mot · G2022662 · 1979-05-02 00:00:00 — Dessa skulle kunna få uppskov med beskattningen av den del av inkomsten som sattes in på särskilt konto (upphovsmannakonto). Det skulle endast avse rörelseintäkter som fysisk person erhåller i egenskap av upphovsman enligt lagen (1960: 729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsmannalagen). 1978/79: 2662 I propositionen föreslås nu att kulturarbetare ges möjlighet att uppskjuta skatten på sina upphovsmannainkomster under vissa villkor. Dessa är bl. a. att den skattskyldige vid utgången av beskattningsåret är bosatt i samt att uppskovsbeloppet uppgår till . och att det i sin helhet betalas in på upphovsmannakontot. Vidare krävs att upphovsmannaintäkten under beskattningsåret med skall överstiga motsvarande intäkter under något av de två närmast föregående åren. Enligt vår mening kan det finnas skäl att på denna senare punkt något modifiera regeringsförslaget. Jämförelsen bakåt i tiden skapar administrativa problem. Det avsedda syftet blir enligt vår mening väl tillgodosett om jämförelsen bara avser det närmast föregående året, vilket även var det förslag som företagsskatteberedningens majoritet stannade för. I propositionen har vidare föreslagits att uppskov endast skall kunna medges med högst 2/3 av nettointäkten före uppskov och schablonavdrag men inte med större belopp än att den nettointäkt som återstår efter uppskovet uppgår till . Även på denna punkt har propositionen gått längre än företagsskatteberedningen. Enligt vår mening bör man inte nu med hänsyn till bl. a. riskerna för spridning till andra grupper med liknande inkomstsituation gå längre än vad som föreslogs av beredningen. Uppskov bör således inte medges med större belopp än hälften av nettointäkten av förvärvskällan före schablonavdrag för egenavgifter och inte heller med så stort belopp att den totala inkomsten, efter uppskov men före schablonavdrag, kommer att understiga . Det sammanlagda belopp som en kulturarbetare får ha innestående på upphovsmannakonto bör inte få överstiga . De av oss nu föreslagna åtgärderna för kulturarbetarna får uppfattas som provisoriska. Socialdemokraterna i kulturutskottet har under den allmänna motionstiden väckt en motion (mot. 1978/79: 1851) med krav på en övergripande utredning av kulturarbetarnas ställning. Av särskild betydelse är att undersöka i vilken utsträckning företagarbegreppet är tillämpligt på deras ställning. Regeringen har tillkännagivit sin avsikt att tillsätta denna utredning. Inom ramen för denna blir det möjligt att mera allsidigt pröva kulurarbetarnas ställning i bl. a. skatte- och avgiftshänseende. I avvaktan på detta utredningsarbete bör därför de nu föreslagna åtgärderna betraktas som provisoriska. Företagsskattens höjd samt kommunalskatteavdraget Företagsskatteberedningens majoritet föreslog att den kommunala taxeringen av aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra juridiska personer skulle avskaffas. I den nu föreliggande propositionen går emellertid regeringen inte fram med detta förslag utan hänskjuter det till ett kommande utredningsarbete inom budgetdepartementet. 1978/79: 2662 De socialdemokratiska ledamöterna i företagsskatteberedningen reserverade sig på denna punkt och föreslog en alternativ lösning. Denna innebar att nu gällande avdragsrätt för kommunalskatt vid den statliga beskattningen skulle upphöra. För att undvika att detta gav upphov till en förstärkt olikhet i fråga om företagsbeskattningen mellan olika kommuner föreslog dessa att man skulle införa en över hela landet likartad skatt på företagen. Denna borde konstrueras så att man i botten lägger en 30-procentig statlig skatt, vilken i stort sett motsvarar den nuvarande skatten sedan hänsyn tagits till avdragsrättens upphörande. Ovanpå denna skulle man sedan lägga den genomsnittliga kommunala utdebiteringen, vilken borde beslutas av regeringen med utgångspunkt i de beslutade kommunala utdebiteringarna. skulle de särskilda kommunala taxeringarna bibehållas. Detta var nödvändigt för att man på ett rättvist sätt skulle kunna fördela de skatteinkomster som skapas inom företagssektorn. Varje enskild kommun skulle alltså erhålla de skatteinkomster från företagsinkomsterna som svarade mot den i kommunen gällande utdebiteringen. De olika företagen däremot skulle debiteras en för hela landet likartad skatt. Enligt vår mening är det angeläget att detta förslag nu genomförs. Det finns