mot · G2022632 · 1979-04-23 00:00:00 — Motion 1978/79: 2632 av med anledning av propositionen 1978/79:180 om läroplan för m.m. I det nu föreliggande läroplansförslaget så som det skisseras i propositionen 1978/79:180 betonas vikten av lokala initiativ och variationsmöjligheter starkare . Det är bra. Men det ena goda behöver inte förskjuta det andra. Det är viktigt att varje ämne innehåller en kärna, en stomme av kunskap, som är densamma oavsett lokala initiativ och intentioner. Föredraganden säger i propositionen att läroplanen bör innehålla mål och riktlinjer samt timplaner och kursplaner. Vidare fastslås att huvudmomenten inte kan ges en alltför allmän utformning, bl. a. därför att de spelar en viktig roll då det gäller att styra läromedlens inriktning. Statsrådet anser att huvudmomenten i orienteringsämnena bör ge uttryck för vad samhället anser vara väsentligt stoff samt att det finns skäl för att i målen för olika ämnen ge klara riktlinjer. Kursplaneförslagen måste omarbetas så, att huvudmomenten fördelas på stadier. I det sammanhanget bör övervägas hur kursplanen för orienteringsämnena skall kunna ge tillräcklig vägledning. /SR hävdar att separata mål och huvudmoment bör föreskrivas för samhälls- resp. naturorienterande ämnen på låg- och mellanstadierna. På högstadiet föreslås att varje orienteringsämne beskrivs genom egna mål och huvudmoment. Då det gäller ämnet religionskunskap framhåller flera remissinstanser att man inte har något emot en integrering, under förutsättning att ämnets karaktär och profil inte utplånas. Studium såväl av den svenska kristna traditionen med i centrum som av andra religiösa traditioner måste ges motsvarande utrymme i läroplanen som , säger statsrådet på s. 77 i propositionen. Dessa uttalanden om orienteringsämnena ger belägg för att varje ämne bör ha ett relativt klart innehåll angivet i huvudmomenten för de olika stadierna. Om så inte blir fallet föreligger en klar risk att ämne eller delar av ämne inte planeras in och inte hinns med. Avsikten är inte att söka minska det lokala inflytande som läroplansförslaget rymmer, men inom varje orienteringsämne, liksom inom andra ämnen, bör finnas en kärna eller en stomme av kunskap, som eleverna skall ha insikt i oavsett var de bor i landet. Detta gäller också för ämnet religionskunskap. Likväl kan en integrering av ämnet vara be 1 1978/79. 1978/79 26322635 1978/79: 2632 fogad, bl. a. därför att det då på ett naturligt sätt kan komma in i sitt sammanhang. Det ger dessutom möjlighet till samarbete mellan lärare. Det är av stor betydelse, då en del lärare av olika anledningar inte anser sig kunna eller har svårigheter med att undervisa i ämnet. Utbildning och fortbildning i religionskunskap är viktig för att läroplansförslagets intentioner skall kunna följas. Den vikt vi lägger vid att lära känna och respektera andra religioner bör också gälla för den religion vårt samhälle bygger på. Dessutom innehåller såväl som våra psalmer ett kulturarv, som våra ungdomar bör ha kännedom om och kunna föra vidare. De mål och huvudmoment som anges i Lgr 69 i vad avser ämnet religionskunskap uttrycker kort och klart vad varje stadium bör innehålla. ger de möjlighet till lokala initiativ vid planeringen. Föreliggande läroplansförslag täcks alltså av Lgr 69 på denna punkt. Det bör därför vara möjligt att vid utformningen av den nya läroplanen låta mål och huvudmoment i ämnet religionskunskap ingå på samma sätt som . Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att hos regeringen begär att läroplanen i vad avser ämnet religionskunskap utformas med mål och huvudmoment på likartat sätt som i Lgr 69.