mot · G202754 · 1979-01-23 00:00:00 — av om m. m. Tappningarna av stora vattenmassor i det berömda var tänkta att bli en stor turistattraktion. 100 milj. m3 vatten offras. Suorvamagasinet får släppa till vatten genom de fem fall som omfattar. Det är visserligen inte mer än fjärdedelen av de vattenmassor som föll genom vid högvattenflöden före kraftverksbyggandet. Men tappar man vatten genom , motsvarar detta en kostnad - eller tillspillogivet energikraftvärde - av ca 1,5 milj. kr. har upptäckt att endast ett hundratal turister - högt räknat - ser dessa tappningar. Turismen i området har nämligen så liten omfattning. En enkel räkneoperation ger vid handen att turisttappningar vid kostar . Detta är inte försvarbart. Den slutsatsen har också kommit fram till, och i en skrivelse föreslår att vattenfallsverket upphör med dessa s. k. turisttappningar och i stället låter avsätta en summa som motsvarar det årliga kraftvärdet, dvs. 1,5 milj. kr. , till en nationalparksfond. Denna fond skulle följaktligen tillföras ca 15 milj. kr. och redan vid kommande sekelskifte ca 30 milj. kr. Pengarna skulle, anser , användas till naturvård och friluftsfrämjande åtgärder i Sjaunjaområdet och i nationalparkerna , och Sarek, som ligger i och kommuner. Bakgrunden till de s. k. turisttappningarna i är det uppdrag som fick vid det senaste ingreppet i då bl. a. Vietas kraftstation byggdes. Man tänkte sig att offra 100 milj. m3 vatten , och frågan ställdes hur denna satsning bäst skulle kunna gagna turismen och naturvården i området. har utrett olika tappningsalternativ och utrett hur en spardamm i Kårtjejaure skulle utformas. Detta projekt har både föroch nackdelar, anser som hävdar att en sådan damm endast bör byggas om regeringen bestämmer sig för en turisttappning. Byggandet av en spardamm i Kårtjejaures utlopp innebär visserligen att fisket och båttrafiken underlättas men att ytterligare ingrepp görs i . Det synes mig som om nackdelarna väger tyngre än fördelarna, vilket också tycks vara uppfattning. När det gäller turisttappningarna i bör det stå tämligen klart att dessa inte kan motiveras med nuvarande turistunderlag i området. Men även om detta skulle fördubblas eller tredubblas är det tillspillogivna kraftvärdet per turist alltför stort för att kunna försvaras. Det är i detta fall inte enbart en fråga om pengar. Turisttappningarna är förvisso också en fråga om tillspillogiven energi, och torde behovet av energiresurser i vårt land vara så stort att vi knappast har råd att slösa med dessa resurser. Att offra elkraft för 1,5 milj. kr. pä något eller i bästa fall några hundratal turister är i vilket fall inte försvarbart. förslag att låta motsvarande summa avsättas till naturvårds- och andra turismbefrämjande åtgärder i nämnda nationalparker förefaller mig välbetänkt. Detta skulle komma att innebära direkt sysselsättningsskapande åtgärder i de kommuner där nationalparkerna är belägna. Med hänvisning till vad som framförts hemställs att hos regeringen anhåller 1. de s. k. turisttappningarna i upphör, 2. att får avsätta ca 1,5 milj. kr. till vissa åtgärder i Sjaunjaområdet och i nationalparkerna , och Sarek 3. att får i uppdrag att förvalta fonden och i samråd med berörda kommuner och vattenfallsverket besluta om fondmedlens användning.