ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202464 · 1979-01-18 00:00:00 — av m. fl. om statlig ersättning till den kollektiva persontrafiken i Genom att antog regeringens proposition 1977/78:92 om åtgärder för att förbättra lokal och regional kollektiv persontrafik ökades statsbidragen avsevärt i jämförelse med det statliga stöd som lämnas till icke lönsam landsbygdstrafik. Övergången till den nya formen för huvudmannaskap m. m. beräknas bli speciellt svårlöst i , varför man där har respit till , innan den nya organisationen skall vara genomförd fullt ut. Å andra sidan har behovet av att samordna kollektivtrafiken - inte minst i glesbygden - varit ytterligt angeläget i , varför sysslat med att ta fram en lösning av denna fråga. En första etapp startade och den andra och den samordnade trafiken berör nu kommunerna . Genom () har invånarna i nyssnämnda kommuner redan uppnått den service till vilken förslagen i proposition 1977/78:92 syftade. Men på grund av att uppläggningen inte tillgodoser alla formella krav i propositionen, så har man ännu ej ansetts berättigad till de förbättrade statsbidragen. Redan i propositionen har man emellertid gått med på en specialorganisation för kollektivtrafiken inom . Enligt budgetpropositionen 1978/79:100, bilaga 9 (sid. 146), har regeringen redan accepterat att det nya bidragssystemet även skall gälla för trafiken inom och län. Detta måste då ha skett genom att viss dispens från de formella kraven på trafik m. m. lämnats. Vi kan inte finna annat än att regeringen mot denna bakgrund även borde kunna lämna erforderlig dispens, så att berörda kommuner och trafikanter kunde bli delaktiga av de förbättrade statsbidragen. En dylik dispens skulle lindra skattebelastningen för berörda kommuner, men inte försvåra det fortsatta arbetet på en fullständig utbyggnad av den kollektiva trafiken i de västsvenska länen. För staten torde merkostnaden bli drygt en miljon enligt vad vi underhand erfarit. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande dispens för ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik, som ombesörjs av () fr. o. m. /79. () ()
mot · G202465 · 1979-01-18 00:00:00 — av m. fl. Fångsten av strömming utgör basnäringen för praktiskt taget samtliga yrkesfiskare utefter . Man kan gott påstå att denna yrkesgrupp står och faller med strömmingsfisket. Upphör detta fiske, torde endast ett fåtal fiskare kunna fortsätta sitt yrke. Övriga fångstvärda fiskesorter utgörs av lax och sik som dock förekommer i begränsad omfattning och endast kan utgör kompletteringsfiske till strömmingsfångsterna. Med hänsyn till detta är det förståeligt att den kraftiga nedgången, som skett i strömmingsfisket, djupt oroar yrkesfiskarna efter . Fisk ekonomisk förening med omkring 800 medlemmar, vars mottagningsområde omfattar landskapen , , , , och , mottog 1973 , 1974 , 1975 , 1976 , 1977 . Siffrorna är ännu inte klara men torde ligga nivå. Vad är då orsaken till den kraftigt minskade tillgången på strömming? Ingen vet med säkerhet detta, och därför har heller inga åtgärder kunnat vidtas för att förbättra fisket. Yrkesfiskarna och säkert även strömmingskonsumenterna kräver nu att orsakerna till minskningen av strömmingstillgången i utreds. Denna utredning bör göras skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär en utredning av orsakerna till den minskade tillgången på strömming i . () ()
mot · G202466 · 1979-01-18 00:00:00 — av i m. fl. om ökad information rörande allemansrätten har antalet fritidsbåtar ökat mycket kraftigt. Flera tecken tyder på att denna ökning kommer att fortsätta. De svenska vattnen har också upptäckts av ett allt större antal utländska turister med fritidsbåtar. Tyvärr har denna utveckling medfört en oroande ökad förslitning på en rad strandområden längs våra kuster och större insjöar, som exempelvis och . Trots en rad insatser från olika samhällsinstanser har denna förslitning inte kunnat hejdas. Den ökade fritiden och människornas större möjligheter att avgöra hur den lediga tiden bör utnyttjas är en av orsakerna till varför så många numera valt att tillbringa sin fritid till sjöss. Denna sunda form av fritidssysselsättning bör samhället självfallet uppmuntra. Men samhället har också skyldighet att värna om det rika utbud