mot · G2022042 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:73 om åtgärder för arbetshandikappade I regeringens proposition 1978/79:73 läggs förslag fram om en reformering av de arbetsmarknadspolitiska stödåtgärderna för arbetshandikappade samt om en förändrad organisation för yrkesinriktad rehabilitering och vissa former av skyddat arbete. Den yrkesinriktade rehabilitering som bedrivs vid arbetspsykologiska institut, vid kommunala och arbetsträning och den likartade verksamhet som bedrivs vid arbetsmarknadsutbildningen föreslås samlad i en enhetlig organistion för yrkesinriktad rehabilitering som får namnet . Utöver dessa regionala föreslås i propositionen ett centralt nytt och forskning. Detta institut föreslås få en organisation med 41 tjänster, fördelade med nio tjänster inom institutets kansli, nio inom personalutbildningsenheten och 23 inom forsknings- och metodutvecklingsenheten. Verksamheten skall i huvudsak vara inriktad på praktisk metodutveckling inom arbetsmarknadsverkets område. Departementschefen understryker i propositionen vikten av att det föreslagna centrala forsknings- och metodutvecklingsinstitutet får en från AMS självständig ställning. Ett uttryck för detta är att en särskild delegationsstyrelse inrättas. Lokaliseringen av det centrala forskning behandlas inte i propositionen. a. genom den uttalade koppling som gjorts i propositionen mellan det centrala institutet och statens arbetsklinik och psykotekniska institutet i - kan man sluta sig till att regeringen förutsatt att institutet skall lokaliseras till . Det är ytterst märkligt att regeringen i propositionen icke närmare behandlar institutets lokalisering mot bakgrund av beslut om prövning från fall till fall av lokalisering av nytillkommande statlig förvaltning. Denna prövning från fall till fall har gett ytterst begränsade resultat vad beträffar förläggning av nytillkommande statlig verksamhet utanför . För har knappt 60 arbetstillfällen inom central statlig förvaltning, motsvarande 6%oav det totala tillskottet, förlagts dit. tillkom närmare 5 500 nya arbetstillfällen inom . Varje gång lokaliseringsfrågan för nytillkommande statlig verksamhet prövas går det att finna skäl för förläggning till . Varje nyetablerat statligt organ kan påvisa kontaktbehov gentemot befintliga verksamheter i . För varje nyetablering växer kretsen av funktioner i huvudstadsområdet, vilket i sin tur ger nya kontaktlänkar osv. Förläggning av nyetablerade funktioner utanför blir följaktligen allt svårare. Ett annat argument som ofta används för att motivera Stockholmslokalisering av nya funktioner har att göra med att nya myndigheter ofta utvecklas kring befintliga organ. Hänsynen till de anställda blir då ett starkt skäl mot förläggning ute i landet. Alla de skäl som normalt åberopas för en huvudstadslokalisering kan uppenbarligen också användas i fråga om det centrala forskning. Flera - och tungt vägande skäl - kan emellertid också anföras för en lokalisering till . Sysselsättningsproblemen i måste angripas på flera fronter. De dagsaktuella problemen och de akuta svårigheterna som följer av omstruktureringen inom varven måste angripas främst med hjälp av konventionella regional- och arbetsmarknadspolitiska medel. Det har emellertid också varit uppenbart att den långsiktiga sysselsättningsutvecklingen i regionen kommer att gå i oacceptabla banor, om inte strukturomdanande åtgärder sätts in. Det är - med hänsyn till problemen i andra delar av landet - varken realistiskt eller rimligt att utgå från att sådana åtgärder skulle ha sin tyngdpunkt i om- eller nylokaliseringar av tillverkande enheter. Åtgärderna måste omspänna ett brett register. Många krafter i regionen är i arbete för att finna lämpliga insatsområden. En förstärkning av den statliga verksamheten i regionen är en naturlig beståndsdel i ett sysselsättningspolitiskt paket för och . Såväl som har - senast i samband med länsplaneringsrapport - framhållit att starka skäl talar för att statliga funktioner decentraliseras från till . kommer, även efter den nu snart genomförda omlokaliseringen, att svara för mer än 80 96 (över 60 000 anställda) av sysselsättningen inom central statlig förvaltning. Av en studie av den statliga sysselsättningen i som utförts på uppdrag av Göteborgsdelegationen framgår att motsvarande andel för utgör ca 5 °/oo (350 sysselsatta). 1 i övrigt förekommer statlig verksamhet av någorlunda omfattning endast i (ca 200 sysselsättningstillfällen). För ett centralt metodutvecklings- och forskningsinstitut på arbetsvårdsområdet finns redan en naturlig bas i . Den aktuella arbetsmarknadssituationen i regionen samt kommande neddragningar på varven och därav följande behov av ersättningsindustri ger viktiga utgångspunkter för forskning och utveckling. En liknande utgångspunkt ligger i och näringslivsstruktur, som kännetecknas av en stor andel tung och ur arbetsmiljösynpunkt svår tillverkningsindustri. Till den bilden hör också att återfinns bland de områden i landet som har den högsta förtidspensioneringsfrekvensen. Till dessa naturliga förutsättningar för forskning och utveckling kommer att det i regionen finns ett antal personer som redan är engagerade i sådan verksamhet. Dessa personer återfinns bl. a. inom den kommunala arbetsvårdsverksamheten, () och utbildningsväsendet (, , Projekt och ). Den metodutveckling GPI har bedrivit och bedriver är i stor utsträckning inriktad på pedagogisk utveckling. GPI har också en gedigen erfarenhet av utbildning inom arbetspsykologins och pedagogikens områden. a. har man utbildning för utbildare (handledare på , utbildningskonsulter på ). Många av kurserna är rikstäckande och det har gått alldeles utmärkt att sköta dessa utbildningar i . Av GPI:s totala omsättning på ca 10 milj. kr. faller (2 milj. på forskning, metodutveckling och utbildning. Vidare bör erinras om det unika för utbildning, forskning och produktion. Ett praktiskt samarbete med det centrala forskning möjliggörs med vid en förläggning av institutet till . och dess prövnings-träningsbyrå har sysslat med metodutvecklingsfrågor och torde kunna betecknas som banbrytande inom detta område i vårt land. Vid i finns också landets enda vid /instruktörer och föreståndare. har ett intimt samarbete etablerats mellan socialförvaltningens prövnings-träningsbyrå och olika institutioner vid (pedagogiska, psykologiska och sociologiska institutionen) och . Det sålunda etablerade samarbetet bör snabbt kunna komma även det centrala forskning till godo vid en förläggning av institutet till . Vid finns vidare ett arbetsvetenskapligt centrum, och yrkesmedicinsk forskning bedrivs vid medicinska institutionen vid . Dessa institutioner med deras forskningsverksamhet bör kunna utgöra en replipunkt för ett och forskning lokaliserat till . Med hänvisning till vad vi anfört om lokalisering av det i propositionen 1978/79:73 föreslagna centrala forskning hemställer vi att måtte besluta att hos regeringen begära att det centrala forskning lokaliseras till . PER () () () ()