ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021997 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1997 av om restriktioner och ålägganden vad gäller taggtråd Taggtrådsstängsel förekommer fortfarande i ganska stor utsträckning och bidrar ofta till olyckor bland djur och människor. Dessutom påträffas gammal kvarlämnad taggtråd på marken, och den utgör givetvis en ännu större fara. I vårt land har vi förmånen att fritt få röra oss i skog och mark. Allt fler utnyttjar denna förmån. Vi propagerar också för att människor skall motionera och vistas ute i friska luften. Orienteringssporten är på frammarsch och harblivit en typisk familjesport, vilket gör den än mer angelägen. Att under ett orienteringslopp observera ett taggtrådsstängsel eller taggtråd på marken kan vara svårt och skadan är lätt skedd. Det är i synnerhet orienterare som påtalar olägenheten och riskerna. Allt talar för att markägare dels bör vara mycket restriktiva när det gäller användande av taggtråd till stängsel, dels absolut bör åläggas att bortföra gammal nedfallen taggtråd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av restriktioner och ålägganden i vad gäller taggtråd.
mot · G2021998 · 1979-01-25 00:00:00 — om energiskogsbälten som skyddsplanteringar De skånska slättbygderna är av människans verksamheter skapade landskap. var låglandsområdena i fulla av sjöar, träsk och vattendrag. Träd- och buskvegetationen var utbredd. Lerjordarna kunde med dåvarande teknik inte utnyttjas för intensiv odling - denna var koncentrerad till de lättare jordarna. Befolkningen var begränsad och i stort sett stationär, varför trycket på landskapet var ringa. Befolkningsökning och efterfrågan på spannmål för export skapade helt nya förutsättningar. Med djupplog och utdikning förändrades landskapet. Denna utveckling har fortsatt in i det högrationaliserade, effektiviserade och specialinriktade jordbrukets tid. Randplanteringar och kvarvarande fäladsmarker hindrade till en början de mer allvarliga följderna av denna utveckling. De gamla bondegenerationerna visste mycket väl vad de gjorde när de planterade sina pilevallar. har gjort de öppna slättbygderna sårbara. Snökatastrofen var en allvarlig påminnelse - men inte den första. Jordflykten är ett välkänt problem, och svårigheterna med snö och vindar är stående inslag, som borde ha manat till åtgärder redan innan så svåra förhållanden uppstod som . Här kommer frågan om energiskog in. Den är aktuell av helt andra skäl. Men den erbjuder också en idé till läplanteringar, vilken kan vara mer ekonomiskt motiverad än andra liknande projekt. Att plantera energiskogsbälten i är inte problemlöst. Sådan växtlighet är starkt vattenkrävande, och det kan också finnas estetiska betänkligheter. Men de allvarliga problemen i det öppna slättlandskapet gör att idén bör utredas och övervägas. Energiskogsbälten är snabbväxande och kräver tämligen små löpande arbetsinsatser. Till energiskog kan nyttjas just sådana växtarter, som botaniskt är närstående en del av den gamla ursprungliga skånska lövvegetationen - i varje fall mer närstående än de granplanteringar som ofta förfular landskapet. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om utredning och förslag i frågan om skyddsplanteringar i slättbygder.
