mot · G2022602 · 1979-04-20 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:180 om läroplan för m. m. I propositionen 1978/79:180 om läroplan för m. m. behandlas mål och huvudmoment i avsnitt 5.2 (s. 66). nuvarande kursplaner består av mål och huvudmoment för de olika ämnena eller ämnesgrupperna. Målen uttrycker endast allmänna riktlinjer för arbetet och betonar olika sidor i den verksamhet som undervisningen bör befrämja. Huvudmomenten anger genom rubrikord de stoffområden eller aktiviteter som skolans undervisning skall behandla. I propositionen föreslås att huvudmomenten liksom i den nu gällande läroplanen bör vara uppdelade på stadier. Som skäl mot slopande av stadieindelningen anförs i propositionen att om huvudmomenten görs gemensamma för alla stadierna uppstår risk för att skolans arbete kommer att styras av läromedelsförfattare och läroboksförlag och att lärares och elevers arbete i skolan avsevärt försvåras, bl. a. genom merarbete vid planeringen. Ramarna får inte bli så vida att de blir verkningslösa. 1 fråga om orienteringsämnena bör enligt propositionen huvudmomenten liksom ge uttryck för vad samhället anser vara väsentligt stoff i skolan. Trots detta kommer de att kunna lämna fritt spelrum för lokala variationer och initiativ. Däremot finns det enligt propositionen skäl för att i målen för olika ämnen eller ämnesgrupper ange de väsentliga begrepp som varje elev bör få insikt i liksom de väsentliga färdigheter han bör tillämpa. 1 propositionen kritiseras SÖ:s förslag till en för samtliga orienteringsämnen gemensam kursplan. I fortsättningen talas bara om särskilda mål och huvudmoment för den samhällsorienterande resp. den naturorienterandetekniska sektorn som kommer att finnas på mellanstadiet och högstadiet. De krav på konkretion och klarhet i kursplanernas utformning som framförs i propositionen talar emellertid enligt vår mening för att särskilda mål och huvudmoment också bör fastställas för de enskilda orienteringsämnena. Frågan härom lämnas visserligen öppen i propositionen, men i uttalas att religionskunskap skall ha egna huvudmoment. Vi hävdar att det bör ankomma på att fatta beslut om att särskilda mål och huvudmoment skall gälla för de enskilda orienteringsämnena. Med hänsyn till den mycket stora opinion som enligt gjorda undersökningar finns för bibehållen undervisning i religionskunskap i samma omfattning som förut och till uttalandena i propositionen (s. 15 och 77) om att religionskunskapen bör erhålla motsvarande utrymme i läroplanen som bör de mål och huvudmoment för religionskunskap som ingår nu gällande läroplan för (s. 175-176) även inskrivas i den nya läroplanen (bilaga). 1 propositionen föreslås att tiden för de olika ämnena skall anges per stadium i stället för per årskurs, såsom är fallet enligt den nu gällande läroplanen. I propositionen anges inte något timtal för de enskilda orienteringsämnena utan endast för alla orienteringsämnena tillsammans på lågstadiet och för den samhällsorienterande resp. den naturorienterandetekniska sektorn på mellanstadiet och högstadiet. Konsekvensen av det förutnämnda bibehållandet av särskilda mål och huvudmoment för de enskilda orienteringsämnena bör emellertid bli att också den gemensamma ramtiden för orienteringsämnena tillsammans på lågstadiet eller för de orienteringsämnen som ingår i vardera av de båda nyssnämnda sektorerna på mellanstadiet och högstadiet fördelas i rikttider för de enskilda ämnena på liknande sätt som skett i nu gällande läroplan. Dessa rikttider i förening med motsvarande huvudmoment för de enskilda orienteringsämnena är ägnade att ge erforderlig ledning åt läromedelsförfattare och åt lärare och elever vid den lokala planeringen av undervisningen. De i propositionen gjorda uttalandena om att religionskunskapen bör ges motsvarande utrymme i läroplanen som (s. 15 och 77) bör få som konsekvens att timtalen för religionskunskap enligt den nu gällande läroplanen också bör utgöra rikttider för ämnet i den nya läroplanen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att även för de enskilda orienteringsämnena skall, såsom i nu gällande läroplan, gälla särskilda mål och huvudmoment, 2. att uttalar att för religionskunskap skall i huvudsak gälla samma mål och huvudmoment som i den nu gällande läroplanen, 3. att uttalar att den gemensamma ramtid som enligt propositionen skall gälla för orienteringsämnena tillsammans eller i sektorer per stadium