ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021126 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om renovering av rikssalen på 1 motionen 1975:659 hemställdes om viss renovering av . Det redogjordes för de överläggningar som skett från mellan företrädare för bl. a. och om ett förslag angående återställande av den rikssal som tillkom under lilis regeringstid men som inretts och använts för kontorsändamål. Vidare redogjoides kort för historia och för den användning man skulle kunna ha för en representativ lokal i denna kulturhistoriskt väsentliga miljö. Då frågan behandlades av upplystes att och i yttrat sig. hade i sin tur inhämtat yttrande från . hade i sin tur fört underhandlingar i frågan mellan , , och . redovisade därefter att det fanns goda möjligheter att nå en tekniskt och ekonomiskt godtagbar lösning av frågan. De övriga remissinstanserna tillstyrkte samtliga ett återställande av rikssalen. Under åberopande av remissyttrandena fann civilutskottet att behovet av en större samlingslokal i var väl dokumenterat. Då emellertid frågan om renovering av rikssalen inom en snar frmtid kommer att bli föremål för ytterligare överväganden - dvs. att frågan ändå kommer att lösas krävdes då inga direktiv från sida. Då emellertid ännu inte fattat annat beslut än att vissa av de genom utflyttning frigjorda kontorslokalerna renoverats till nya kontorslokaler samt vissa källarutrymmen iordningställts, finns anledning att på nytt aktualisera frågan om att åtgärder för ett meningsfullt användande av utrymmena i vidtas. Ännu efter det att kontorslokalerna lämnats står den s. k. rikssalen orenoverad och oanvänd. Det är angeläget att frågan om användning inte vidare förhalas utan att beslut fattas om ett helt iordningställande av för praktisk användning och att därmed också blir ett attraktivt besöksmål för såväl länets befolkning som långväga gäster. Det är f. ö. enligt vår mening helt oacceptabelt att ett stort utrymme i står oanvänt, som den förra nyttjaren - - är i stort behov av lokaler. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förnyad prövning av frågan om iordningställande och renovering av rikssalen på . () ()
mot · G2021129 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om uppbyggnad av ett informationssystem för samhällsförändringar Datatekniken kan och skall utnyttjas för kunskapsinsamling i folkflertalets intresse. Exempel på sådan kunskap är de data som samlats och bearbetats av låginkomstutredningen och levnadsnivåundersökningen och de medicinska data som använts för att bevisa arbetsmiljöers hälsofarlighet. Med datateknik kan man systematiskt kartlägga dessa och andra viktiga delar av verkligheten, vilka inte är kända: - Vilka risker finns på arbetsplatserna? - Vilka miljögifter påverkar våra livsmedel? - Vad är de verkliga kostnaderna för bilismen? - Vilket är det verkliga antalet trafikskadade? - Vilka är ägandeförhållandena till den svenska industrin? - Vilka äger marken, vilka tjänar på mark- och fastighetsspekulationerna? - Hur stora belopp undanhålls statskassan genom systematiska fattigkonkurser? De existerande informationssystemen i samhället är alltför statiska och i huvudsak uppbyggda för administrativa behov och kan därför inte ge svar på denna typ av frågor. De är ofta otillräckliga även för att ge faktaunderlag inför föreslagna reformer. Vi kräver uppbyggnad av informationssystem som kan användas för att ge faktaunderlag för samhällsförändring och som kan utnyttjas av riksdag, kommuner, folkrörelser, fackföreningar, forskare och enskilda medborgare. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till uppbyggnad av informationssystem som ger faktaunderlag för samhällsförändringar i folkflertalets intresse. