mot · G2022406 · 1979-03-29 00:00:00 — Enligt vår mening bör inga ytterligare resurser satsas på utbyggnad av kärnkraften och i propositionen anvisade medel för fortsatt utbyggnad av bör ej beviljas. Inga statsgarantier, borgensåtaganden eller utlandslån får medges för reaktorerna och 3. De reaktorer som är färdigställda eller så gott som färdigställda (710) får ej tas i drift med mindre än att det uttryckligen har visats att lagen om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle (den s. k. villkorslagen) har uppfyllts. Detta har ej skett. Den utförda geologiska granskningen av berggrunden med anledning av ansökan om tillstånd att få ladda reaktorerna och visar att villkorslagens krav på en helt säker slutlig förvaring för utbränt kärnbränsle inte är uppfyllda. Enligt vår mening måste fatta ett principbeslut om avveckling av kärnkraften och en plan för successiv avveckling av befintliga reaktorer upprättas. Avvecklingen skall ske i en takt som eltillförsel och elanvändning medger. har ansett att en tioårig avvecklingsperiod är möjlig. I konsekvens med att kärnkraften måste utmönstras som energikälla får heller inga nya investeringar ske som binder oss i ett system för energiproduktion där kärnkraften spelar en dominerande roll. Brytning av uran får ej äga rum, vilket bör ges regeringen till känna. Vidare bör regeringens förslag om utredning av möjligheterna att förse storstadsområdena med fjärrvärme via hetvattenledningar från kärnkraften lämnas utan avseende och i konsekvens därmed den föreslagna ändringen i den s. k. rörledningslagen avslås. Utan användning av kärnkraft finns heller inga motiv att bygga elledningar dimensionerade för överföring av elström med 800 kV-spänning. Verksamheten vid och måste ges en helt ny verksamhetsinriktning. En utbyggnad av hetvattenledningar och 800 kV-ledningar skulle medföra en kraftig bindning till kärnkraftssamhället. Uddcombs verksamhet har vi tidigare behandlat i motion nr 1978/79: 2 200 i anledning av regeringens förslag om finansiellt stöd till bolaget för att täcka företagets förluster. Vi har i denna motion föreslagit att 1978/79: 2406 rekonstruktionslånet skulle villkoras med krav på en plan för en ny rörelseinriktning. I propositionen lämnas ASEA-Atoms framtida verksamhet öppen. Föredraganden meddelar kortfattat att förhandlingar om fortsatt samarbete kommer att tas upp mellan staten och ASEA. Enligt vår mening måste ASEA-Atoms framtida uppgifter preciseras. Bolaget kan lämpligen anlitas för att utföra den forskning som krävs för att säkerheten i de befintliga reaktorer som är i drift upprätthålls. Det bör åligga bolaget att se till att åtgärder vidtas för att anpassa äldre i drift varande reaktorer till nu gällande säkerhetskrav. Vidare bör bolaget genomföra en detaljplanering av nedläggning och nedmontering av uttjänta kärnkraftsanläggningar i inklusive och R 1-reaktorn vid KTH. För att säkra bolagets fortlevnad i ett längre perspektiv måste dock företaget anlitas för projekt utanför kärnkraftsområdet. Exempelvis bör staten kunna medverka till en ny verksamhetsinriktning genom att av ASEA-Atom beställa en demonstrationsanläggning med bränsleceller. (Storleksordningen 5 MW.) Staten skulle även genom ASEAAtom kunna initiera en utveckling, projektering och demonstration av gasifieringsprocesser för kol, torv, biomassa och avfall. Gasen skall bl. a. användas i bränsleceller, gasturbiner, metanolframställning och elförande industriella processer. avvisar således all satsning på kärnkraft som en del av det framtida energisystemet med tanke på vårt ansvar för levnadsbetingelserna för kommande generationer. Därför bör heller ingen forskning och utveckling av nya reaktortyper såsom t. ex. briders tillåtas. Forskningsinsatserna på kärnenergiområdet bör endast avse avfallsoch säkerhetsproblem som de i drift tagna reaktorerna medför. Vi har tidigare understrukit att skall vi kunna minska vårt oljeberoende måste kraftfulla satsningar på energihushållning och övergång till inhemska