mot · G202210 · 1979-01-09 00:00:00 — av m. fl. om överförande i samhällelig ägo av Familjen maktställning i svenskt näringsliv har länge varit enastående. Koncentrationen av produktion och kapital har gått längre i än i andra jämförbara länder. Inom ramen för denna kapitalkoncentration, som innebär en koncentration av makt till en liten grupp finanskapitalister, har familjen haft en relativ dominans som varit unik även vid en internationell jämförelse. Faktamaterial om familjen och de övriga finansfamiljerna har publicerats i olika undersökningar. Här kan erinras om Monopol och storfinans-de 15 familjerna av C.H. , den statliga koncentrationsutredningens rapporter, särskilt Ägande och inflytande inom det privata näringslivet (SOU 1968:7) m. fl. har tidskriften (nr 45 1978) redovisat resultatet av en undersökning som avser förhållanena . Maktkoncentrationen inom svenskt näringsliv fortsätter. svarar , dvs. de 25 viktigaste ägargrupperna i , för av sysselsättningen inom näringslivet. När den statliga koncentrationsutredningen presenterade sina siffror svarade för av sysselsättningen. (1973) hade siffran stigit till och den kartläggning som Veckans affärer nu gjort visar att koncentrationen fortsatt med oförminskad styrka även under krisåren efter 1973. Men den svåraste ekonomiska krisen har möblerat om ordentligt bland de mäktigaste ägargrupperna. Särskilt de familjedominerade maktgrupperna har utsatts för stora påfrestningar, och några av dem har fallit bort från listan över de 25 stora. Andra familjegrupper har emellertid stärkt sin ställning under krisåren. Till dessa hör framför allt , som ökat-sin andel av den totala sysselsättningen från . Veckans affärer skriver om : ställning som den dominerande maktfaktorn i svenskt näringsliv har inte rubbats av de senaste årens ekonomiska kriser. Tvärtom har gruppen flyttat fram sina positioner. Nya i gruppen är , Esab, Svenska Rotor och Husqvarna (dotterbolag till ). På väg in i gruppen är också , där tar över efter Asken. Av alla bolag som fanns med i gruppen 1973 har man bara släppt greppet om två: NK och Drott. Mätt i totalt antal anställda utgör gruppen en klass för sig med 1 1978/79. drygt 418 000. Med undantag för staten har alla andra grupper mindre än 100 000 anställda. karakteriseras också av sin höga intemationaliseringsgrad: Drygt hälften av de anställda finns utomlands, där antalet anställda ökat mot i . Totalt ökade sysselsättningen i svenskt näringsliv . Gruppen svarar nu för av sysselsättningen i det svenska näringslivet. Familjen unika maktposition framgår också av följande siffror: Med en förmögenhetsbas på kontrollerar man företag med ett sammanlagt börsvärde på drygt 20 miljarder, vilket är av det totala värdet av samtliga börsnoterade företag. Den överskuggande händelsen i maktgruppen är sammanslagningen av familjebanken med 1972. Trots en stark uttunning av ägandet dominerar dock gruppen även i S-E-banken, som man noga skiljer på vad som hör till familjen och inte. Så t. ex. kontrolleras (numera S-E-banken) med stora aktieinnehav fortfarande av familjen . Basen för industriimperium är emellertid som tillsammans med andra familjestiftelser äger börsaktier till ett värde av 650 milj. kr. Till detta kan läggas familjens personliga innehav av industriaktier, 245 milj. kr., alltså sammantaget ett dagsvärde på 895 milj. kr. Genom den speciella ägarkonstruktion av modell kinesiska askar, med vilken är uppbyggt, kontrolleras med utgångspunkt i kärnförmögenheten företag som på fondbörsen är värda . Bland dessa företag är några av de i särklass största i såsom LM , , , , , , , , Fläktfabriken, , Kerna , , , Esab m. fl. Följande sammanställning visar antalet anställda totalt i företag behärskade av samt anställda utomlands : I Det kommunistiska partiets manifest skrev och 1847-1848: Bourgeoisien har under sitt knappt hundraåriga klassherravälde skapat jättelikare och kolossalare produktivkrafter än alla de förgångna