på känsliga och vackra strandområden som våra kuster och insjöar erbjuder. Det kan gälla skydd av sällsynt flora, ömtåliga strandpartier och häckande fåglar. Alla dessa miljövärden måste bevaras för framtiden. Det finns säkerligen många orsaker till varför miljöförslitningen ökat så kraftigt, men okunnighet och bristande respekt för gällande ordnings- och säkerhetsregler tillhör ofta de vanligaste orsakerna. För att komma till rätta med detta missförhållande kan både en ökad övervakning och samordning av polisens och resurser och en förbättrad information vara verksamma medel. De utländska turister som gästar vårt land har ofta en felaktig uppfattning om innebörden av allemansrätten. radio sänder nyheter och turistinformation på utländska språk både över riks- och regionalradion. Ett stående inslag om allemansrättens skyldigheter och rättigheter torde också medverka till att ge ökade kunskaper och förståelse. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär en förstärkning av insatserna för övervakning av och information om allemansrätten i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G202467 · 1979-01-17 00:00:00 — av i om statsbidragen till fiskeriföretag Enligt gällande bestämmelser finns möjlighet till statsbidrag för vissa fiskeriföretag som tvingas till stillaliggande med sina båtar, beroende på att helt har utnyttjat den kvot som tilldelats landet genom internationell överenskommelse eller att från fartyget har fångats hela den kvantitet som kan ha tilldelats det av och att styrelsen har funnit att fartyget ej kan få ytterligare tilldelning. Genom det sillstopp som råder i och de kvoteringar som införts för sillfisket i och kommer de fiskare på som ej kan gå på fiske i troligen att få vidkännas betydande inkomstbortfall. De ersättningar som utgår enligt nämnda förordning täcker ej på långt när de kostnader som följer med att lägga fiskefartygen stilla. Det finns fiskefartyg vars dagskostnader uppgår till , och det står klart att det vid ett längre stillaliggande ej finns någon möjlighet för dessa att klara sin ekonomi. Med stöd av det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om att statsbidragen för att gardera fiskeföretagens ekonomiska fortbestånd under ofrivilligt stillaliggande uppräknas betydligt.
mot · G202468 · 1979-01-17 00:00:00 — av i och om åtgärder mot havsnedsmutsningen har havet satts mer och mer i fokus som näringskälla, och stora omvälvningar har skett beträffande de olika ländernas möjligheter att utnyttja havets tillgångar. Trots fiskekris i och på andra håll räknar världens forskare allmänt med att uttaget av fisk och andra livsmedel kan öka från 70 milj. ton till 140 milj. ton. Främst gäller det andra fisksorter än de vanliga och på andra platser i världshaven än de vanliga. En förutsättning för ett utökat livsmedelsuttag i havet är emellertid att miljön ej utsätts för sådana störningar att det biologiska livet försvåras eller omintetgörs. Oljan är det största och mest omedelbara hotet mot många miljöer. Norska fiskare rapporterade att av vissa fiskebankar i numera är omöjliga att tråla på till följd av oljespill på havsbotten, spill som läckt ut från utvinningen av Nordsjöolja. Oljebormingarna i har sedan denna rapport lämnades ökat högst avsevärt, och flera stora oljekatastrofer har inträffat på olika platser och under olika omständigheter. Oljan är dock trots allt inte den enda föroreningskällan, utan dumpningar och utsläpp i havet av gifter och avfall från kemisk industri bidrar i mycket stor utsträckning till ekologisk obalans och försämrade möjligheter till reproduktion hos många av de biologiska arter som finns i havet. Ett exempel på avfallsdestruktion, vilken måste leda till avsevärda skador på det biologiska livet, är den av ekonomiska skäl tillämpade metod som går ut på att till havs på internationellt vatten bränna avfall från kemisk industri, en verksamhet som av naturliga skäl är mycket svår att kontrollera. Det är synnerligen angeläget att verksamhet av detta slag ej får fortsätta , om havets livskraft skall kunna bibehållas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om att även i fortsättningen på alla sätt internationellt verkar för att nedsmutsningen av havet minskas inom alla de områden där detta är möjligt.