förnyelsebara energikällor ske. Vi tar i de följande avsnitten upp vattenkraften, vindkraften, skogsavfall, torv samt solenergin i speciella avsnitt. Utnyttjande av en större mängd av de olika energislag som finns inom landet minskar vår sårbarhet och ger större säkerhet. Energiproduktion genom förnyelsebara energikällor kan ske i decentraliserad form eftersom råvarorna är geografiskt väl spridda. Det gäller bl. a. olika former av biomassa. Vi kan uppnå positiva sysselsättningseffekter genom tillvaratagande av avfall, trärester som lämnas kvar i skogen och genom utvinning av torv för energiändamål. Dessa energikällor blir alltmer ekonomiskt lönsamma. Om vi gör dessa insatser för att nyttiggöra träbränsle och torv innebär varje värmekalori en minskad oljeimport och positiv effekt på betalningarna gentemot utlandet. 1978/79: 2406 Inhemska bränslen, i första hand biomassa från framtida energiskogsodlingar, torv, skogsavfall, halm och vass samt också avfall från den urbaniserade och industrialiserade miljön, kan täcka en stor del av energibehov framöver. Även ett fullt utbyggt energiskogssystem kommer på sin höjd att behöva mer mark än 1/4 av den mark som används för skogsindustrins råvaruförsörjning. Det är mot den bakgrunden mycket anmärkningsvärt att regeringen nu tydligen avser att dra ned insatserna på utvecklingen av teknik för nyttiggörande av inhemska bränslen i trots allt tal om satsningen på förnyelsebara energikällor. Vi drar den slutsatsen att detta kan bero på att de inhemska bränslena är den enda energikällan som kvantitativt kan ersätta oljan till acceptabla kostnader. De inhemska bränslena utgör ett hot mot själva grundvalen i regeringens energipolitik med satsning på kärnkraft. har en internationell redan erkänd verksamhet på forskning och utveckling av processteknik för inhemska bränslen. Det är också redan väl dokumenterat inom arbete och på annat sätt, att inhemska bränslen kan ge synnerligen betydande tillskott till energiförsörjningen . utredningar i och utomlands har visat att uppfattning om framtida kostnader för biobränslen är alldeles för hög. Den producerade utredningen anger en kostnad för biomassa levererad till ett värmeverk på nivån /ton torrsubstans. Denna nivå harmonierar väl med inträngande analyser gjorda framför allt i . Även om det är tydligt att mycket talar för att biomassan kommer att ställa sig väsentligt billigare än importbränsle. Redan möjligheten av att en sådan kostnadsutveckling kan ske som givetvis är av helt avgörande betydelse för energipolitik, borde leda till mycket kraftfulla insatser över hela området från odling till nyttiggörande. Det finns förbränningsanläggningar för såväl miljövänliga inhemska bränslen såsom ved som för mer besvärliga sådana såsom hushållsavfall. Dessa nya eldningsanläggningar ger väsentligt renare rökgaser med stofthalter långt under angivna tillåtna nivåer och mer fullständig förbränning än de förbränningssystem som finns på marknaden. Det är frågan om kombinationer av pyrolys- och förgasningsprocesser samt slutförbränning i skilda steg. Första etappen i ett program för omställning av från olja till inhemska bränslen är givetvis ett införande av torv, skogsenergi och energiskog för produktion av värme och kraft, framför allt i mindre och medelstora anläggningar med alla de fördelar i fråga om driftsäkerhet och låga totalkostnader som är förknippade med dispers energiproduktion. Här är de inhemska bränslena att ses som direkta konkurrenter till kärnkraft och kärn värme, olja och kol. Ett visst tillskott till energiförsörjningen kan även odling av alger 1978/79: 2406 m. m. i dammar, sjöar eller havsvikar ge i form av biomassa liksom utnyttjande av akvatisk och geotermisk energi. Det är enligt vår mening synnerligen väsentligt att vi tar till vara de möjligheter som de olika förnyelsebara energikällorna ger. Det forsknings- och utvecklingsprogram som antogs av måste fullföljas och förstärkas på de områden där utvecklingsmöjligheterna är särskilt