generationerna tillsammans. Naturkrafternas underkuvande, maskinerna, kemins användning i industri och åkerbruk, ångfartygstrafik, järnvägarna, den elektriska telegrafen, att öppna hela världsdelar för produktiv odling, upprensa floderna för trafik, att stampa fram ur marken hela befolkningar vilket tidigare århundrade anade att sådana produktionskrafter slumrade i det samhälleliga arbetets sköte? Men på motsvarande sätt som de nya produktivkrafterna under sin utveckling kom i konflikt med och slutligen sprängde de feodala egendomsförhållandena, kommer de moderna produktivkrafternas utveckling i konflikt med de borgerliga egendomsförhållandena: De borgerliga produktions- och samfärdselförhållandena, de borgerliga egendomsförhållandena, det moderna borgerliga samhället, som framtrollat så väldiga produktions- och sam färdsmedel, liknar häxmästaren, som icke längre förmår behärska de underjordiska makter, som han frambesvurit. Denna analys som var riktig 1848 har besannats om 1979: De borgerliga förhållandena har blivit för trånga för att rymma den av dem skapade rikedomen. Konflikten mellan produktivkrafter och trånga produktionsförhållanden kommer till uttryck bl. a. i de periodiskt återkommande ekonomiska kriserna. Här är den grundläggande orsaken till massarbetslöshet, inflation och produktionsminskningar, kort sagt till de akuta problemen i de kapitalistiska ekonomierna. De borgerliga egendomsförhållandena kommer till drastiskt uttryck i en kapital- och maktkoncentration sådan den representeras av . Denna ägarkoncentration står i alltmer skriande kontrast till demokratins idéer om jämlikhet. Det framstår alltmer som en historisk anakronism att en enskild familj skall kunna avgöra arbete och välfärd för miljoner människor. Det enda sätt på vilket produktionsförhållandena, däribland egendomsförhållandena, kan anpassas till produktionens alltmer samhälleliga karaktär är genom att äganderätten till de avgörande produktionsmedlen övergår i samhällelig ägo. I en strategi för att överföra de avgörande produktionsmedlen i i samhällelig ägo spelar ägandemakten och därmed kontrollen över affärsbankerna, investmentbolagen och de stora stiftelserna en viktig roll. Till de viktiga strategiska kontrollposterna måste också hänföras makten över med dess för det samlade svenska näringslivets utveckling avgörande företag. Flera skäl talar för att ett första steg mot ett ökat samhälleligt ägande bör vara just överförandet av i samhällelig ägo. De stora industriföretag som ingår i imperiet spelar en viktig roll. Makten över ger makt av det totala värdet av samtliga börsnoterade företag. Inom imperiet är anställda 418 000 personer, varav 206 000 inom . Det förhållandet att många av Wallenbergsbolagen har ett stort antal anställda utomlands - sammanlagt 212 000 personer - är icke något skäl mot samhällsägande. Det är i stället ett skäl för imperiets överförande i samhällelig ägo, eftersom möjligheterna därigenom ökar att förverkliga en politik av solidaritet över gränserna. Ytterligare ett skäl för samhällets ingripande är att de båda ledande personerna inom familjen nått en hög ålder och att släkten förefaller att kunna leva vidare såsom finanssläkt endast genom kooptering. Vid överförandet av i samhällelig ägo bör grundprincipen i vad gäller ersättningsfrågan i likhet med vid andra fall av förstatligande vara övertagande utan ersättning av storfinansens aktieinnehav och betalning i statsobligationer till eventuella småsparare. Av avgörande betydelse anser vi vara att garantier skapas mot att och andra företag i samhällelig ägo blir offer för byråkratiska ledningsprinciper. Ett oundgängligt villkor är därför att de anställda i varje samhällsägt företag säkras det avgörande inflytandet över företagens dagliga ledning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag om överförande i samhällelig ägo av enligt de principer som utvecklats i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)