mot · G2021316 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om stödet till barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet Sammanfattning När stödet till ungdoms- och idrottsorganisationernas lokala verksamhet omändrades uttalades att bidraget skulle vara ett stimulansbidrag. Då beräknades det statliga bidraget kunna utgå med per bidragsberättigad sammankomst. I budgetpropositionen föreslår regeringen att bidraget /80 skall utgå med per sammankomst. gällande regler för det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet infördes . I samband med att bidragsreglerna infördes uttalades att den nya bidragskonstruktionen gav möjligheter att justera bidragsgränserna till kostnadsutvecklingen för organisationerna. Detta har inte skett. Samhället önskar att föreningslivet skall vidga sin verksamhet så att den omfattar insatser i barnomsorg, skola och fritidsverksamhet. Med hänsyn härtill anser vi det angeläget att staten tillsammans med organisationerna kartlägger och analyserar i vad mån nuvarande bidragsgivning ger organisationerna förutsättningar att utöka och utveckla sin verksamhet. Vidare bör man ta rätt på om nuvarande bidragsformer är ändamålsenliga. Vi föreslår därför att skall uttala sig till förmån för en översyn av den statliga bidragsgivningen till organisationernas centrala och lokala verksamhet. När den statliga bidragsgivningen till ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet infördes var syftet i första hand att uppnå vissa alkoholpolitiska effekter med bidragsgivningen. Genom ett aktivt föreningsliv och varierande fritidsaktiviteter skulle ungdomar som saknade speciellt engagemang kunna intresseras och engageras i nya aktiviteter. Härigenom skulle de inte heller dras till de alkoholfarliga miljöer som fanns. Tanken var väl också att det lokala stödet - bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet (tidigare fritidsgruppsbidraget) - skulle vara ett stimulansbidrag för den lokala verksamheten. För att det skulle fungera på ett tillfredsställande sätt Förutsattes det att såväl kommunerna som deltagarna i verksamheten bidrog till verksamhetens finansiering. Regeringen föreslår att bidraget per sammankomst för /80 utgår med elva För bidrag godkänd sammankomst skall enligt bestämmelserna omfatta minst fem och högst tjugofem deltagare samt pågå . Tanken med det centrala stödet till ungdomsorganisationerna är att genom statligt bidrag stödja ungdomsorganisationer och att stimulera utveckling av den lokala verksamheten. Det statliga centrala stödet har därför kunnat användas för central administration, för information, organisationsutveckling, utbildning och materialproduktion. När föreslog nya (nu gällande) regler för bidragsberäkningen för stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet betonades särskilt att bidraget och villkoren mer än tidigare måste få en fortlöpande anpassning till organisationernas kostnadsutveckling. Tanken var att staten skulle ta ett ansvar för en viss andel av kostnaderna för den centrala verksamheten inom organisationerna. Vidare framhölls också det viktiga i att bidragen utformades på ett sådant sätt att de uppfattades som rättvisa - sett ur organisationernas synpunkter. Synen på ungdomsorganisationernas verksamhet En ökad insikt har vunnits om hur värdefulla ungdomsorganisationerna är för att skapa en positiv ungdomsmiljöoch om vilken räckvidd och omfattning som verksamheten har. Detta har föranlett såväl statliga utredningar som och centrala myndigheter att kalkylera med insatser från föreningslivets sida när åtgärder för att förbättra uppväxtmiljön för barn och ungdomar behandlats. Det förutsätts därför såväl av statliga utredningar som från kommunernas sida att föreningslivet skall medverka i delar av barnomsorgen i aktiviteter under och i anslutning till skoldagen samt i den fritidsverksamhet på kvällstid under veckoslut och lov som föreningslivet svarat för . Vad man däremot från de olika intressenternas och samhällsorganens sida i mindre utsträckning engagerar sig i är i vad mån föreningslivet har/får tillräckliga resurser och godtagbara arbetsförutsättningar för att delta i detta arbete. I många fall tycks det vara så att myndigheter och samhälleliga organ över huvud taget inte reflekterar över hur de bästa förutsättningarna skall ges för föreningslivet att bedriva sin egen verksamhet. De statliga bidragen till den lokala verksamheten Fram till erhöll kommunerna ett stimulansbidrag till den s. k. allmänna fritidsverksamheten. Enligt beslut utgår inte detta bidrag innevarande budgetår. Eftersom detta bidrag till kommunerna lokalt kunde kopplas samman med de kommunala kompletteringsbidragen till det statliga lokala aktivitetsstödet fick stödet en bra effekt för den lokala verksamhet som ungdomsorganisationerna bedrev. Denna ökade också kraftigt (4,6 miljoner sammankomster) och 1977-1978 (7,2 miljoner Enligt regeringens beräkningar kommer ungdomsorganisationernas lokala verksamhet att öka med eller omkring 500 000 nya sammankomster. Denna förutsedda kraftiga minskning av ökningstakten för ungdomsorganisationernas lokala verksamhet måste tolkas som en allvarlig signal om att de statliga villkoren för bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet inte är riktigt utformade med hänsyn till förändrade förutsättningar för verksamheten. Vi anser det vara angeläget att staten även fortsättningsvis ger stöd till en mångsidig lokal ungdomsverksamhet i ungdomsorganisationernas regi. De statliga bidragen till den centrala verksamheten Stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet har under den nuvarande riksdagsmajoritetens tid räknats upp med schablonbelopp. Dessa motsvarar inte kostnadsutvecklingen inom organisationerna. Genom att godkänna bidrag till nya organisationer och genom att överföra bidrag mellan olika konton (t. ex. elevorganisationerna innevarande år) har man siffermässigt kunnat påvisa att ungdomsanslagen ökat kraftigt. Dessa bokföringstransaktioner har inte lett till någon standardförbättring av bidraget till organisationernas centrala verksamhet. De nuvarande bidragsvillkoren till ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet bör ses över. Motiven framkommer delvis i årets budgetproposition där regeringen och kommit till olika bedömningar vad gäller att godkänna organisationer för statsbidrag. När inte de två högsta instanserna för tolkning av bestämmelserna kommer till en gemensam ståndpunkt visar detta på allvarliga brister i bidragsvillkoren. Huruvida detta beror på förändringar i organisationernas arbete eller på den politiska tolkningen av gällande förordningar är i och för sig ointressant. Vidare bör i översynen beaktas att det nuvarande stödet till ungdomsorganisationernas verksamhet inte är så utformat att det enligt regeringens bedömningar kommer att stimulera till fortsatt verksamhetsökning. Dessa påtalade otympligheter i det nuvarande bidragssystemet: att det kan uppstå tolkningssvårigheter i fråga om vilka organisationer som skall godkännas för bidrag samt att bidragen i sin nuvarande utformning inte ger organisationerna en godtagbar garanti för kostnadsstegringarna bör enligt vår mening leda till en översyn av den statliga bidragsgivningen. I detta sammanhang bör man också erinra om att vissa av de bidragsmottagande organisationerna/de organisationer som ansökt om bidrag pekat på att man för egen del inte är i behov av såväl grundbidrag som rörligt bidrag utan skulle kunna klara sina verksamhetsbehov med ett bidrag som är utformat på ett annorlunda sätt än det nuvarande centrala stödet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av den statliga bidragsgivningen till barn- och ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet. G. () () () () () ()