fördelaktiga. Vi vill också i detta sammanhang peka på de utvecklingsbolag för skogsbränsle, sol och vind som vi föreslår i det följande med syftet att skapa ekonomiska förutsättningar för att kommersiellt utnyttja de mest tillgängliga förnyelsebara energikällorna. Det talas ofta om en framtida vätgasekonomi med vätgas som energibärare. Vätgasen brinner miljövänligt till vattenånga och kan transporteras i ledning till låga kostnader. Vätgasen är också en viktig råvara för processindustrin. Årsmedelvärdet av solstrålningen mot är ca 0,1 kW/m2. Om man kunde nyttiggöra hela den infallande effekten skulle energitillskottet bli per km2 och år. Omvandling av solstrålning till elenergi sker med låg verkningsgrad jämfört med andra elproduktionsprocesser vare sig omvandlingen sker i termodynamiska förlopp eller med halvledarteknik. Investeringarna blir i båda fallen så höga att elproduktion med solenergi icke bedöms konkurrenskraftig jämfört med andra alternativ, i varje fall inte . I finns stora behov av värme i temperaturregistret , huvudsakligen för lokaluppvärmning och tappvarmvatten som svarar för av det totala energibehovet. Solfångare av enkel konstruktion kan arbeta i detta temperaturområde med relativt hög verkningsgrad. Ett flertal olika system kan användas för att utnyttja solenergi för uppvärmning .System som kan komma i fråga är passiva system för lokaluppvärmning aktiva system för uppvärmning av enskilda byggnader solvärmecentraler för totalförsörjning av stora byggnader eller bebyggelsegrupper. Solvärmen kan komma att spela en stor roll för landets energiförsörjning om rejäla satsningar vidtages. De satsningar som föreslås i propositionen är värdefulla men inte tillräckliga. Det är av stor vikt med satsningar på solenergin då den på måste komma att ersätta oljan som vår dominerande energikälla. 1978/79: 2406 Föredraganden räknar med för för enskilda system och fjärrvärmesystem sammanlagt. anger som ett rimligt riktvärde för enbart de fjärrvärmda systemen. Till detta kommer en uppskattning i kommissionens hushållningsgrupp om som en medelnivå för enskilda system. Det är alltför tidigt att bestämma vilken sorts system, antingen det fjärrvärmda eller det enskilda, som kommer att vara fördelaktigast. Introduktionen måste läggas på ett sådant sätt att bägge metoderna ges en chans till utveckling. Utöver de program som f. n. bedrives måste således ytterligare satsningar göras. Vi föreslår därför på annan plats i motionen ett kraftfullt stöd till arbetet på solenergiområdet genom ett särskilt utvecklingsbolag. Från dessa utgångspunkter anser vi det vara rimligt att i energibalansen räkna med för fjärrvärmda och enskilda solvärmesystem. Vattenkraftsproduktionen i landet kommer att vara utbyggd för en produktion av ca vid normal vattentillrinning. energipolitiska beslut innebar en utbyggnad till 1985. stannade för samma nivå, men flyttade fram tidpunkten till 1990. Många remissinstanser har uttalat sig för en ökad utbyggnad. Vi vill för vår del fullfölja utbyggnaden enligt den nivå, som beslut innebar. Det är dessutom möjligt inom ramen beslut om den fysiska riksplaneringen, då de fyra stora i huvudsak orörda Norrlandsälvarna jämte andra värdefulla älvsträckor undantogs från utbyggnad. Med hänsyn till det stora elöverskott som vi har bör vi satsa mer än annars hade varit möjligt på effektiviseringar av redan utbyggd vattenkraft. Dessutom måste upprustning och utbyggnad av s. k. minikraftverk stödjas också från statens sida, inte minst av industripolitiska skäl. Det bör ankomma i första hand på att systematiskt höja verkningsgraden i de äldre turbiner som installerats . Om- och tillbyggnader torde kunna ge inemot enligt vissa beräkningar. Genom bättre samreglering av kraftstationer i utbyggda älvar bör ytterligare effektivitetsvinster kunna uppnås. bör således få i uppdrag att uppta förhandlingar i detta syfte med kraftverksinnehavarna i nerströms . Effektiviseringar av det slag som här nämnts bör fullföljas i jämn takt dels för att öka sysselsättningen inom verket, dels för att kunna undanta projekt där det finns starka motstående intressen. Ett sådant exempel är utan tvekan Sölvbacka med sitt välbesökta fritidsfiskevatten av riksintresse. Älvsträckan är dessutom ett viktigt komplement för turismen i området. har för sin del gått emot en utbyggnad. 