mot · G202470 · 1979-01-17 00:00:00 — 1978/79 470-479 av m. fl. om spillvirket i vissa kustområden Inom vissa kustområden i råder ett oefterrättligt förhållande beträffande spillvirket från våra skogsindustrier. Särskilt besvärande är detta i , och speciellt vid . I samband med flottningen i , kusttransport i virkesflottar och lagring av virke i anslutning till industrierna förekommer ett icke obetydligt spill av virke. Detta beror på otillräckliga tekniska lösningar i fråga om transport och förvaring. Enligt uppgift har och fiskenämndens undersökningar av spillvirkesförhållandena vid givit vid handen att ständigt hundratusentals virkesbitar ligger uppslängda längs stränderna eller flyter kring i kustvattnet. Förhållandet har dokumenterats genom flygbilder och räkning av virkesmängder. Betydande anhopningar kan finnas på stränder av stort värde för naturvård och friluftsliv. Enskilda fritidstomter kan råka ut för att bli upplag för hundratals virkesbitar. Också de i havet kringflytande stockarna är ett stort problem. flyter de inte längre synliga i ytan utan bildar som lodräta dykare särskilt farliga hinder för båtlivet. Också fiskets problem bör noteras. De dyrbara fiskegarnen blir ofta förstörda av drivande spillvirke. Från miljövårdssynpunkt, för fritidslivet, inte minst med de snabba båtarna som alltmer rör sig kring , och för kustfarten är spillvirket ett stort problem. Men också från råvarusynpunkt, med knappa tillgångar på virke, förefaller det gåtfullt att spillvirkesfrågan inte klarats upp av virkesägarna. Visserligen har, efter starka påtryckningar från länsorganen, en organisation att lösa frågan. Den är emellertid inte effektiv nog, och situationen är f. n. ändå inte tillfredsställande. Med hänsyn till frågans stora betydelse för råvarutillgången, för miljövården, för friluftslivet och för kustfarten finns det anledning att på riksnivå uppmärksamma förhållandet. Uppenbarligen har det ej varit möjligt att på länsplanet komma till rätta med detta. Med anledning härav hemställs att uttalar att frågan om spillvirket vid våra kuster görs till föremål för snabb utredning genom regeringens försorg. BO () ()
mot · G202471 · 1979-01-17 00:00:00 — av och om en samordnad miljökontroll Tillsynen enligt miljöskyddslagen omfattar verksamheter av olika slag och karaktär. Denna verksamhet är av största betydelse för miljöskyddsarbetet. Den nuvarande organisationen av tillsynen är både splittrad och utan enhetlighet. Det finns därför anledning att se över såväl organisationsform och fördelning av arbetsuppgifter som finansieringsformer. Det finns olika möjligheter att åstadkomma en bättre tillsynsorganisation. har ett AB Svensk Miljökontroll diskuterats. Vi ser det som nödvändigt att ett ökat samhällsengagemang sker även i det löpande tillsynsarbetet, men det väsentliga värdet skulle ligga i att ett nödvändigt underlag i form av fakta skulle kunna produceras i en sådan organisation för det fortsatta handläggandet på myndighetsplanet. En sådan organistion skulle täcka behovet av besiktning och miljökontroll och svara för att verksamheten utfördes på ett sakkunnigt och effektivt sätt. En sådan uppgift ställer naturligtvis krav på både kunskaper och erfarenhet. Den utrustning som krävs måste vara både lämplig och tillförlitlig. Mätmetoderna kan också bli enhetliga, vilket har den fördelen att direkta jämförelser kan göras mellan olika fall. I en sådan organisation skapas också utrymme för forskning och utvecklingsverksamhet men även möjligheter att på ett enkelt sätt föra ut de erfarenheter som kan vara av allmänt intresse. En utredning, miljöskyddsutredningen, arbetar f. n., och enligt vår mening bör denna genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att närmare utreda vad som här angetts i en sammanfattad form. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anges om det fortsatta arbetet med att låta utreda en samordnad tillsynsorganisation av miljökontrollen.