fördelas som rikttider på de enskilda ämnena på liknande sätt som i nu gällande läroplan med beaktande av vad som i propositionen anförs om de nytillkomna orienteringsämnena och om att religionskunskapen bör erhålla motsvarande utrymme som . Undervisningen i religionskunskap har till uppgift att orientera eleverna om de bibliska skrifternas huvudsakliga innehåll, om tro och etik och om huvuddragen av kristendomens historia och samfundsformer. Den skall orientera om övriga religioner, deras heliga skrifter, tro, etik och samfundsformer. Den skall vidare ge kännedom om andra livsuppfattningar och attityder till tillvaron än de religiösa. Den skall ge en inblick i nutidens etiska och livsåskådningsmässiga grundfrågor och tankeströmningar. Undervisningen skall vara vidsynt och objektiv i den meningen, att den meddelar sakliga kunskaper om olika tros- och livsåskådningars innebörd och innehåll utan att auktoritativt söka påverka eleverna att omfatta en viss åskådning. Den bör ske på ett sådant sätt, att eleverna uppfattar frågeställningarnas allvar och betydelse och så att den främjar deras personliga utveckling och bidrar till att skapa förståelse för värdet av en personlig livsåskådning liksom förståelse och respekt för olika uppfattningar i livsåskådningsfrågor. Arbetet bör inriktas på att bibringa eleverna sådana färdigheter, att de kan självständigt förvärva kunskaper. Kristendomen: Något om högtider, gudstjänster och nutida religiös sed inom kristendomen. För stadiet lämpliga berättelser ur , ur huvudsakligen om personer, ur huvudsakligen om möte med människor. Lämpliga sånger och psalmer. Övriga religioner: Något om högtider, gudstjänster och nutida religiös sed inom olika religioner i för eleverna aktuella sammanhang. Något om judendomen, även i anslutning till bibliska berättelser. Religiösa ämnen och samlevnadsfrågor: Religiösa ämnen, belysta utifrån olika livsuppfattningar, i anslutning till undervisningen och till händelser och företeelser, som på annat sätt blivit aktuella för eleverna. Etiska frågor som berör samlevnaden mellan människor. Studiebesök: Arbete med olika slag av studie- och arbetsmaterial. Kristendomen: Berättelser och bilder ur kristendomens historia, särskilt sådana som belyser karakteristiska drag i gudstjänst- och fromhetsliv samt betydelsefulla personer och händelser. Bibeltexter, ur texter som belyser väsentliga sidor i den gammaltestamentliga religionen, särskilt profeternas förkunnelse och roll i den israelitiska historien, och texter som har allmänkulturellt intresse; ur texter om verksamhet och förkunnelse, vilka belyser syn på sig själv och på människorna och deras villkor samt människors ställningstagande till , vidare texter om aposteln och den första kristna församlingen och dess förkunnelse om som den uppståndne . Lämpliga sånger och psalmer. Övriga religioner: Något om religiösa uppfattningar och förhållanden samt därmed sammanhängande seder och bruk i hem och folkliv inom andra religioner. Judendomen även i samband med bibliska texter. Religiösa ämnen och samlevnadsfrågor: Religiösa ämnen, belysta utifrån olika livsuppfattningar, i anslutning till undervisningen och till händelser och företeelser, som på annat sätt blivit aktuella för eleverna. Etiska frågor som berör samlevnaden mellan människor. Arberte med olika slag av studie- och arbetsmaterial. Kristendomen: Olika kyrkor och samfund, särskilt om det som förenar och det som skiljer samt något om den historiska bakgrunden. De afro-asiatiska kyrkorna. Den kristna missionen. De ekumeniska strävandena. - De bibliska skrifternas grundtankar. : utkorelsen, förbundsfolket, frälsningshistorien. : , den i utlovade . Den urkristna förkunnelsen, särskilt enligt , i den judiska och hellenistiska världen. Något om tillkomsthistoria och dess roll som inspirationskälla. Övriga religioner: Religionernas utgestaltning i tro och liv inom judendomen, islam, hinduism, buddism och naturfolkens religioner. För judendomen väsentliga texter i och för islam ur . Religion och filosofi i antikens . Väsentliga livsfrågor: Frågor kring livsåskådning och etik med särskild tonvikt på för ungdom aktuella problem, belysta utifrån dels den kristna trosoch livsuppfattningen, dels andra livsuppfattningar. Livsåskådningar i möte: 1 samtiden viktiga konflikter, kontakter och former för samverkan mellan olika livsåskådningar. Arbete med olika slag av studie- och arbetsmaterial.