ingen anledning att ytterligare skjuta på detta ställningstagande. De nu existerande skillnaderna mellan olika utdebiteringar utövar en påverkan på företagets val av lokalisering, som skapar ytterligare problem inom regionalpolitiken. Vi vill också peka på behovet av att man utreder möjligheterna att kraftigt förenkla den nuvarande kommunala taxeringen av företagen. Vi finner det exempelvis vara en alltför långt gående ambition att medelst ett komplicerat taxeringsförfarande fördela företagsinkomsterna ner på de enskilda församlingarna. Här borde med fördel ett schablonmässigt fördelningsförfarande kunna användas. Företagsskatteberedningens majoritet föreslog en begränsning av de avdragsgilla kostnaderna för representation. I propositionen tar regeringen inte upp detta förslag. För vår del vill vi framhålla det angelägna i att de nu gällande avdragsreglerna begränsas. måste detta emellertid ske med beaktande av de speciella problem som gör sig gällande inom restaurangbranschen. Hotell- och restaurangutredningens betänkande bereds inom kanslihuset. Vi finner det naturligt att man vid denna beredning även överväger möjligheterna att med beaktande av branschens speciella problem begränsa de avdragsgilla kostnaderna för representation i enlighet med vad som föreslogs i företagsskatteberedningens betänkande. 1978/79: 2662 Särskilda regler för yrkesfiskarna I propositionen föreslås att investeringsreservsystemet utformas på ett sådant sätt att det ökar möjligheterna för yrkesfiskare att använda systemet i inkomstutjämnande syfte. Om en yrkesfiskare under ett höginkomstår har gjort en avsättning till investeringsreserv och om fiskeinkomsterna under ett följande år sjunker bör han kunna ta ut medel från investeringskontot och disponera dem även för annat ändamål än investering. Enligt vår mening är detta emellertid ett mindre lämpligt sätt att använda ett system som har som egentligt syfte att stimulera investeringarna. Genom denna undantagsregel för yrkesfiskare gör man om systemet för denna grupp så att det blir ett system för inkomstutjämning. Det finns här anledning att erinra om att nya riktlinjer för fiskeripolitiken beslutats . Dessa innefattade bl. a. åtgärder som förbättrar effektiviteten hos de äldre fiskefartygen, som en successiv förnyelse av fiskeflottan främjas. Olika stödformer lån, garantier och bidrag används som ett led i ansträngningarna att göra det svenska fisket konkurrenskraftigt och ge dess utövare en tryggad sysselsättning. Vi har tidigare i denna motion föreslagit att en ny konsolideringsmöjlighet öppnas för alla företagare genom att man erhåller möjligheter att åstadkomma en öppen resultatutjämning via en 10-procentig avsättning av den totala lönesumman. Vi föreslår därtill en utredning om möjligheterna att tillämpa investeringsfondssystemet även för egenföretagare, i vilken utredning självfallet även yrkesfiskarnas situation kommer att behandlas. Dessa förslag jämte de allmänna insatser som görs för yrkesfiskarna bör t. v. tillgodose de behov av en allmän konsolidering som gör sig gällande på detta område. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts om arbetstagares rätt att väcka förslag om användning av investeringsfond, 2. med avslag på propositionens förslag i berörd del beslutar om en resultatutjämning med lönekostnaderna som bas i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. beslutar om en begränsning av lagernedskrivningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. med avslag på propositionens förslag om rätt till avsättning till 1978/79: 2662 allmän investeringsreserv hos regeringen i enlighet med vad som anförts i motionen begär en utredning om möjligheterna att utvidga rätten att använda investeringsfondssystemet även till egenföretagare, 5. med avslag på förslagen i propositionen i berörda delar beslutar i enlighet med vad som anförts i motionen om värderingen av djur, 6. med avslag på propositionens förslag i berörda delar beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts om upphovsmannakonto, 7. beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts om företagsskattens höjd samt den kommunala beskattningen av företagens nettovinster, 8. beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om avdrag för representation, 9. beslutar avslå propositionens förslag om särskilda regler för yrkesfiskarnas användning av investeringsreserver. () (s. () () () ()