mot · G202472 · 1979-01-18 00:00:00 — om höjt anslag för miljövårdsinformation Under rubriken i jordbrukets huvudtitel föreslås ett anslag på3 , medan äskat . inkluderande anslag till de ideella naturvårdsorganisationema, bl. har ända sedan starten bedrivit ett omfattande arbete för landskapsvård och för bevarande av natur. utfördes betydande konsultverksamhet genom en särskild vägbyggnadsbyrå som med sanktion från de dåvarande vägmyndigheterna och planerade miljön omkring flera kraftverksbyggen och vägar, så att ingreppen väl anpassades till naturen. Denna verksamhet är helt avvecklad efter samråd med den dåvarande jordbruksministern. bedrivs verksamheten uteslutande i form av miljövårdsupplysning genom kurser, tidskrifter, föreläsningar, studiearbete och övrigt ideellt arbete. är i hög grad beroende av här berörda anslag för sin verksamhet, och jag anser att den av föreslagna höjningen av anslaget för nästa budgetår med . är synnerligen angelägen. Detsamma gäller säkerligen också de andra ideella organisationerna. För egen informationsverksamhet krävs säkerligen en betydande ökning. Eftersom jag är medveten om att återhållsamhet i rådande ekonomiska läge är nödvändig vill jag föreslå en ökning av anslaget till miljövårdsinformation i förhållande till regeringens förslag med . Av denna ökning föreslås att de ideella organisationerna tillerkänns av föreslagna ökningar med sammanlagt . Med hänvisning till det anförda hemställs att till Miljövårdsinformation anvisar ett förslagsanslag av . varav de ideella naturvårdsorganistionerna erhåller av föreslagna höjningar.
mot · G202473 · 1979-01-18 00:00:00 — om utvinning av kobolt i Los i Från 1738 till 1760-talet drevs Los gruvor, med förhållandevis riklig malmfångst. Koboltmalmen användes då till blåfärg, och 1744 anlades även ett blåfärgsverk vid gruvorna. behov av kobolt täcks helt av import, huvudsakligen från . Med hänsyn till detta förhållande borde noggranna undersökningar göras för att utröna huruvida Losgruvorna kan vara intressanta för koboltbrytning. Ingenstans i är arbetsmarknadssituationen så besvärlig som i , i vilken Los gamla kommun numera ingår. Upptagandet av gruvbrytning i Los skulle därför vara ett ovärderligt tillskott för arbetsmarknaden i en region med ständigt minskande sysselsättningstillfällen. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning beträffande utvinning av kobolt i Los, .