1978/79: 2406 ändringar som senare gjorts utgör ingen avgörande förbättring ur fiskeoch natursynpunkt. Därför bör uttala att en utbyggnad av Sölvbacka inte bör komma till stånd. Genom en snabb utredning om effektiviseringar i bör dessa kunna bli ersättning ur sysselsättningssynpunkt i , där dessutom utbyggnaden av Granboforsen pågår. Energiinnehållet i vinden kan genom mekaniska anordningar omformas till el eller värme. F. n. bedöms omvandling till el i stor skala vara den tillämpning som är mest intressant. är beläget inom det s. k. västvindbältet och har därmed större vindenergitillgångar än flertalet områden på jorden. Tillgänglig vindenergi kan uppskattas med hjälp av medianvindstyrkan, dvs. den vindhastighet som överskrids under hälften av årets timmar. Medianvind över uppnås inom ett betydande område i södra samt inom inre områden på , och . Medianvind mellan 7 och råder utmed , inom ett bälte i SkåneBlekinge, på och , öster om samt i norra . Mellan 6 och uppnås inom vidsträckta områden i . Med undantag för mindre områden utmed är medianvindstyrkan däremot låg i norra . I fjällområdena är kunskaperna om vindförhållandena bristfälliga på grund av att observationsnätet är glest. I ett kort tidsperspektiv är tillgången på vindenergi mycket ojämn. Stark vind råder sällan så länge att ett vindkraftaggregat kan avge full effekt under i sträck. kan vinden avta från full styrka till ett värde som gör att ett vindkraftaggregat slutar att avge effekt. Detta ställer stora krav på kraftsystemets möjligheter att utjämna produktionen och skärper kravet på att bl. a. prognosmetoder för vindstyrka utvecklas. Möjligheterna att utvinna energi ur vinden i studeras f. n. främst inom nämndens för energiproduktionsforskning (NE) vindenergiprogram i samarbete med kraftproducenter, tillverkande industri och berörda myndigheter. Uppläggningen av programmet innebär att studier och försök, bl. a. med aggregat i full skala, bedrivs fram till 19831985. Enligt vår mening bör vindkraften ha möjlighet att förhållandevis snabbt och till rimliga kostnader kunna bidra till vår energiförsörjning. 1990 bör vindkraften spela en icke oväsentlig roll för vårt energiförsörjningssystem. Det är därför av vikt att det vindlcraftsprogram som antagits av (prop. 1977/78: 110) fullföljs. Programmet bör enligt vår mening kompletteras med utvecklings- och försöksaggregat för sjöbaserade vindkraftverk enligt samma regler som gäller för de tidigare beslutade fullskaleaggregaten. Ur miljösynpunkt torde sjöbaserade vind 1978/79: 2406 kraftverk ha klara fördelar. Vi vill vidare peka på den betydelse mindre vindkraftverk kan ha för glesbygden och vi föreslår att resurser ställs till förfogande för forskning och utveckling av små prototyper av vindkraftaggregat. Vi föreslår vidare på annan plats i motionen inrättande av ett särskilt utvecklingsbolag för bl. a. vindenergiområdet med uppgift att handha den praktiska och kommersiella sidan vid introduktionen av vindkraften i energiförsörjningssystemet. har bildats i syrefattig miljö genom inverkan på döda växtdelar av bakterier, svampar och kemiska föreningar. Torven förekommer i mossar och kärr och viss tillväxt sker kontinuerligt. Förmultningsgraden (humifieringen) är en väsentlig faktor för torvens egenskaper som energiråvara. Torr torvsubstans, som innehåller kol, har en kemisk sammansättning som placerar den mellan brunkol och trä. Råtorv innehåller vatten, vilket utgör det dominerande problemet i torvhanteringen. Genom lufttorkning i anslutning till utvinningen kan en torvsubstans erhållas som i genomsnitt innehåller vatten. Då man talar om torv som energiråvara avses vanligen detta tillstånd. Torvmängden i