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2021130 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om deklarationshjälp åt handikappade Ett stort antal personer med handikapp har avsevärda bekymmer och svårigheter i samband med självdeklarationen. Det kan t. ex. gälla synskadade, vissa rörelsehindrade eller utvecklingsstörda begåvningshandikappade med normal arbetsinkomst. För synskadade tillhandahåller Dags att deklarera i punktskrift. Vissa handikapporganisationer söker bistå medlemmar med deklarationsuppgiften. De synskadade, som är utbildade på användandet av Optacon, skulle kunna ha möjlighet att "läsa sin deklarationsblankett. Den möjligheten torde än så länge inte stå till buds för mer än ett relativt fåtal. Man kan uppskattningsvis förmoda att 200 000 synskadade inte kan läsa en deklarationsblankett. I den utsträckning som arbetet på att ge handikappade arbete och normala inkomster kröns med framgång, får givetvis allt fler personer uppleva svårigheterna med deklarationen. Det är uppenbart att personer med svårigheter av här antytt slag bör ha rätt till kompetent hjälp. Det bistånd de behöver bör ges av ansvariga deklarationsmedhjälpare. En lämplig lösning kunde vara att kommunerna åläggs att bistå sådana handikappade medborgare som behöver deklarationshjälp. Det kan eventuellt ske i form av ett samarbete med berörda handikapporganisationer. Ett alternativ som bör prövas är om behov föreligger att inom ramen för rättshjälpen ge tillgång till juristhjälp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om deklarationshjälp åt handikappade. () () () () () () () ()
mot · G2021131 · 1979-01-25 00:00:00 — om ändring av redovisningsperioderna för mervärdeskatt Huvuddelen av alla mervärdeskatteskyldiga redovisar mervärdeskatt . Således skall mervärdeskatteredovisning göras , och redovisning av skatt göras . Månadsbokslut och arbetet för momsredovisning skall alltså göras och sammanfaller således med semesterperioden. Såväl de foretag som själva sköter sin redovisning som de i branschen verksamma bokföringsfirmorna efterlyser en omläggning av redovisningsperioderna. Enklast kan detta lösas genom att redovisningsperioden för sammanförs med . Betydande fördelar skulle härmed vinnas för i första hand bokföringsfirmorna, som för huvuddelen av sin personal kunde erbjuda mera sammanhängande semester. Liknande fördelar gäller naturligtvis även de företag som redovisar själva. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande omläggning av mervärdeskatteperioden i syfte att underlätta redovisning för mervärdeskatteskyldiga.
mot · G2021132 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om skattelättnader för biodlare Biodlingen är en näringsgren som har stor betydelse för folkförsörjningen. Honungen är den huvudsakliga produkten. Det finns större efterfrågan än tillgång på honung varför vi måste importera. Därför finns det speciell anledning att stimulera biodlingen i vårt land. I skattehänseende görs en gränsdragning mellan hobbybiodling och yrkesmässig biodling. anser att innehav av högst 15 bisamhällen i normalfallet alltid skall bedömas utgöra icke skattepliktig hobbyverksamhet för en och samme biodlare. Om antalet 15 överskrids skall däremot hela verksamheten anses utgöra yrkesmässigt bedriven biodling. När det däremot gäller inkomst av jordbruksfastighet (binäring till jordbruk) och handelsträdgårdsmästeri (inkomst av rörelse) och liknande yrkesmässig verksamhet, skall även ett lägre antal bisamhällen än 15 anses som yrkesmässigt bedriven verksamhet. Även innehav av ett enda bisamhälle blir då att anse som skattepliktig verksamhet. Detta måste, då det gäller biodling, ses som en skattemässig orättvisa och måste också verka återhållande då det gäller önskemålet om en ökad honungsproduktion. Huvudregeln att det under 15 bisamhällen skall anses som hobbyverksamhet måste gälla alla oberoende av annan verksamhet. Vi anser därför att en ändring härvidlag måste komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att innehav av högst 15 bisamhällen alltid skall bedömas utgöra icke skattepliktig verksamhet, i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G2021133 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om sänkta skatteavdrag för representation De årliga avdragen för representationsutgifter för olika företag beräknas enligt företagsskatteberedningen uppgå till ca 700 milj. kr. Eftersom representationsutgifterna är avdragsgilla kan man befara att de är större än vad som är oundgängligen nödvändigt. De avdragsgilla beloppen per person torde också vara för höga. Det är därför förvånande att nu i sina anvisningar beslutat höja representationsavdragen för lunch . I de av 1977 antagna riktlinjerna för den framtida alkoholpolitiken slogs fast att målet skall vara att begränsa den totala alltför höga alkoholkonsumtionen i vårt land. a. med anledning av detta borde det vara självklart att