mot · G2021983 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Grovfoderväxterna, dvs. och ettåriga grönfoderväxter, odlas på mer än 150 000 ha eller av den odlade arealen i rikets fyra nordligaste län. Grovfoderarealen i detta område utgör av hela rikets grovfoderareal. Dessa grödor dominerar följaktligen växtodlingen i norra och utgör grunden för nötkreatursskötseln i landsdelen. Värdet av animalieprodukterna (mjölk och kött) från nötkreaturs- och fårskötseln i de fyra nordligaste länen utgjorde ca 760 milj. kr. Grovfoderodlingen och nötkreatursskötseln är sålunda inte bara den helt dominerande grenen i områdets jordbruk utan utgör ett av de allra viktigaste inslagen i områdets näringsliv. Ett annat mått på näringsgrenens omfattning är storleken av investeringarna i byggnader. Dessa investeringar utgjorde 87 milj. kr. /78 i området. Därtill kommer investeringar i maskiner, som uppgår till flera tiotal . För en enskild brukningsenhet uppgår investeringen vid en nyproduktion av ekonomibyggnaderna till ca 1 milj. kr. Inte på någon annan plats på jordklotet bedrivs jordbruk på så höga breddgrader som i norra . Grovfoderodlingen liksom all annan växtodling i norra bedrivs följaktligen under mycket särpräglade klimatiska förhållanden. Särskilt gäller detta ljusklimatet. Det högnordiska sommarklimatet gynnar grovfoderväxterna, vilket innebär att dessa växter har bättre förutsättningar i norra än t. ex. sädesväxterna. Det är möjligt att få lika hög avkastning av grovfoderväxter i norra som i . Det högnordiska sommarklimatet medför att det nordsvenska grovfodrets kemiska och näringsmässiga sammansättning och egenskaper avviker från dem i . Dessa sammanhang är dock till största delen outforskade. Av det anförda följeratt utforskandet av sammanhangen kring grovfoderodling och grovfodrets egenskaper och utnyttjande i djurskötseln i norra måste ske under där rådande klimatiska betingelser, och inte på lägre breddgrader där starkt avvikande klimatiska betingelser råder. Vid utforskandet av nämnda sammanhang krävs sammanhållna och integrerade insatser inom hela produktionskedjan. Insatser krävs alltifrån artoch sortval över odlingsteknik, skörd, bärgning, konservering och lagring till hur alla dessa operationer och varianter av dem påverkar fodrets kvalitetsoch fodervärdesegenskaperoch till fodrets utnyttjande i utfodringen och dess inverkan på slutproduktens mängd och kvalitet. Särskilt angeläget är att utforska förutsättningarna för samt finna vägar för ny teknik för grovfoderodling och -användning. Detta är angeläget för att kunna rationalisera och effektivisera verksamheten. En förbättrad grovfoderodling och ett förbättrat grovfoderutnyttjande såväl kvantitativt och kvalitativt som tekniskt skulle också göra jordbruket i området mindre beroende av importerat proteinkraftfoder, som f. n. utgör en mycket stor kostnadspost i husdjursskötseln. Dessutom skulle den verka dämpande på ökade arealkrav på brukningsenheterna och därigenom bidra till lägre investeringar i åkerjord. På växtodlingsområdet är försöksverksamheten med grovfoderväxter relativt väl tillgodosedd främst genom försöksavdelningar för norrländsk växtodling resp. norrländskt växtskydd vid lantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen vid . Vid dessa avdelningar arbetar f. n. sex vetenskapligt utbildade befattningshavare. Den förstnämnda avdelningens försöksverksamhet domineras av frågor rörande grovfoderodling, och den senare lägger en betydande del av sina resurser på grovfoderområdet. Därtill kommer i Röbäcksdalen med filialer i varje län, som bedriver växtförädling bl. a. av grovfoderväxter. Gjorda rön på växtodlingsområdet kan emellertid inte utnyttjas fullt ut i praktiken om de inte kan följas upp på husdjursområdet med olika slag av utfodringsförsök etc. Till husdjursområdet hör i försökssammanhang inte bara utfodrings- samt mjölk- och köttproduktionsfrågor utan även bärgnings-, konserverings- och lagringsfrågor samt foderkvalitetsfrågor, etc. Till skillnad från växtodlingsområdet saknas på husdjursområdet till