är i princip tillräcklig för att ersätta hela den nuvarande oljeförbrukningen under . Det finns totalt 5,4 milj. hektar torvmossar. Den utvinningsbara mängden torv torde vara avsevärt mindre eftersom flertalet torvmarker dels är små och t. v. svåra att utnyttja, dels ligger transportmässigt ogynnsamt till. Många kan också från miljösynpunkt vara angelägna att bevara orörda. Vid en medveten satsning på torvutvinning och torvanvändning torde det om enligt vara möjligt att med nuvarande teknik producera ca 10 milj. ton (energivärde ca ) torv , motsvarande ca 2 milj. m3 eldningsolja. Härav borde ca hälften kunna uppnås , om förberedelserna påbörjas . borde utvinningen kunna uppnå en varaktig årsnivå om ca 25 milj. ton, motsvarande 5 milj. m3 eldningsolja. Med denna takt skulle landets torvtillgångar ha förbrukats till . I planen för det pågående forskningsprogrammet för torv antas möjligheten till torvutnyttjande svara mot av landets torvtillgångar. Om av nuvarande oljeimport skulle ersättas med torv skulle torvproduktionen kunna fortgå under . Utvinningen skulle då vara 7,5 milj. ton (ca ) torv. Den angivna torvproduktionen avser främst torv som direkt används som bränsle. I ett långsiktigt perspektiv finns även möjlighet att använda torv som råvara för produktion av ammoniak, metanol, olja, koks och gas. 1978/79: 2406 Åtgärder bör därför enligt vår mening vidtagas för att introducera torvanvändning i energiförsörjningssystemet. Tekniken för utvinning av torv är känd. Det torde därför enligt vår mening vara möjligt att utvinna ca torv motsvarande . Särskilt för de fyra nordligaste länen torde torven vara ett fördelaktigt alternativ och i inlandet tillkommande kraftvärmeverk bör därför vara torvbaserade. Skogsavfall m. m. Vid en årlig skogsavverkning på 75 milj. m3 lämnas mer än hälften kvar som hyggesavfall. Huvuddelen av hyggesavfallet kan endast användas som bränsle. Avfallet motsvarar 10 milj. m3 olja i energiinnehåll, vilket är tillräckligt för att försörja ett värmeverk med en sammanlagd installerad effekt på 40 000 MW eller 10 gånger effekten på de sex kämreaktorer som är i drift. En icke oväsentlig del av det avfall som uppstår vid skogsavverkningen utnyttjas som energiråvara. och annat skogsavfall samt massaindustrins lutar används som ett viktigt bränsle för skogsindustrins processer. Värmevärdet uppgår enligt propositionen till . Skogsavfall och bark används också i mindre utsträckning som bränsle även utanför industrin. Det är emellertid uppenbart att tillgängligt skogsavfall inte kan finna avsättning i industrin. Tillförselgruppen inom har beräknat att grenar och små träd med ett värmevärde motsvarande 1,9 milj. ton skulle vara tillgängliga för energiändamål utanför skogssektorn och möjligt att utnyttja med hänsyn till tekniska och biologiska faktorer. Härtill kommer att vi f. n. har ett lövvedsöverskott som inte utnyttjas av skogsindustrin motsvarande ca 1 milj. ton olja . Skogsavfallet och den inte utnyttjade lövveden representerar följaktligen en sammanlagd energimängd av ca 3 milj. ton olja . Det är således uppenbart att möjligheterna att utnyttja skogsavfall m. m. som enegikälla är mycket stora. Ett större utnyttjande av skogsavfallet är en väsentlig förutsättning om vi skall kunna minska vårt oljeberoende. Det finns stora möjligheter att ställa om existerande oljekondenskraftverk för företrädesvis oljeeldning till eldning med fasta bränslen bl. a. flis- och vedeldning. Detta kan ske på olika sätt beroende på de speciella förutsättningar som gäller för varje enskilt kraftverk. I vissa större anläggningar måste systemet av miljöskäl kompletteras med förgasningsanläggning. Vi har på annan plats begärt att en plan för ombyggnad av befintliga kraftvärmeverk till eldning med fasta bränslen skall framläggas. Vi vill även erinra om att under tillverkades en 1978/79: 2406 hel del etylalkohol från avlutarna från sulfitfabrikerna i landet. har också pekat på metanol som framtida ersättning till bensin. Biobränslena är en