skatteavdrag ej beviljas för alkoholhaltiga drycker. Men med de höga representationsavdrag som tillämpas medges betydande belopp för alkoholförtäring. Dessa höga avdrag vid t. ex. en lunch torde knappast vara nödvändiga för intäkternas förvärvande. Företagsskatteberedningen säger också i sitt betänkande att kostnaderna skall avse förtäring under normal arbetstid. Att arbetstiden skall vara spritfri borde väl alla kunna vara överens om, varför det är helt felaktigt att kostnaden för sprit vid arbetslunch skall kunna vara avdragsgill. I annat fall motverkas den målsättning som är fastslagen, då det gäller vår alkoholpolitik. Tar man bort alkoholen som avdragsgill kostnad vid representation borde man därför kunna sänka de belopp som gäller. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att måtte besluta att kostnaden för alkoholhaltiga drycker vid representation ej skall vara avdragsgilla samt att med anledning härav de avdragsgilla kostnaderna vid representation skall sänkas.
mot · G2021134 · 1979-01-24 00:00:00 — av förste vice talmannen om beskattningen av kulturbyggnader De svenska slotten är kulturvärden väl värda att bevaras. Oavsett deras tillkomst, historiska bakgrund, ägandeförhållande e. d. representerar de i svensk historia som är av stort intresse för nutidens människor både i och utom . Utom det historiska och arkitektoniska värdet bör det beaktas att många innehåller inventarier som också är av stort intresse. Underhållet av slotten är emellertid mycket betungande. En del av dem har inköpts av företag eller organisationer, och därmed torde deras framtid möjligen vara tryggad. För de övriga torde stora svårigheter föreligga. Hur slotten skall kunna bevaras fordrar säkerligen ingående överväganden. En mindre detalj, dock icke utan betydelse, som borde kunna rättas till snabbt är beskattningsfrågan. Slotten betraktas nu som bostad och beskattas därefter. Det är knappast rimligt att beteckna en så stor byggnad av stort kulturhistoriskt värde som bostad, då det i de flesta fall är en ytterst ringa del av byggnaden som verkligen används till bostad. Med anledning av vad som sålunda anförts hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas så att taxeringsnämnderna får möjlighet att klassificera kulturbyggnader så att de kan beskattas på annat sätt än som bostad.
mot · G2021135 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1135-1141 av förste vice talmannen m. fl. om slopande av mervärdeskatt på undervisningsfilm Filmen belastades under en lång följd av år av lyxskatt (nöjesskatt). När denna togs bort och man i stället lät motsvarande pengar tillföras det nyskapade , var detta ett positivt steg av statsmakterna. Det var också logiskt när man införde omsättningsskatt, att filmproduktion och distribution befriades från denna skatt. När mervärdeskatten ersatte omsskatten, blev produktion av film beskattad, medan däremot distribution (försäljning av filmkopior) bara beskattas i Iaboratorieledet. Genom att har signerat om tullfrihet för bl. a. undervisningsfilm enligt SFS 1973:979 11 §, moment 7 har tillflödet av på utländska laboratorier framställda filmkopior ökat. Detta har medfört att man numera inte kan anse att svenska filmlaboratorier arbetar på lika villkor med utländska laboratorier. Mervärdeskatten (20,) fördyrar priset på undervisningsfilmen, som kopieras på svenska laboratorier och förvärvas av kommunala och länens AV-centraler. Med tanke på det ekonomiska läget för kommunerna blir resultatet att färre filmkopior kan köpas, vilket i sin tur medför att lärarna och eleverna inte kan räkna med lån av önskad film . Den samlade svenska försäljningen av filmkopior uppgick till ca 12 miljoner. Huvudparten av detta belopp gäller undervisningsfilm. har prövat förutsättningarna för mervärdeskattebefrielse på utförsäljningspriset (katalogpriset), och man har funnit att detta förfarande är helt korrekt. Detta förhållande borde därför innebära att mervärdeskattebefrielse beviljades även i laboratorieledet. Som ovan nämnts är mervärdebeskattningen en belastning för den slutliga köparen, AV-centralema, som inte har möjlighet att lyfta av mervärdeskatten. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att undervisningsfilm framställd på svenska filmlaboratorier befrias från mervärdeskatt. () . ÅSLING (c) 1 1978/79.