mot · G202475 · 1979-01-18 00:00:00 — om komplettering av kraftverk med ett vindkraftverk fattades beslut om uppförande av på Björnöhalvön ute i Vikbolandets kustområde i dåvarande Östra kommun. Beslutet innebar uppförandet av landets första atomkraftverk. roll skulle bli att utveckla tungvattenreaktorn så att den skulle bli lönsam kommersiellt. När anläggningen började provköras, visade det sig från säkerhetssynpunkt omöjligt att köra den i full drift. Efter många överväganden, där röster höjdes för en ombyggnad till lättvattenreaktor, föreslog , för att tillvarata något av den 500miljonsatsning som gjorts, ombyggnad till ett oljeeldat kraftverk. Det blev också beslut när man fattade beslutet att godkänna planer för ombyggnad till oljekraftverk. kondenskraftverk är ett toppkraftverk, vilket innebär att det fungerar som effektreserv. Från Marvikenstationen administreras gasturbinstationen i (1 aggregat) och en gasturbinstation i (2 aggregat) samt till viss del kraftstationen på . Eftersom Marvikens kraftverk är ett toppkraftverk och sålunda står i reserv för att vid behov kopplas in, har nyttjandetiden blivit mycket liten. Sålunda har kraftverk sedan starten varit i drift ca . har på årets tio första månader (1/1-31/10) kraftverket tagits i anspråk . Driftkostnaderna vid uppgick under /78 till drygt 13 milj. kr. Till detta kommer kapitalkostnader för anläggningen samt ränta på oljelager och omkostnader för olja, som inte belastar . Antalet anställda vid uppgår till ca 90 personer, varav inemot 30 är direkt knutna till drift av kraftverket. Faserna i historia har varit flera under de gångna tjugo åren Lokal administration och gemensamma omkostnader, utbetalning Drift- och underhållskostnader Bränsle och träningskörning Bränsle för beordrad drift Ränta på driftreserv Bostäder 9 320 000 640 000 1 630 000 70 000 300 000 sedan tanken om ett kraftverk på föddes. Turerna omkring kraftverket har varit många, och stora belopp har satsats . Man kan konstatera att användningen är ringa och inte svarar mot de satsningar som gjorts. 1 den energipolitiska debatten i vårt land är man ganska enig om att satsning på förnyelsebara kraftkällor är en förutsättning för framtiden. Enligt min mening kan bli en komponent även i en sådan kraftförsörjning, kanske först på experimentstadiet. En komplettering av kraftverk med ett vindkraftverk borde därför komma till stånd. Förutsättningarna för denna komplettering torde vara lika goda här som för vindkraftverk på andra platser i landet. Här finns en kraftstation med administrativa lokaler, det finns ledningar och det finns ställverk, och det finns personal, som inte har fullt ut meningsfull sysselsättning. Även lokaliseringen ute i kustbandet borde från vindsynpunkt vara förmånlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om komplettering av kraftverk med ett vindkraftverk.
mot · G202476 · 1979-01-18 00:00:00 — om ett regionalt investmentbolag i Sysselsättningsläget i är på grund av den dominerande tekoindustrins krisartade situation och successiva tillbakagång utomordentligt besvärande. T rots att en större del av arbetskraften än tidigare är föremål för sysselsättningsfrämjande åtgärder med AMS-medel var arbetslösheten nästan dubbelt så hög som för landet i dess helhet. Nya arbetstillfällen som ersättning för de förlorade och diversifiering av det ensidiga näringslivet är nödvändiga för att nå bättre regional balans. Även om en del av de nya arbetstillfällena måste erbjudas inom den offentliga sektorn och servicenäringarna är det viktigt att också inom industrisektorn skapa nya sysselsättningar. Det torde vara mer uppenbart än tidigare att det är främst genom utveckling och nyetablering av mindre och medelstora företag som en tryggare sysselsättningssituation kan skapas. Genom inrättandet av de regionala utvecklingsfonderna har möjligheterna ökat att stödja en sådan industripolitik. Ett ytterligare stöd för nyetableringsfrämjande insatser är de av helägda investmentbolag som organiserats från inom regionerna /Bergslagen och . Liknande investmentbolag har också möjliggjorts inom Uddevalla-, Göteborgs- och Landskronaområdena i samband med ställningstaganden till varvspropositionen . Näringslivssituationen i uppvisar stora likheter med den situation som föranlett att investmentbolag tillskapats i ovan omnämnda regioner. Varvsregionerna uppvisar dock ett betydligt mer differentierat näringsliv än . Som komplettering till den regionala utvecklingsfondens verksamhet bör man även i organisera ett investmentbolag med uppgift att stödja utveckling och nyetablering av mindre och medelstora företag och då i första hand inom den södra delen, där den regionala obalansen är mest märkbar. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att ett regionalt investmentbolag med uppgift att främja nyetablering och utveckling av mindre och medelstora företag inom organiseras.