mot · G202200 · 1979-01-09 00:00:00 — av m. fl. På förslag av den borgerliga regeringen och efter beslut i upphörde från den kostnadsfria tilldelningen av ADvitaminer till småbarn. Företrädesvis gavs vitaminerna till barn , men det förekom ofta att läkare förskrev vitaminerna till barn . Genom indragningen av AD-vitaminerna sparade regeringen 3 milj. kr. och som den dåvarande biträdande socialministern sade i ett frågesvar i : Jag vill också framhålla att omläggningen medför administrativa vinster för , som administrerat det tidigare statsbidraget, och för apoteken. AD-vitaminer är viktiga för barn och indragningen av dem kan få svåra konsekvenser. Om barn inte får dessa vitaminer kan det leda till benskador på bl. a. nyckelben och handleder. Tillväxten i benstommen blir sämre utan vitaminerna och därför har också påpekat att vitaminerna bör ges upptill . För barn kan uteblivna vitaminer i vissa fall också leda till engelska sjukan. Det är invandrarfamiljerna som drabbas hårdast av regeringens sociala nedrustning i detta fall. Redan då vitaminerna var kostnadsfria var i många fall invandrarfamiljerna svårmotiverade att ge barnen vitaminerna. blir det ännu svårare att motivera dessa familjer. Barn som ammas är en annan grupp som är utsatt, eftersom dessa vitaminer inte finns i modersmjölken. Regeringens förslag och beslut i denna fråga får dels en ekonomisk effekt för de sämst ställda i samhället, dels en psykologisk effekt som är betydligt allvarligare eftersom föräldrar kan förledas att tro att vitaminerna är oviktiga därför att regering och riksdag beslutat att dra in den kostnadsfria tilldelningen. Under hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar att kostnadsfri tilldelning av AD-vitaminer till barn bör återinföras och att därvid åldersgränsen fastställs till och hos regeringen hemställa om förslag härom. INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2022000 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2000-2006 av m. fl. om ekonomiskt stöd för mindre vindkraftverk genomfört en studie av vindenergisystem för lokala behov. Den rapport som nämnden utarbetat redovisar intressanta resultat för de tekniska, ekonomiska och marknadsmässiga förutsättningarna för mindre vindkraftverk. Den studie som utförts visar att det går att uppnå lönsamhet för mindre vindkraftverk i jämförelse med nuvarande priser på elenergi och olja. De beräkningar som gjorts visaratt föroelektrifierade fritidshus i skärgården och i fjällvärlden kan det finnas ett behov motsvarande ca 1 000 vindkraftverk. Om förbud mot underhållsvärme i fritidshus skulle införas, kan det finnas en marknad för ytterligare 1 000 mindre vindkraftverk. Vidare har man i denna studie uppskattat att mellan 20 000 och 40 000 en- eller tvåfamiljshus som ligger utanför tättbebyggt område har så goda vindförhållanden att vindkraftssystem kan vara ekonomiskt realistiska. Förutsättningarna för lönsamhet ökar, om överskottsenergin kan säljas till lokala eldistributörer. En kraftig satsning från samhällets sida på att ta till vara detta energitillskott ligger väl i linje med målsättningen att minska det svenska importbehovet av energi. En inhemsk produktion av vindkraftverk skulle dessutom ge ett visst tillskott av nya arbetstillfällen. Det vore alltså bra för såväl energiförsörjningen som sysselsättningen och ekonomin om en produktion av mindre vindkraftverk kunde komma i gång så snabbt som möjligt. Den ekonomiska stimulans för att satsa på små vindkraftverk som ligger i ett räntesubventionerat statligt bostadslån är inte tillräcklig för att uppnå någorlunda snabba resultat. Det finns därför risk för att det industriella intresse som finns för denna produktion går mer eller mindre förlorat om inte en kontinuerlig produktion kan upprätthållas. Enligt vår mening finns det därför starka motiv för att samhället väsentligt ökar de ekonomiska insatserna för att få i gång en snabb produktion av mindre vindkraftverk. I förhållande till de rätt gigantiska resurser som samhället satsat för att utveckla kärnkraftstekniken är det blygsamma insatser som krävs för att fl till stånd denna miljövänliga lokala energiproduktion. Enligt vår uppfattning bör regeringen utforma förslag till ett effektivt ekonomiskt stöd för mindre vindkraftverk. 1 1978/79. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om ett utbyggt ekonomiskt stöd för mindre vindkraftverk. () () () ()
mot · G2022001 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om omstrukturering av skogsindustriella anläggning i Den statliga utredningen om boardbranschen i avlämnade sitt förslag . Utredningen föreslår en kraftig minskning av boardproduktionen under hänvisning till den rådande överkapaciteten. En av de fabriker som enligt utredningen bör lägga ned boardproduktionen, förutom viss specialproduktion, är i Klemensnäs i kommun. påbörjade arbetet med en strategisk plan för företagets utveckling. Detta arbete har sedan successivt anpassats till utredningens målsättning. Den plan för företagets omstrukturering som tagits fram innebär i korthet följande: nyinvestering i en s. k. MDF-anläggning (produktion av torrformade skivor) med en kapacitet av ca (produktionen första året beräknas till ) en neddragning av produktionen av mekanisk massa till hälften, dvs. en neddragning av boardproduktionen från 45 000 till ca MDF är en medelhård fiberskiva - pressat trä - framställd enligt torr metod. Produkten blir stark och homogen och utgör en framtidsprodukt för bl. a. möbel- och snickeriindustrin. finns ingen