mot · G2021136 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för barntillsynskostnader I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Familjepolitik i nämnda motion hemställs att i enlighet med det anförda i motionen 1978/79:1108 anhåller hos regeringen om förslag om avdragsrätt för styrkta och nödvändiga barntillsynskostnader. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021137 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om skatte- och avgiftsreglerna för kulturskapare I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Kulturpolitik i nämnda motion hemställs att anhåller att regeringen ser över skatte- och avgiftsreglerna för kulturskapare i enlighet med vad som anges i motionen 1978/79:1108. H. () L. () i () () () () () () 1* 1978/79.
mot · G2021138 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om folkbokföringens centrala organisation I motion 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Datorerna i samhället i nämnda motion hemställs att i enlighet med vad som anförs i motionen 1978/ 79:1108 hos regeringen begär en översyn av och () () folkbokföringens centrala organisation. H. () () PER () () () () () () L. () i
mot · G2021139 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om skattebefrielse för elektrisk kraft för egen rörelse Enligt 12 § lagen om allmän energiskatt skall skatt för elektrisk kraft erläggas av den som förbrukat kraften. Detta innebär att kraft som framställs i det egna företaget och som används för egen förbrukning också är belagd med skatt. Ett företag som investerar i en mottrycksanläggning blir då även skyldig att betala skatt. För att ytterligare intressera industrin att investera i olika energibesparande åtgärder och därmed medverka till ett ökat energisparande torde det vara riktigt att medge industri som själv producerar elenergi för eget behov befrielse från att betala skatt för elektrisk kraft. I många fall kan skatten vara helt avgörande för om ett företag är berett att göra investeringar i t. ex. mottrycksanläggningar eller inte. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning av frågan angående befrielse från skatt för elektrisk kraft som förbrukas i egen rörelse. () ()
mot · G2021142 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1142-1150 av och om skatteavdraget för resor Enligt gällande bestämmelser lär inkomsttagare vid deklarationen göra skäligt avdrag för kostnader för inkomsternas förvärvande. Sådan rätt tillkommer icke inkomsttagare vilken uppbär sin inkomst genom sjukpenning. Ersättning från till inkomsttagare med sjukpenning sker. Ersättningen blir dock lägre än den summa som annan inkomsttagare har rätt att dra av i sin självdeklaration. Om vederbörande därvid drar av mellanskillnaden mellan ersatt belopp och det belopp inkomsttagare gör för resor t. ex. till och från arbetsplats, godkänns inte detta. En sjuk människa som uppbär inkomsten som sjukpenning upplever sig satt i strykklass i förhållande till andra inkomsttagare. Om den sjuke inte underkastar sig de krav på kontroller och läkarundersökningar som läkare föreskriver utfärdas inga intyg som ger fortsatt sjukpenning. Den sjuke måste således betraktas likaberättigad med förvärvsarbetande då det gäller utgifter för inkomsternas förvärvande. har diskussion uppkommit om rätten till avdrag för intäkternas förvärvande. Diskussionerna har gått i den riktningen att ersättning i huvudsak skall utgå för kostnader för inkomsternas förvärvande. Därvid har vederbörande inte kostnader och skall följaktligen inte medges rätt till avdraget. Ändringar här kan således bli aktuella, men finns inga initiativ härtill. Att begära att nya avdragsrättigheter skall införas när man diskuterar och debatterar avdragens vara eller icke vara kan verka stötande. Men starka rättviseskäl talar för att den som uppbär sjukpenning i likhet med förvärvsarbetande bör ha rättighet att vid deklarationen dra av sina reskostnader till och från läkare eller sjukhus. Vi menar att en översyn av gällande bestämmelser för avdragsrätt för resor för den som uppbär sjukpenning är befogad. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna för reseavdrag vid deklaration i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1 1978/79.