idealisk råvara för framställning av syntesgas för syntes av metan (naturgas), metanol (som i sin tur kan konverteras till bensin med god verkningsgrad) och syntetisk bensin. Möjligheter och resurser för arbeten på metanolområdet är enligt vår mening helt otillräckliga. Intresset är i första hand inriktat på stenkol och restoljor som råvara för en tänkt inhemsk metanolproduktion. Allt talar emellertid för att biobränslena är överlägsna råvaror för denna produktion. Kostnaden för metanol är /ton dvs. ungefär på samma nivå som bensin räknat på energivärdet. Stigande oljepriser kommer att göra metanolen och andra syntetiska bränslen också ekonomiskt konkurrenskraftiga vid tiden för naturligtvis beroende på kostnadsutvecklingen för oljan och naturgasen. Det är en självklarhet att ett svenskt forsknings- och utvecklingsprogram för metanolframställning i första hand skall inriktas på inhemska bränslen och inte på importbränslen. Detta för att garantera ett framtida oberoende på den viktiga drivmedelssidan. Det är därför av väsentlig betydelse att åtgärder av skilda slag vidtas för att möjliggöra en introduktion av syntetiska drivmedel. finns med uppgift att bl. a. klarlägga förutsättningarna för att använda metanol som drivemedel. Det har också visats att det endast behövs mindre tekniska justeringar av befintliga motorer för att metanol skall kunna utnyttjas. Enligt vår mening bör därför möjligheter beredas för framställning av metanol baserat på inhemska biobränslen. I propositionen sägs att en anläggning för försöks- och demonstrationsverksamhet kan behöva uppföras. Enligt vår mening bör beslut om en sådan anläggning fattas. Lämpliga lokaliseringsorter skulle Hissmofors, och Karlholm kunna vara. Sammantaget utgör således våra stora tillgångar på skog en av våra viktigaste framtida energikällor. Vi har bl. a. därför på annan plats föreslagit att utvecklingsbolag för och med användning av känd teknik utnyttjande av bl. a. skogsavfall skall bildas. Det mest effektiva sättet att utnyttja energiinnehållet i tillfört bränsle vid energiproduktion sker i s. k. kraftvärmeverk dvs. anläggningar där el och värme kan produceras . Den totala verkningsgraden i ett kraftvärmeverk uppgår till , vilket är ungefär dubbelt så högt som i ett kondenskraftverk. Den årliga elproduktionen från kraftvärmeverk är f. n. I propositionen 1975: 30 uttalade dåvarande industriministern bl. a. att det som behöver ske i fossileldade 1978/79: 2406 anläggningar i möjligaste mån bör koncentreras till anläggningar som medger ett högt utnyttjande av bränslets energiinnehåll, dvs. industriella mottrycksanläggningar och kraftvärmeverk. instämde i detta uttalande. energipolitiska beslut förutsattes således att en betydande andel av den tillkommande elproduktionen skulle ske i kraftvärmeverk. 1985 beräknas andelen vara . Intentionerna i beslut fullföljdes så länge i regeringsställning hade ansvaret för energifrågorna. Ett program för kraftvärmeutbyggnaden aviserades i regeringsförklaringen och tillkallades en arbetsgrupp inom industridepartementet med uppgift att arbeta fram ett underlag för beslut om kraftvärmeprogrammet i samband med det energipolitiska beslutet. Gruppens överväganden och förslag redovisas i en rapport som finns intagen i den till synnerligen sent ankomna bilagedelen till prop. 1978/79: 115 (bil. 1: 10). Arbetsgruppen har bestått av representanter för departementet, statens industriverk, , , och . Arbetet har inriktats på att lösa frågor av principiell natur, t. ex. fördelning av värme- och elproduktion mellan berörda parter, principer för ekonomiska uppgörelser, lösningar på problemen med reservkraft, samkörningsfrågor och mätfrågor osv., men också den tekniska utformningen av anläggningarna, ekonomin hos kraftvärmeverk, utbyggnadsmöjligheter samt besluts- och planeringsberedskap i närmast berörda kommuner. Gruppen är enig i sina bedömningar av de olika frågorna och vilka förutsättningar som bör gälla för den fortsatta kraftvärmeutbyggnaden i landet.