produktion av MDF i . Marknaden i för produkten uppskattas till mellan 350 000 och , medan utbudet är . I fråga om råvaruförbrukning innebär omstruktureringen att lövvedsförbrukningen ökar, medan barrvirkesförbrukningen minskar. Eftersom det i regionen finns ett lövvedsöverskott som inte tas till vara, är en sådan ändring av sammansättningen positiv från råvaruförsörjningssynpunkt. Från skogsvårdssynpunkt behövs dessutom en ökning av lövvedsuttaget . är avnämare för flis, spån, bakar etc. från ett stort antal sågverk i regionen. Om inte kan genomföra är risken stor att hela företaget måste läggas ned. I så fall har sågverken ingen möjlighet till avsättning i regionen av dessa biprodukter, vilket skulle innebära ett mycket allvarligt intäktsbortfall. har framskridit så långt att kompletta offerter och ritningar finns. Marknadsanalyser och lönsamhetskalkyler är 1* 1978/79. gjorda och visar goda framtidsutsikter företagsekonomiskt. saknar emellertid ekonomisk styrka att ensamt starta projektet. En förstärkning av ägarstruktur och eget kapital erfordras för projektets genomförande och vidareutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om initiativ som syftar till att en anläggning för produktion av torrformade skivor kan byggas i enligt vad som anförts i motionen. () () () () () () ()
mot · G2022002 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. På förslag av regeringen beslöt att en särskild havsresursdelegation skulle inrättas. I den utredning som låg till grund för propositionen hade exploateringsintressena givits en helt dominerande roll, varigenom delegationens uppgifter främst inriktades på hur havsresurserna effektivast skulle kunna utnyttjas. I propositionen gavs hushållnings- och miljöaspekterna en mer framskjuten position, vilket låg helt i linje med den syn på hithörande frågor som bl. a. kom till uttryck i direktiven till den då tillsatta naturresurs- och miljökommittén. I propositionen togs inte frågan om delegationens departementstillhörighet upp. Avsikten var att denna fråga skulle diskuteras i anslutning till behandlingen av delegationens sammansättning och arbetsuppgifter. Frågan synes nu inom ha avgjorts så att havsresursdelegationen skall knytas till industridepartementet. Detta är enligt vår uppfattning olyckligt, eftersom det innebär att tyngdpunkten återigen läggs på exploateringsintressena. Sambandet mellan naturresurser och miljö och mellan naturresurshushållning och miljövård framstår allt klarare. Det är därför naturligt att naturresurs- och miljöfrågorna handläggs inom samma departement. Havsresursfrågorna bör inte ges någon särställning i detta fall. Vi vill här peka på att utnyttjandet av havet som recipient - för fritid och rekreation samt för fiske - helt dominerar den havsanknutna verksamheten . Samtliga dessa verksamheter, berörda myndigheter etc., tillhör ansvarsområde. Framtida exploatering av sand, grus och malm till havs måste betecknas som osäker. Mindre än 1 96 av den totala utvinningen i landet av sand och grus sker ute till havs. Även när det gäller havsteknisk forskning och utveckling, som tillhör STU:s och därmed industridepartementets ansvarsområde, måste framtidsutsikterna anses osäkra. De svenska möjligheterna att göra sig gällande får bedömas mot bakgrund av de mycket stora belopp som satsas på detta område i de stora industriländerna. Mot denna bakgrund anser vi att havsresursdelegationen bör placeras vid . Vi vill tillägga att det i propositionen om delegationen uttalades att havsresursfrågorna skall tas upp till förnyat övervägande när naturresurs- och miljökommittén framlagt sina förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om havsresursdelegationens departementala placering. () () P. O. () ()
mot · G2022003 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om checklönesystemet Även om det inte finns någon statistik på antalet checklönekonton i vårt land kan det sammanlagda antalet ändå uppskattas till över 2,5 miljoner. Det innebär att merparten av alla anställda har sin lön via checklönekonto. Säkerligen kunde inte tillskyndama av checklag ana att checksystemet skulle få den omfattning det har. Ändå framstår systemet i det stora hela som relativt smidigt och praktiskt. I motsats till vad som i regel gäller inom affärslivet i övrigt har checksystemet allteftersom det blivit mer frekvent omgärdats med restriktioner, som hindrar ett naturligt utnyttjande av det belopp man har på sitt checklönekonto. Bankerna har infort bestämmelser att för varje check som man skriver ut på ett mindre belopp än . debiteras innehavaren en avgift av . per check, och för varje check över 7 stycken som utställts under en månad debiteras innehavaren ytterligare . Det är naturligtvis synnerligen otillfredsställande att sådana här bestämmelser kan införas ensidigt av bankerna utan att staten eller de fackliga organisationerna har möjlighet att ingripa och utan möjlighet för den enskilde att fritt kunna välja något annat löneutbetalningssystem. Detta medför att många checkkontoinnehavare indirekt åsamkas en prishöjning som man normalt inte borde ha behövt räkna med. Till detta bör sedan läggas det förhållandet att exempelvis SJ och Pressbyrån - för att nu bara nämna ett par företag - icke anser sig skyldiga att ta emot check på större belopp än närmast högre jämna tiotal kronor. För att skydda konsumenterna har vi i stor enighet genomfört en omfattande konsumentlagstiftning. Det finns anledning att räkna med ytterligare åtgärder för att stärka den enskilde konsumentens ställning. Mot den här skisserade bakgrunden ter det sig oförståeligt att ett löneutbetalningssystem av det slag checklönen innebär och med den omfattning det fått skall kunna bli föremål för sådana här uppenbara försämringar vilka drabbar en så stor del av vår befolkning utan att man från samhällets sida har några möjligheter att ingripa. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana konsument 1978/79:2003 8 befrämjande åtgärder att ytterligare försämringar av checklönesystemet kan förhindras. () ()