mot · G2021143 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om avdraget för nedsatt skatteförmåga Enligt kommunalskattelagen 50 § 2 mom. andra stycket medges extra avdrag för väsentligt nedsatt skatteförmåga. Den nuvarande utformningen av dessa avdragsregler är inte tillfredsställande när det gäller extra avdrag för fördyrade levnadsomkostnader för dem som är gravt handikappade. De som genom olycksfall eller sjukdom blivit svårt handikappade behöver ofta ständig hjälp för att kunna klara sig i sin hemmiljö. Detta medför betydande extra kostnader. Deras handikapp innebär också att de får förhöjda levnadsomkostnader även i övrigt. Dessa förhöjda levnadsomkostnader har de i vissa fall svårt att få beaktade vid sin taxering. De avdrag som medges för nedsatt skatteförmåga är ofta för låga för att ge kompensation för de extra kostnader som gravt handikappade åsamkas. En översyn av såväl beloppsgränsersom tillämpningsföreskrifter bör därför göras. Avdragsreglerna bör ses över med syfte att medge en generösare tillämpning. Det torde vara ett begränsat antal fall som berörs, så någon större kostnad för samhället bör en mer generös tillämpning av dessa avdragsregler inte innebära. bör utformas så att länsskatterätternas beslut bör vara vägledande för avdragets storlek. Det rör sig här om en bedömning i varje enskilt fall - en bedömning som kräver stor kännedom om det enskilda fallet om man skall kunna få en så rättvis bedömning som möjligt. Därför bör den lokala kännedom som länsskatterätterna har tillmätas stor betydelse. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära ändring av kommunalskattelagen avseende avdrag för väsentligt nedsatt skatteförmåga och att det sker på sätt som angivits i motionen.
mot · G2021144 · 1979-01-25 00:00:00 — av om lindrigare beskattning av extrainkomster I motionen 129 till riksdag framhölls att det är en allmän uppfattning här i landet att beskattningen av extrainkomster nu är så hög att den mycket starkt förtar lusten att arbeta extra. Motionen utmynnade i en hemställan om utredning och förslag om lindrigare beskattning av extrainkomster. anförde i sitt betänkande 1973:19 att skatteutredning enligt sina direktiv är oförhindrad att pröva den i motionen uppställda frågan. När huvudparten av vad man tjänar går till skatt lönar det sig inte att arbeta extra, säger många människor. Denna syn påverkar givetvis medborgarnas skattemoral, eftersom många av dem som tvingas arbeta extra för att klara sin egen och familjens försörjning frestas att utelämna extrainkomsterna vid deklarationen. De höga skattesatserna för extrainkomster gör alltså att staten inte får in vad den borde ha i skatt, som allmänhetens skattemoral blir sämre. Dessutom inverkar denna syn på beskattningen menligt på inkomsttagarnas sjukpenning och ATP-poäng. En förbättring av skattemoralen bör kunna uppnås om låg- och medelinkomsttagarnas intäkter av extraarbete beskattas lindrigare än den inkomst de har av sitt ordinarie arbete. Extrainkomsterna skulle då inte läggas ovanpå den ordinarie inkomsten utan beskattas efter en särskild skala. Om man med ett lindrigare skaUeuttag för extrainkomster kunde uppnå att en större del av sidoinkomsterna deklarerades - och det förefaller mycket troligt - skulle det innebära en vinst för staten, som inkomsttagarna själva dels skulle stimuleras att åta sig extraarbete, dels slippa alla samvetskonflikter vid uppgörande av självdeklaration. Följden blir med andra ord en högre bruttonationalprodukt och minskade