mot · G202791 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. Hur skall vi bo ? Det finns en rad förhållanden som innebär att nya krav måste ställas på bostädernas utformning och på boendets organisering. Ett stigande antal kvinnor förvärvsarbetar och könsrollerna utvecklas mot ökad jämställdhet. Andelen pensionärer och handikappade som önskar bo kvar i sina bostadsområden ökar. Sextimmarsdagen kommer att förbättra möjligheterna till gemenskap och samvaro och till ett rikt kulturliv byggt på kreativitet och deltagande. Jordens begränsade resurser innebär att bostäderna måste utformas med sikte på hushållning med energi och andra resurser, både i bygg- och användningsskedet. De många sociala problemen i boendet understryker behovet av att utveckla nya boendeformer. Men utvecklingen på bostadsmarknaden går i en helt annan riktning . Bostadsbristen slår hårt mot unga människor och ensamstående, men det byggs allt färre lägenheter som passar för dessa grupper. 1970 byggdes 43 800 bostäder som var på 2 rum och kök eller mindre, 1977 byggdes 8 500! Målet har varit paritet i boendekostnaderna - men småhusägarna tjänade i genomsnitt . på att bo, medan den genomsnittlige hyresgästen betalade 21 600 för sin bostad . Energibesparande åtgärder får miljonbelopp - men av den nybyggda bostadsytan 1977 utgjordes av enfamiljshus, en ytkrävande boendeform som ofta är eluppvärmd och som tvingar fram ett ökat behov av resor. Segregationen har uppmärksammats som ett allt allvarligare problem men den förvärras ständigt av de ekonomiska orättvisorna och genom att alla lägenheter som är på 3 rum och kök och mindre byggs i flerfamiljshus medan de större lägenheterna byggs som enfamiljshus. Staten satsar miljonbelopp på bidrag till förbättringar av dåliga bostadsområden - men de nybyggda områdena har lika låg eller lägre standard som de som får miljonförbättringsbidrag. Allt fler kvinnor förvärvsarbetar utanför hemmet - men det dagliga livet försvåras bl. a. genom att avståndet till arbetsplatser och service ständigt ökar. Barnen behöver rika uppväxtmiljöer och kontakt med arbetslivet - i stället blir boendemiljöerna alltmer utarmade och ensidiga. Realinkomsterna har sjunkit för stora grupper av löntagare - men hyror och avgifter i boendet stiger. Många barnfamiljer i flerfamiljshus är trångbodda - men överkonsumtionen av bostadsyta i enfamiljshusen ökar. Problemen finns inte bara i nyproduktionen. De är lika akuta i det befintliga Allt fler bostäder förvandlas till varor på bostadsmarknaden. De har blivit spekulationsobjekt, vilket står i motsättning till bostadens grundläggande funktion som ram kring det dagliga livet. Boendemiljön utarmas alltmer. Varufunktionen hos boendet döljer boendesektoms odemokratiska uppbyggnad. Byggnadslagen och andra lagar på bostadsområdet är klasslagar som endast ger dem som äger mark eller byggnader rätt till inflytande. Lagstiftningen tar dessutom inte hänsyn till boendekollektivets rättigheter utan enbart till individen. Det som hände i kvarteret visar tydligt var gränserna går. Kapitalet kan acceptera att några almar i får stå kvar, men så snart äganderätten ifrågasätts mobiliseras polisen för att demonstrera vem som har den egentliga makten. Diskussionen om boendets värde och innehåll har kommit i bakgrunden för de svåra ekonomiska orättvisorna, bostadsbristen och den outvecklade boendedemokratin. Dagens bostadsområden tillfredsställer inte grundläggande mänskliga behov av gemenskap och kollektivt arbete, goda villkor för barnens uppväxt, för hela den nedvärderade och bortglömda reproduktionssfären. De resurskrävande och ojämlika småhusen får ett kraftigt stöd både av stat och kommun i form av subventioner, kommunalt gatuunderhåll och skattebestämmelser medan hyresgästerna måste bära alla kostnader och dessutom betala övervinster som tagits ut av byggnadsindustrin. Den borgerliga regeringens favoritidé för att lösa bostadskrisen innebär att de allmännyttiga bostadsföretagens hyreslägenheter, som ännu inte direkt är ute på spekulationsmarknaden, skall omformas till bostadsrätter och säljas till högstbjudande. En snedvriden utveckling med en kraftig segregation både efter ålder och inkomst kommer ytterligare att förstärkas. Runt om i landet kämpar människor tillsammans för en bättre boendemiljö och för andra boendeformer som bygger på solidaritet och gemenskap i vardagslivet och på enkla former för samarbete. Kampen försvåras genom att Wndren finns på alla plan, i lagstiftningen, planeringsprocessen, förvaltningen och i utformningen. Dessutom saknas alternativ. De som planergs i och innebär bara marginella förbättringar. byggs och planeras enbart traditionella lägenheter. För att nya boendeformer skall kunna utvecklas måste staten aktivt stödja olika former av utvecklingsarbete i samarbete med kommuner, landsting, allmännyttiga bostadsföretag och de boende. Utvecklingsarbetet bör både gälla nyproduktionen och de befintliga bostadsområdena och alla led från finansiering, planering och utformning till förvaltning och boendedemokrati. Satsningen måste gälla olika boendeformer, storfamiljer, små och stora kollektiv som samarbetar kring hushållsarbetet eller lokal produktion och . Särskild uppmärksamhet måste ägnas de befintliga bostadsområdena. Kompletteringar med kollektiva funktioner kan bl. a. innebära att kraven på sammanslagningar och långt gående ingrepp i befintliga bostäder kan En satsning på kollektiva boendeformer bör bl. a. omfatta: o Översyn av gällande lagstiftning, avtal, normer och bestämmelser så att boendekollektivets rättigheter till gemensamma lokaler fastslås, o Gemensam finansiering av samtliga lokaler och inredning som ingår i kollektivhuset, dvs. även lokaler för omsorg om barn och äldre, som medger statliga lån och räntebidrag, o Utbyggnad av miljöförbättringsbidraget med högre bidragsbelopp per lägenhet så att komplettering med kollektiva lokaler och inredning av dessa kan genomföras i befintliga bostadsområden, o Ekonomiskt stöd till utvecklingsarbete och experiment i både ny och befintlig bebyggelse (jämför satsningen på energiområdet - kollektivhus innebär minskad åtgång av samhällets resurser), o Ökat skydd för de boende och utveckling av ett långtgående boendeinflytande även i hyresrätt, o Utveckling av alternativa former för statliga bidrag till bl. a. boende, barnomsorg och åldringsvård som anpassats till kollektiva boendeformer. o Översyn av gällande lagstiftning, normer och bestämmelser för att underlätta byggande och förvaltande av kollektivhus och andra kollektiva boendeformer. Med stöd av ovanstående och med hänvisning till innehållet i motion 1978/79:396 hemställs 1. att hos regeringen hemställer om att ett program för vidareutveckling av redan befintliga flerfamiljshusområden till mer kollektiva boendeformer utarbetas, 2. att i budgetpropositionen under 8 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp för att utveckla kollektivhusen och andra kollektiva boendeformer, 3. att uttalar att statliga lån bör utgå till utrustning och inventarier i kollektivhus. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)