mot · G2022004 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om innehålisangivelser på varor i allmänna handeln Någon generell bestämmelse om att varor som saluförs i den allmänna handeln skall vara försedda med innehållsförteckning finns inte. De bestämmelser som finns är endast inriktade på särskilda varugrupper. För livsmedel finns således ingående regler om märkning och innehållsangivelse. I princip skall för livsmedel alla varor som använts för tillverkningen redovisas; även kryddor, färgämnen, konserveringsmedel och andra tillsatser skall deklareras. För en rad andra varor som används av allmänheten finns inga motsvarande bestämmelser. Det gäller t. ex. kosmetiska och hygieniska artiklar och rengöringsmedel av olika slag. En genomgång av dessa varusortiment visar också att någon meningsfull varudeklaration som regel inte finns. Att t. ex. få veta att en deodorant "doftar som blommor i när de slagit ut ger föga upplysning om de verksamma substanserna lika litet som beskedet att ett rengöringsmedel innehåller smutslösande medel, organiska lösningsmedel och parfym. Några sakliga skäl för att artiklar av det här slaget skall få säljas utan att vara försedda med en noggrann deklaration om innehållet finns inte. Alla varor som saluförs för allmänt bruk bör enligt vår mening ha en innehållsdeklaration av i princip samma slag som livsmedelsförpackningarna. Detta bör gälla oavsett om det kan finnas allmänna skaderisker vid användningen eller ej. Konsumenten skall kunna avgöra om det i artikeln finns substanser som man av olika skäl - man kan t. ex. ha allergiska besvär - vill undvika att komma i beröring med. För att man skall kunna göra relevanta prisjämförelser är det också nödvändigt att det finns noggranna innehålisangivelser på förpackningarna. Det är väl känt att priserna på produkter med i princip samma innehåll kan variera starkt. Frånvaron av innehållsdeklarationer är således en påtaglig och helt onödig brist i konsumentupplysningen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att bestämmelser om innehålisangivelser utarbetas i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G2022008 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om stöd till skogsmaskinsbranschen i m. m. Järn- och stålindustrin svarar för en stor del av sysselsättningen i . Skogsmaskinsbranschen är koncentrerad till genom i och i . Båda dessa branscher har haft betydande svårigheter. Det är utomordentligt angeläget med statligt stöd på olika sätt för att trygga sysselsättningen inom dessa branscher och därmed i de aktuella kommunerna. Ur regionalpolitisk synpunkt utgör både ÖSA i och i strategiska industrier som har stor betydelse för sysselsättningen i Voxnadalen och . har numera övertagits av staten. Orsaken till skogsmaskinsbranschens svårigheter är en betydande överkapacitet. För att uppnå långsiktiga resultat och därmed trygga de anställdas situation är det nödvändigt med en strukturrationalisering. Samordning behövs när det gäller försäljning och marknadsföring. ÖSA - som utvecklats på ett intressant sätt från bysmedja till storföretag har inte fått vare sig arbetsmarknadsstöd eller lagerstöd. ÖSA har självt av sitt rörelsekapital satsat 10 å 15 milj. kr. STU har nekat bidrag för utveckling av flerträdsfallaggregat med hänvisning till ÖSA:s ekonomiska läge. Det krav på industrigarantilån som ställts från ÖSA har ännu ej tillgodosetts. Ca 150 anställda har varslats. kommun är mer än någon annan av stålindustriorterna beroende av stålindustrin. av totala antalet sysselsatta är beroende av . är en av de mest utsatta kommunerna i med en synnerligen kraftig befolkningsminskning, hög procent pensionärer och hög arbetslöshet i synnerhet bland kvinnorna och ungdomen. Man kan befara ytterligare minskning av arbetstillfällena inom . låg långt framme då det gällde tillverkning av stål, bl. a. beroende på att vi hade en ledande ställning inom reduktionsområdet. Men vi har kommit alltmer efter i utvecklingen, och är det nödvändigt att den svenska stålindustrin utvecklar nya typer av reduktionsprocesser. har i sitt utvecklingsarbete kommit in på den s. k. plasmateknologin. processförslag har många viktiga fördelar jämfört med dagens alternativ. Det innebär lägre energiåtgång och valfrihet mellan olika fossila energislag som gas, olja och stenkol. Det innebär minskat behov av importerade energiråvaror och minskade utsläpp av svavel, tjärämnen, koldioxid m. m. genom en minskning av mängden fossila bränslen. Denna process ger många andra fördelar, bl. a. ur investeringssynpunkt. Här finns således progressiva företag i två olika branscher som genom lågkonjunkturen fått svårigheter men som med statligt stöd har utvecklingsmöjligheter. Idéerna, initiativrikedomen, skicklig arbetar- och tjänstemannakår - förutsättningarna finns i hög grad. bör komma i gång . Skogsmaskinbranschen har väntat på statligt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för statligt stöd till plasmaprojekt och till skogsmaskinsbranschen i .
