mot · G2021448 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1448 av m. fl. om meritvärderingen vid utnämning av lärare vid , m. m. Livsmedel som gör det lättare att behålla hälsan och bördig jord som säkerställer vår försörjning är av fundamental betydelse. Samhället måste på allt sätt se till att dessa mål uppfylles. Det råder enighet om att jordbrukare skall garanteras en med övriga grupper i samhället likvärdig levnadsstandard. Det är dock farligt att kräva alltför hög produktivitet och lönsamhet av jordbruket; man kan inte ostraffat i längden gå emot de biologiska lagarna. Vi måste betala vad det kostar att producera mat. Den jordbrukspolitik som forts har emellertid piskat fram metoder som börjar ifrågasättas alltmer, främst av jordbrukarna själva. En enkät visade att en stor del av de aktiva jordbrukarna helst skulle vilja slippa använda kemikalier. Kemiska bekämpningsmedel t. ex. är ju främst ett arbetsmiljöhot som i första hand drabbar bönderna och deras familjer. Det finns mycket som tyder på att kvävegödslet är orsak till många problem. Växterna försvagas och kräver medicin. Kvävet förekommer till största delen i nitratform i handelsgödselmedlen. Dessa lättlösliga salter tränger undan de mer svårlösliga som finns i jorden, t. ex. zink, selen, mangan och koppar. Även om jordprov skulle visa att dessa väsentliga mikroämnen finns i jorden, kan växterna inte ta upp dem, därför att de s. k. kolloidernas negativa laddning har försvagats av kvävegödseln och därigenom inte längre förmår transportera de mer svårlösliga salterna från jord till växt. Den kvävegödslade växten byggs upp med mindre väsentliga saker. Den ser frisk och ut, men motståndskraften mot sjukdomar och skadeinsekter har försvagats, varigenom behovet av kemisk bekämpning ökar. Det är också troligt att kvävegödslade växter har ett lägre näringsvärde än växter som gödslats på rätt sätt. Detta söker man kompensera. Vid målningen av spannmål tillsätts därför ibland de viktiga mikroämnen som man saknat vid analys. Detta kallas berikning. Man använder alltså först metoder som motarbetar naturens eget sätt att skapa friska växter, fyllda med den näring vi behöver. Därefter tillför man på konstgjord väg de ämnen som man upptäckt vara viktiga. Det innebär möjligen en berikning av den kemiska industrin, men knappast av jordbrukare eller konsumenter. Forskare i mikrobiologi vid i har påvisat andra alarmerande biverkningar av kvävegödsel. Det finns tecken på att mögelsvamp från växter (även träd) som kvävegödslats framkallar sjukdomar hos djur, där vanligt mögel inte gör det. Även kvävegödslat foder tycks ha skadat djuren. Denna forskning har haft svårt med sin finansiering. Regeringen bör se till att den prioriteras. Den socialdemokratiska jordbrukspolitiken drev fram en hårt kvalitetsinriktad jordbruksforskning. Det gällde att til! varje pris pressa kostnaderna för produktionen. Industrier som producerar handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel har växt fram, skapat industrisysselsättning, och de månar om sin framtid. Pengar satsas på fortsatt forskning, som utgår från att de egna produkterna skall behövas. , som utbildar lärare vid lantbruksskolor och konsulenter vid lantbruksnämnder etc., domineras totalt av denna speciella vetenskapliga skola, primärt inriktad på kvantitet och ekonomi. Parallellt med denna forskning har andra jordbruksmetoder vidareutvecklats. Gemensamt för de s. k. naturenliga och biodynamiska och andra biologiskt balanserade odlingsmetoder är att man därvid inte använder drivande handelsgödsel eller kemiska bekämpningsmedel, utan att grunden är att stimulera markens egen alstringskraft: mer biologi än kemi och mer kvalitet än kvantitet, mer arbete direkt med jorden och mindre inköp utifrån. De som arbetar efter dessa principer har emellertid måst klara sig utan samhällets stöd. Ja, de har närmast upplevt sig som förföljda av samhällets representanter. Att det går att producera utmärkta livsmedel på detta sätt är ändå bevisat i praktiken. Många jordbrukare önskar också lära sig de biologiskt balanserade metoderna. Det är nu hög tid att samhället slutar prioritera en vetenskaplig skola framför andra. Vid tjänstetillsättningar vid och vid andra utnämningar bör regeringen se till att personer med kunskap i och erfarenhet från biologiskt balanserad odling lår företräde. Sakkunnigbedömning kan inhämtas från t. ex. , och . Med hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening ger regeringen till känna 1. att personer med kunskap i och erfarenhet av biologiskt balanserad odling bör ha företräde vid utnämningar vid , 2. att forskning om kvävegödselns inverkan på hälsan och växternas näringsupptagning bör intensifieras. () ()