uttryckas: kostnadstäckningen skulle tas ur produktionen. Det blev pensionsvillkor efter en högst differentierad skala, och de praktiska verkningarna härav för de berörda medlemmarna/löntagarna blev varierande. Inget förklenande omdöme skall i sak fällas mot dessa olika pensionsutfyllnader som tillskapats för skilda grupper. Men när det obestridligen finns mer och mindre gynnade i fråga om pensionsutfyllnader reses ovillkorligen frågorna: Vilken grundstandard erbjuds, och måste inte samhälleliga initiativ tas för att såvitt möjligt uppnå en utjämning av pensionsvillkoren i standardhöjande riktning? Enligt vpk:s mening har en riktlinje angivits härvidlag. PRO aktualiserade redan vid sin kongress i ett krav som i princip gav uttryck åt principen om en utjämning av pensionsvillkoren, nämligen aM. folkpensionen skall motsvara av den genomsnittliga industriarbetarlönen. kommunisterna är det enda riksdagsparti som motionerat i enlighet med denna princip: att pensionerna skall följa arbetsmarknadens löner. Men vpk-motionerna har inte utmynnat i att detta steg skulle kunna tas i ett enda sammanhang. I motionerna har framhållits att man åtminstone skulle närma sig ett förverkligande av denna målsättning. förslagen avvisats av . Utvecklingen har gått t. o. m. i försämrande riktning. Enligt PRO:s beskrivning i ett uttalande från styrelsemöte hade en folkpensionär av medellönen för industriarbetarna. hade andelen gått ned till ca 22 96, och är den . Alltså fjärdedelen av det formulerade målet. Av intresse är att anföra några fakta om hur pensionärernas hushållskostnader ter sig. utgjorde grundpension och pensionstillskott för ensamstående pensionär . per helt år eller . , gifta uppbär vardera . Den statliga pensionärsundersökningen återger för (SOU 1977:98) följande uppgifter: Av personer med enbart folkpension hade drygt 3/4 . i sammanräknad inkomst. inpåjulhelgen 1978 meddelades i pressen att pensionerna kommeratt höjas med . för ensamstående och med . för gifta, dvs. var och en av ett pensionärspar. Så brukar man framställa kompensationerna för prisstegringar. I verkligheten rör det sig om nominella höjningar. Närmast föregående sådan höjning inträffade då giroanvisningen för april månad 1978 kom pensionärerna till handa. En reell höjning har det varit sedan pensionstillskotten infördes , då höjningen till en början var av basbeloppet , men utgick den med det tal vpk från början hade föreslagit, nämligen av basbeloppet. Antalet berättigade till sådana tillskott minskar emellertid år , till 1975 eller från av antalet pensionärer. Vpk-gruppen anser det vara att tillerkänna pensionärerna över lag en standardförbättring, eftersom de som ej är berättigade till pensionstillskott endast fått en enda standardförbättring. Gruppen anser att en sådan ökning i huvudsak bör följa höjningen . Det förslag som föreligger i denna motion innebär en uppräkning av basbeloppet för ensamstående samt motsvarande höjning för var och en av ett pensionärspar. Detta innebär en något starkare ökning för gifta eller sammanboende för att därmed i någon mån bidra till en utjämning av skillnaden i pensionsförmåner oberoende av civilstånd, för vilket i princip har uttalat sig. I det föregående har framhållits att inflationsskyddet borde göras effektivare. Som nämnts i den inledningsvis gjorda sammanfattningen föreslås att kompensationsregeln skulle utlösas vid en prisstegring mot f. n. Detta innebär ett starkare inflationsskydd för pensionärer och låginkomsttagare, vilka nödgas använda en större andel av tillgänglig inkomst för livsmedel än vad som är fallet för högre inkomsttagare. En prisstegring på livsmedel slår igenom för dessa befolkningskategorier. en prisstegring för viss månad om kan kompensationen utebli till långt därefter. Innan beslut fattats om uppräkning av basbeloppet och pensionsutbetalningen därefter kommer pensionärerna till handa kan förflyta. Följande siffror ur pensionärsutredningen ger belägg för här anförda synpunkter. Pensionärerna använder av sina inkomster till mat medan samtliga hushåll i landet använder genomsnittligt till mat. Går man till personer med en årsinkomst på . och däröver blir andelen för livsmedel . Belysande är också att medan totalindex 1978 steg från 400 till 456 var ökningen för livsmedel från 507 till 592, en skillnad på i det närmaste 30 enheter. Vi anser således att synnerligen starka skäl talar för att utan ytterligare dröjsmål utgående grundpensioner och de därtill knutna övriga pensionsförmånerna höjs. Den föreslagna höjningen innebär, räknat efter basbeloppet, f. n. , fram tillden för ensamstående . och för ett pensionärspar . Det framgår av anförd motivering att enligt motionärernas uppfattning en höjning av utgående pensionsförmåner rätteligen borde ha företagits . Vpk-gruppen kommer att till budgetbehandlingen framlägga förslag, vilka utgår från såväl en kraftig nedskärning av militärutgifterna som att pålägga kapitalägarna och högre inkomsttagare en ökad andel av de med ett bifall till motionen höjda sociala kostnaderna. Sociala hänsyn och jämlikhetsskäl måste enligt vår mening tillmätas den utslagsgivande betydelsen. Med stöd av i motionen anförd motivering föreslås att beslutar att med verkan från anta 1. dels följande förslag till ändring i 6 kap. 2 § lagen om allmän försäkring Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Ålderspension utgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4 §§ sägs, för år räknat nittio/em procent eller, för gift försäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av Ålderspension utgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4 §§ sägs, för år räknat eller, för gift försäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt till pension enligt 1 § första stycket, sjuttiosju och en halv procent av basbeloppet. ålderspension eller förtidspension eller äger rätt till pension enligt 1 § första stycket, åttiofyra och en halv procent av basbeloppet. 2. dels följande förslag till ändring i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring Inom den ett basbelopp. Basbeloppet fastställes hundratal kronor. Ändring av nämnda tal må ej föranleda ändring av basbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått med sedan närmast föregående ändring av basbeloppet vidtogs. Det sålunda beräknade basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Ändring av nämnda tal må ej föranleda ändring av basbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått med sedan närmast föregående ändring av basbeloppet vidtogs. Det sålunda beräknade basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)