mot · G2022009 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot försäljning av dyrkverktyg uppmärksammade vi annonser där man kunde inköpa dyrkpistoler genom postorder för en kostnad av ca . Dyrkpistolen är avsedd att användas som dyrkverktyg för att öppna stiftcylinderlås - den vanligaste förekommande låstypen på ytterdörrar till bostäder och fritidshus. Användningen av dyrkpistolen åstadkommer i många fall ingen synlig åverkan på dörrarna. har uttryckt oro för att en okontrollerad spridning av pistolen kan leda till en ökning av antalet inbrott i bostäder. Vi finner det oroväckande att verktyg som på ett så påtagligt sätt kan utnyttjas till omfattande brottslighet får försäljas okontrollerat. I en inom handelsepartementet upprättad PM (Ds H 1978:6) föreslås att tillstånd skall krävas för försäljning av dyrkverktyg. Vi finner det mycket angeläget att förslag i detta ärende föreläggs . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att förslag till åtgärder mot försäljning av dyrkverktyg föreläggs . () ()
mot · G2022010 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om prisangivelse på varor Sedan marknadsföringslagen tillkom 1970 har på en del områden konsumenternas ställning blivit stärkt, och en del klara övergrepp mot konsumenterna i marknadsföringslagen har beivrats. har t. ex. i en del fall överenskommit med marknadsförare och försäljare om en klar prisangivelse på varor för att undvika mindre hederliga marknadsföringsmetoder. Men fortfarande finns i våra bestämmelser på det konsumentpolitiska området en del luckor som kan göra konsumentens fria val av varor illusoriskt. Under de senaste årens inflation har prisstegringar på icke prisstoppade och icke intensivt priskontrollerade varugrupper ibland varit mycket höga. Detta har avslöjat att konsumenten ofta i sin prisbedömning har en mycket svag ställning så länge icke ett generellt åläggande finns att klart ange varans pris vid reklam och marknadsföring, t. ex. skyltning. Inom dagligvaruområdet finns nu ofta prismärkning med jämförpriser men när det gäller t. ex. kostymer, skor, inredningsdetaljer och husbehör är prismärkningen mera sällan tydlig vid marknadsföring. Det gäller t. ex. i mycket påkostade reklambroschyrer och vid skyltning bl. a. i den ökande mängden av små beklädnadsaffärer, s. k. boutiquer. Man märker en tendens att speciellt söka dölja priset på dyrare varor. Konsumenterna bör ha möjlighet att kunna göra ett verkligt fritt och obehindrat val av varor med hänsyn till pris och kvalité. Det är också angeläget för samhället att t. ex. i ett läge med skenande prisstegringar kunna engagera konsumenten mera aktivt i prisövervakningen även för varor där jämförprismärkningen är omöjlig. Med en fast prisangivelse på alla varor - med vissa fl nödvändiga undantag - försvåras också möjligheterna att rätta pris efter konsument eller att räkna in s. k. prutmån. Med hänsyn till vad som ovan anförts föreslår vi att hos regeringen hemställer om initiativ till en sådan ändring av marknadsföringslagen att man vid marknadsföring och reklam för vara alltid är skyldig att ange varans pris, om detta inte möter avsevärda hinder. HANS () i () ()