norra lokaliserade försöksresurser i form av vetenskapligt utbildad personal och driftsanslag. De insatser som gjorts på husdjursområdet i norra genom de till Ultuna förlagda försöksavdelningarna är helt otillräckliga för att svara mot näringens krav. De är dessutom knappast inriktade på lösandet av speciella nordsvenska grovfoderproblem. Betydande fasta försöksresurser i form av djurstallar och djurbesättningar (sammanlagt ca 160 mjölkkor) finns i Röbäcksdalen och . Även i Offer i har en djurbesättning. Bristen på vetenskapligt utbildad personal och driftsmedel på ovan nämnda avsnitt hindrar ett effektivt utnyttjande av befintliga fasta resurser och är beklaglig, eftersom utforskandet av sammanhangen kring ovan redovisad problematik genom en slagkraftig försöksverksamhet är så angelägen just på dessa avsnitt. En förstärkning av försöksresurserna skulle vara mycket lönande för den nordsvenska nötkreatursskötseln och därmed för hela det nordsvenska jordbruket. För att få en effektiv försöksverksamhet på ovannämnda avsnitt av grovfoderområdet i norra är det nödvändigt med en förstärkning av den vetenskapligt utbildade personalen. Detta genom inrättande av en ny arbetsenhet med stationering vid lantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen vid , bestående av en tjänst med vetenskapligt utbildade befattningshavare. Försöksledaren skall vara inriktad på och svara för försöksverksamhet och utvecklingsarbete under nordsvenska förhållanden på grovfodrets kvalitetsfrågor och dess tillvaratagande samt konserverings- och lagringsfrågor, dvs. i huvudsak uppgifter på gränsområdet mellan odling och utfodring. Även försöks- och utvecklingsarbete på mekanisering och teknik i anslutning till skörd, bärgning, konservering och utfodring av grovfoder bör ligga inom denna försöksledares ansvarsområde. Det tekniska utvecklingsarbetet bör ske i nära samarbete med jordbrukstekniska institutet. Befattningen föreslås bli inrättad som tjänst på förvaltningsanslag med 150 000kr./årfr. För bestridande av arbetsenhetens driftkostnader såsom försöksförnödenheter, material, resor och löner till teknisk personal erfordras dessutom ett driftkostnadsanslag av /år. Förstärkningen skall ses som en del i en försöksverksamhet som efter hand successivt skall byggas ut. Det förutsätts att försöksavdelningar på husdjursområdet i även fortsättningsvis, och i minst samma omfattning som , svarar för försöksverksamheten på alla andra ämnesområden och avsnitt av husdjursområdet i norra genom norra husdjursförsöksdistriktet. Den nya arbetsenhetens infogande i försöksorganisation och dess organisatoriska benämning föreslås överlåtas till avgörande efter hörande av berörda enheter inom . Härvid framhålles dock vikten av att den nya arbetsenheten organiseras och infogas på så sätt i försöksorganisationen att den kan arbeta självständigt men ändå i nära samarbete med övriga enheter i Röbäcksdalen och därmed effektivast och bäst betjäna och befrämja det nordsvenska jordbrukets utveckling och rationalisering. Bristen på försöksresurser på lantbrukets område i norra har uppmärksammats av norrländska riksdagsmän i ett flertal motioner under 1960-och 1970-talen. I motionerna nr 1306 till riksdag och nr 1443 till riksdag begärdes en skyndsam översyn av lantbruksförsöksverksamheten i . Samtliga remissinstanser ställde sig synnerligen välvilliga och jordbruksutskott underströk angelägenheten av att ökade resurser så snart sig göra låter ställs till förfogande för lantbruksförsöksverksamheten i norra . Fördelarna med den föreslagna förstärkningen av försöksverksamheten i norra bör ses som ett regional politiskt medel för att skapa sysselsättning i landets norra jordbruksbygder. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att vid behandling av propositionen 1978/ 79:100 bilaga 13 G Utbildning och forskning, till för /80 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . ökat anslag, varvid dessa extra medel fördelas på inrättande av tjänst som försöksledare i norra (.) och för bestridande av driftkostnader därmed (. () ()