mot · G202477 · 1979-01-18 00:00:00 — av i m. fl. I länsprogrammet för har de geologiska frågorna ägnats stort intresse . Detta är naturligt mot bakgrund av att få områden i så hög grad som det geologiska ger förhoppningar för sysselsättning och aktivitet i inlandsområdet av länet. Med hänsyn till sysselsättningsläget i inlandet kan geologins möjligheter inte undvaras för utvecklingen av dessa från sysselsättningssynpunkt underförsörjda områden. Länsmyndigheterna har pekat på olika möjligheter att aktivera den geologiska verksamheten. Dit hör regionala undersökningar av geokemisk och geofysikalisk art. Dit hör industrimineralfrågor. Länets förutsättningar i dessa hänseenden bedöms som goda. Man har från länsrepresentanternas sida på olika sätt fört fram de geologiska frågorna till de centrala geologiska myndigheterna i landet, , geologiska undersökning och industriverket. Nära samverkan har skett med Norrlandsfonden. I dessa sammanhang har också frågan om ökad information till regional nivå om prospekteringsresultat m. m. tagits upp. Den regionalpolitiska betydelsesom geo-frågorna har gör det särskilt angeläget att får ökad möjlighet till information inom detta område. Det är emellertid svårt att driva dessa frågor om det inte på länsplanet finns en företrädare för det geologiska området. Varje annat viktigt samhällsområde har sina företrädare på länsplanet. Det gäller exempelvis naturvård, fysisk planering, markfrågor, kulturminnesvård, ekonomiskt försvar etc. Vi ser det därför som nödvändigt med en tjänsteman för de geologiska frågorna, en länsgeolog, om man vill nå framgång i det fortsatta geologiska arbetet. Med en länsgeolog kan informationsutbytet organiseras på ett sätt som från de geologiska myndigheternas synpunkt är betryggande med hänsyn till sekretess m. m. Också från länsorganens och kommunernas synpunkt är det till fyllest med tanke på regionalpolitikens och planeringens behov. Kring en länsgeolog kan vidare permanenta eller tillfälliga resurstillskott knytas på ett effektivt sätt för geo-frågorna. råder stora svårigheter att ta till vara de möjligheter som beredskapsarbete utgör för en ökad geologisk verksamhet. Med tillkomsten av en länsgeolog skulle detta på ett enkelt sätt kunna . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till en länsgeologorganisation i enlighet med vad i motionen anförts. () () BO () ()
mot · G202479 · 1979-01-17 00:00:00 — av m. fl. om anställning av civilingenjörer vid högskolan i En viktig länk mellan en teknisk högskola och den omkringliggande regionen är de civilingenjörer som högskolan producerar. De fungerar som en viktig informationskanal mellan forsknings- och utvecklingsarbete och näringsliv. De små och medelstora företagen i saknar i mycket stor utsträckning erfarenhet av vad det innebär att anställa en civilingenjör och vilken nytta en sådan anställning kan föra med sig. Detta leder till att många av de civilingenjörer som examineras vid högskolan i får flytta söderut eller ta ett AMS-arbete i regionen. De blir därför inte den regionala stimulans som de är avsedda att bli. För att hjälpa företagen bör därför samhället gå in och stimulera anställning av civilingenjörer. Vi föreslår därför att en försöksverksamhet startas vid tekniska högskolan i enligt följande modell. 20 civilingenjörer anställs av högskolan och bildaren pool för insatser i norrbottniska företag. Deras verksamhet skall ledas av forskare vid högskolan. Varje civilingenjör bör anställas för och under det året arbeta i samma företag. Efter det året är det mycket sannolikt att företaget självt anställer civilingenjören. Försöksverksamheten bör fortgå och sedan utvärderas. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att en försöksverksamhet vid högskolan i startas med samhällsanställda civilingenjörer enligt den modell som anges i motionen - en försöksverksamhet som bör fortgå och sedan utvärderas. () () () ()