mot · G2022086 · 1979-01-25 00:00:00 — av om reglerna för bostadsbidrag Bostadsbidragen till barnfamiljer och hushåll utan barn har bl. a. kritiserats för att det arén inaktuell uppgift om hushållens ekonomiska situation som ligger till grund för inkomstprövningen. gäller att om inkomsten ökat väsentligt sedan senaste taxerade inkomst kan, i stället för taxerad inkomst, en beräknad inkomst för bidragsåret läggas till grund för bostadsbidrag. Detta har emellertid fått till följd en ökad administration. I praktiken tillämpas nu två inkomstbegrepp. Kontroller som kommunerna genomfört har också visat att hittillsvarande handläggning inte på ett tillfredsställande sätt har kunnat undvika att bostadsbidrag betalats ut med felaktiga belopp. I budgetpropositionen aviseras nu åtgärder som gör det möjligt att förbättra kontrollen. Kommunerna skall få tillgång till uppgifter om sjukpenninggrundande inkomst hos försäkringskassorna. Genom denna uppgift ges kommunerna en bättre möjlighet att kontrollera om en väsentlig inkomstökning ägt rum. Vidare kommer av allt att döma kommunerna också att få ett bättre underlag för taxeringsmyndigheterna, som utgångspunkt för handläggningen av bostadsbidrag. Dessutom aviseras en översyn av administrationen av bostadsbidrag. Den nya utredning som skall ske tyder på att nuvarande inkomstbegrepp kommer att behållas . I olika sammanhang har övergång till andra inkomstbegrepp föreslagits. har emellertid inget inkomstbegrepp som ansetts bättre än taxerad inkomst tillskapats. Frågan om inkomstbegreppet för behovsprövade förmåner över huvud taget utreds f. n. i socialpolitiska samordningsutredningen. En av anledningarna till att man försökt finna ett annat inkomstbegrepp har varit att underskottsavdrag vid taxeringen härigenom inte skulle inverka på rätten till bostadsbidrag. I avvaktan på resultatet av fortsatta utredningar beträffande inkomstbegreppet infördes övergångsvis från en begränsning av möjligheterna att utnyttja underskottsavdrag vid ansökan om bostadsbidrag. Begränsningen innebär att om det sammanlagda avdraget för underskott i förvärvskälla vid taxeringen överstiger . läggs det överskjutande beloppet till den taxerade inkomsten vid inkomstprövningen av bostadsbidrag. Syftet med regeln är att förhindra att stora underskottsavdrag vid taxeringen leder till särskilda förmåner när det gäller möjligheterna att få bostadsbidrag. Dessa underskottsavdrag kan hänföras till räntor för villafastighet eller sommarstuga, vissa typer av rörelseunderskott samt räntor för olika slag av konsumtionskrediter och andra låneskulder. Trots denna begränsningsregel får den som har underskottsavdrag ett högre bostadsbidrag, vid samma bostadskostnad och inkomst, än den som saknar underskottsavdrag. Detta medför att bostadsbidragen delvis stöder annan konsumtion än bostadskonsumtion och att inkomstbegreppet inte helt tillgodoser önskemålet att bostadsbidragen skall utjämnas med avseende på disponibel inkomst. I avvaktan på fortsatt utredning om inkomstbegreppet bör därför, enligt min mening, fr. o. m. underskottsavdrag vid taxeringen i sin helhet läggas till den taxerade inkomsten vid inkomstprövningen av bostadsbidrag. Orättvisor i fråga om bostadsbidragen uppkommer också genom de skilda reglerna för beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad. Enligt min mening bör de bostadskostnader som ligger till grund för bestämmandet av bostadsbidragens storlek så långt möjligt svara mot hushållens verkliga utgifter för bostadskonsumtion. Reglerna för bidragsgrundande bostadskostnad i egna hem resp. bostadsrätts- och andelslägenheter uppfyller inte detta krav. I bostadskostnaden för eget hem, för annan fastighet än jordbruksfastighet, ingår räntekostnader för upplånat och i fastigheten nedlagt kapital samt driftkostnader. Ränta på eget kapital är inte medräknad. Vid beräkning av bostadskostnaden skall dessutom hänsyn tas till den skatteminskning som fastighetsägaren får åtnjuta genom att vissa ränteutgifter är avdragsgilla vid taxeringen. Driftkostnaderna beräknas schablonmässigt. Bostadsyta som överstiger beaktas inte. Bränslekostnaderna beräknas efter särskilda tabeller. Övriga driftkostnader beräknas efter en annan schablon som baseras på kostnader för vatten- och avloppsavgift, kostnad för vattenförsörjning från egen brunn och hydrofor, vägavgift, avskrivning, underhåll, försäkring, renhållning, sotning och fastighetsskatt. Posten för avskrivning kan enligt min mening ifrågasättas. För hyresgästen ingår kostnad för avskrivning i hyran, ofta med ett belopp som svarar mot gjorda amorteringar. Också villaägare kan ha utgifter för amortering, men dessa utgifter är ett sparande som ökar villaägarens förmögenhet i motsats till vad som gäller för hyresgäster. Någon faktisk värdeminskning blir det heller inte fråga om. I själva verket sker i det överväldigande flertalet fall en avsevärd värdeökning på villafastigheten. Posten för avskrivning bör därför utgå ur schablonen för beräkning av bostadskostnaden för eget hem. Härigenom uppnås också bättre överensstämmelse med de regler som gäller för rätt till kommunalt bostadstillägg till folkpension. Regeringen bör meddela riktlinjer av denna innebörd i anvisning för beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad. De nya anvisningarna bör kunna träda i kraft . Gällande regler för beräkning av bostadsbidrag till dem som bor i bostadsrättslägenheter uppfyller inte heller helt de krav som, enligt min mening, bör gälla. Den fastställda årsavgiften utgör bidragsgrundande bostadskostnad. Ränta på grundavgiften, som i varje fall delvis kan vara finansierad genom upplåning, beaktas inte. När regeln infördes (propositionen 1968:42, SU 1968:101, rskr 1968:253) uttalades i propositionen att detta förhållande uppvägs av att en del av årsavgiften är amortering som till den del den inte motsvaras av avskrivning, utgör ett sparande. Den ändring som jag föreslagit beträffande bidragsgrundande bostadskostnad för boende i egna hem minskar således orättvisan mellan dessa och bostadsrättsinnehavare. har emellertid överlåtelsepriserna i vissa äldre bostadsrättslägenheter stigit kraftigt och lett till att köparna i ökad utsträckning tar upp lån för att betala insatsen. Till skillnad från de boende i egna hem får bostadsrättsinnehavarna inte lägga dessa ränteutgifter till grund för bostadsbidraget, trots att dessa ränteutgifter är utgifter för bostadskonsumtion. Vid en ändring av reglerna bör naturligtvis även skattevinsten för bostadsrättsinnehavare beaktas när bidragsgrundande bostadskostnad fastställes. Ytterligare ett skäl för att reglerna bör ses över är att en utredning (BO 1978:06) har tillsatts med uppdrag att bl. a. ge förutsättningar för en ökad användning av bostadsrätt inom bostadsbeståndet. Denna utredning bör genom tilläggsdirektiv få uppdraget att se över reglerna för beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad för bostadsrätts- och andelslägenheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om 1. slopande av beaktande av underskottsavdrag vid inkomstprövningen av bostadsbidrag, 2. slopande av avskrivningsposten i bidragsgrundande bostadskostnad för egna hem, 3. tilläggsdirektiv till bostadsrättsutredningen om översyn av reglerna för beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad för bostadsrätts- och andelslägenheter.