mot · G202614 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om bidrag till allmän fritidsverksamhet I den socialdemokratiska regeringens proposition om skolans inre arbete (prop. 1975/76:39) innefattades också ställningstaganden till barnstugeutredningens förslag i betänkandet Barns fritid. Därmed markerade den dåvarande regeringen sin helhetssyn på uppväxtmiljön för barn och ungdomar, där både fritiden och skolan är av stor betydelse. Genom den gemensamma behandlingen av såväl skola som fritid fick propositionen karaktären av en barn- och ungdomspolitisk reform, även om förnyelsen av skolans inre arbete kom att stå i förgrunden. Ett konkret uttryck för socialdemokraternas strävan att förbättra uppväxtmiljön för barn och ungdomar var införandet av stödet till allmän fritidsverksamhet i kommuner på 25 milj. kr. Detta tilldelades kommunerna under /78. Statsbidraget var i första hand avsett som stöd och stimulans till föreningslivets verksamhet. Först när föreningslivet inom en kommun saknade möjligheter att påta sig sådan verksamhet skulle bidraget få användas till fritidsverksamhet. I förra årets budgetproposition (prop. 1977/78:100) föreslog den borgerliga trepartiregeringen att bidraget skulle slopas. Socialdemokraterna yrkade avslag på detta förslag, vilket vi betecknade som en avveckling av en viktig del i SIA-reformen. Ett stort antal föreningar som engagerats i verksamheten stödde vårt krav. Genom uppvaktningar och andra kraftfulla opinionsyttringar krävdes ett fortsatt statligt stöd. Den borgerliga riksdagsmajoriteten drev dock igenom regeringens förslag. Under det år bidraget fanns hann föreningslivet utveckla en livlig verksamhet, främst i form av eftermiddagsverksamhet för barn och ungdom. Som vi framförde i vår motion 1977/78:735 möjliggjorde bidraget glesbygdsverksamhet, aktiviteter i nybyggda bostadsområden, temadagar, lovverksamhet och särskilda satsningar på föreningslösa och handikappade barn och ungdomar. Föreningslivet var också i full gång med en omfattande planering av olika verksamheter inför kommande år, då den borgerliga majoriteten avvecklade bidraget. Socialdemokraterna vill stryka under det stora behov som finns när det gäller en ökad omsorg särskilt för de mindre barnen före och efter skolan. Genom att samhället satsar resurser på attraktiva fritidsaktiviteter ökar möjligheterna att aktivera barn och ungdomar och kanalisera deras verksamhetslust och initiativförmåga. Ett engagemang kan i många fall betyda att barn och ungdomar får bestående intressen som kan förhindra uppkomsten av drogmissbruk. Undersökningar visar att ungdomar som tidigt kommer med i någon föreningsaktivitet har större benägenhet för föreningsengagemang senare i livet. I många kommuner, där fritidshemsverksamheten inte hunnit byggas ut i erforderlig utsträckning, utgör ett statsbidrag till fritidsverksamhet en förutsättning för att barn och ungdomar skall kunna beredas både omsorg och stimulerande aktiviteter då föräldrarna yrkesarbetar. Det är enligt vår mening även angeläget att föreningslivet känner att det har ett starkt stöd från samhället för sin verksamhet bland barn och ungdom. Det är därför med förvåning vi finner att folkpartiregeringen inte har föreslagit ett återinförande av detta bidrag i budgetpropositionen. Den kortsiktiga besparingsiver som i den borgerliga trepartiregeringens proposition gick ut över barnen håller den nya regeringen fast vid. Vi beklagar detta. finner vi att föredraganden i budgetpropositionen betonar vikten av kulturella insatser för barnen. Skolans roll i barnkulturarbetet framhålls. Vi kan instämma i detta, men det är då än mer förvånande att föredraganden inte framhåller de insatser som görs inom föreningslivet på detta område. Dessa skulle också kunna förstärkas, om statsbidraget till allmän fritidsverksamhet åter infördes. Med hänsyn till det angelägna i den allmänna fritidsverksamheten, som är en väsentlig del i den helhetssyn som kännetecknade SIA-beslutet, bör enligt vår mening statsbidraget till allmän fritidsverksamhet återinföras /80. Socialdemokraterna föreslår därför att ett särskilt bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommunerna införs i statsbudgeten / 80. Statsbidraget bör uppgå till 30 milj. kr. Bidraget bör utgå enligt de riktlinjer som fastställde (KrU 1976/77:34). Vi vill understryka att bidraget i första hand bör användas till stöd och stimulans till föreningslivets verksamhet i den allmänna fritidsverksamheten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till Bidrag till allmän fritidsverksamhet () i kommuner för /80 anvisar ett reservationsanslag av 30 milj. kr. att beslutar att bidraget skall utgå enligt i motionen förordade riktlinjer. () () () HANS () () () () () ()