frestelser att undanhålla extrainkomsterna från beskattning. För det övervägande antalet löntagare med heltidsanställning är det heller ingen svårighet att avskilja den inkomst som härrör från extraarbete, och om man stipulerar att extrainkomsterna inte får överstiga bör garantier skapas för att skatteskalorna inte missbrukas. En allmänt positiv inställning till extraarbete medverkar också till att skapa en bättre situation för de människor som i varierande grad sätter sin lit till allmänna bidrag av olika slag för att klara sina levnadskostnader. Lindrigare skatteskalor för extrainkomster skulle därigenom bli en för många av dem att klara sig själva utan samhällets hjälp. Om det sedan också införs en maximiregel rörande storleken på den extrainkomst som skall premieras i skattehänseende kan man förhindra att 1* 1978/79. 3 sam!. någon för över större delen av sina inkomster på extraarbete och skär ner inkomsterna av det ordinarie arbetet. Förden stora gruppen pensionärer kan slutligen gälla att pensionen räknas som huvudinkomst och andra inkomster härutöver som inkomst av extraarbete. Inkomst av kapital och liknande bör hållas utanför systemet. Med hänvisning till det anförda yrkas att hos regeringen hemställer om skyndsamt förslag års skatteutredning om lindrigare beskattning av extrainkomster.
mot · G2021145 · 1979-01-24 00:00:00 — om beskattningen av radhussamfällighets fonderade medel Ägare till radhus har i många fall för förvaltning av viss gemensam egendom bildat samfällighet. Den gemensamma egendomen som skall underhållas och förvaltas består oftast av: undercentral för mottagande och distribution av värme från fjärrvärmeverk, gemensamma antenner med förstärkaranordningar för radio- och televisionsmottagning, gemensamma kulvertar och ledningar för värme, varmvatten, källvatten, elektricitet, radioTV, avlopp, dagvattenbrunnar samt gemensamt skydd mot grundvatten, gemensamma garagebyggnader, gemensamma uppställningsplatser för fordon, gemensamt underhåll av ytterväggar och yttertak på till anslutna tomträtter hörande byggnader samt gemensamma gårdsutrymmen på förbindelsetomterna inom kvarteret med grönytor, planteringar, vägar, gångstråk, lekplatser och piskställningar. Den gemensamma egendomen kräver underhåll och reparationer, varför fastighetsägarna debiteras viss periodisk avgift. Eftersom samfälligheten vid exempelvis en större skada på rörledningssystemet, yttertaken eller någon annan del av den mer kostnadskrävande egendomen drabbas av stora ekonomiska svårigheter om medel ej finns fonderade, skulle det vara av stort värde för fastighetsägarna om samfälligheten för oförutsedda utbetalningar kunde få möjlighet att fondera medel skattefritt upp till ett visst belopp, förslagsvis . Regeringsrätten har avgjort ett ärende av detta slag. I beslutet fastslogs att samfälligheten självständigt bedriver ekonomisk verksamhet. Denna verksamhet måste därför enligt regeringsrättens beslut i skattehänseende anses hänförlig till rörelse. Alternativet är att samfälligheten tar ut så låga avgifter av fastighetsägarna att något överskott ej uppstår. måste fastighetsägarna då vara beredda på att en stor summa måste utdebiteras om samfälligheten drabbas av en större reparationskostnad. Detta förhållande inger en känsla av ekonomisk otrygghet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om prövning av förutsättningarna för sådan ändring av skattebestämmelserna att viss skattefri fondering av medel kan få företas av samfällighet som ovan avses.