mot · G3021023 · 1979-01-01 00:00:00 — Syftet skall vara att dels ge underlag för en bedömning av vart utvecklingen är på väg, dels belysa vilka åtgärder som kan sättas in för att styra utvecklingen. Vi vill emellertid från socialdemokratisk sida kraftigt understryka att detta inte är tillräckligt. Branschplaneringen omfattar långt ifrån alla de områden som starkt kommer att beröras av datorisering och automation . De åtgärder som kommer att krävas är dessutom inte begränsade till industripolitikens område utan omfattar en mängd områden inom samhällslivet. Vi vill slutligen något beröra planeringen på företagsnivå. Många svenska företag har en omfattande och väl genomarbetad planering av sin verksamhet. Men det finns också ett stort antal företag där planeringen är klart eftersatt. Detta har visat sig bl. a. i en råd av de företag som råkat i kris . Att förbättra planeringen i de enskilda företagen är ingen lätt uppgift för samhället. Men det är inte desto mindre angeläget, och olika vägar har också prövats. Den viktigaste vägen till en förbättring av de enskilda företagens planering är utan tvivel den som går över ett vidgat medbestämmande för de anställda. En stabil sysselsättning är ett grundläggande fackligt intresse, och ett förstärkt fackligt inflytande kommer att starkt bidra till att förbättra planeringen i företagen. Det är inte minst mot denna bakgrund angeläget att de anställdas inflytande i företagen fortlöpande ökas. Möjligheterna att utnyttja löntagarkonsulter är ibland i praktiken av avgörande betydelse när det gäller att ge de anställda underlag för ställningstaganden i för företagets utveckling centrala frågor. Frågan om löntagarkonsulter är f. n. föremål för förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Vi vill från socialdemokratisk sida understryka att frågan om de anställdas rätt att utnyttja löntagarkonsulter, om den inte på ett tillfredsställande sätt kan lösas avtalsvägen, måste bli föremål för lagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna. En aktiv industripolitik ställer stora krav på information om och analys av vad som sker på industriområdet såväl i som utomlands. Detta var en av anledningarna till att industriverket tillskapades. Vid verket finns en särskild planerings- och utredningsbyrå med uppgift att göra såväl branschutredningar som mera övergripande industristudier. Byråns verksamhet är av stort värde inte bara för statsmakterna utan också för bl. a. företag, branschföreningar och fackliga organisationer. publicerades ett femtontal olika utredningsrapporter. Vi har tidigare redovisat den uttalade passivitet som karakteriserar den borgerliga industripolitiken. Denna inställning har också satt spår i form av en föreslagen nedrustning av statens industriverk. I budgetpropositionen föreslås sålunda nu en minskning av antalet tjänster med fyra stycken. Dessutom föreslås en nedskärning av utredningsanslaget med 1 milj. kr. Att beskära industriverkets utredningsverksamhet vore djupt olyck har i sin anslagsframställning för / 81 redovisat ett behov av ytterligare sju tjänster, varav sex för handläggare och en för en assistent. Kostnaderna härför beräknas av verket till . Enligt vår mening är en sådan förstärkning av industriverkets utredningsverksamhet välmotiverad. Det är vidare angeläget att industriverkets resurser för att vid behov anlita utomstående experter och tillfällig personal inte urholkas. Vi föreslår därför att till industriverkets utredningsanslag anvisas ett jämfört med regeringens förslag med 1 milj. kr. Som vi framhöll inledningsvis i denna motion kan vi knappast förvänta någon påtaglig förstärkning av efterfrågan från övriga industriländer i det längre tidsperspektivet. Som en följd härav måste den svenska industrin förstärka sina exportsatsningar på marknaderna i övriga delar av världen. Detta ökar behovet av kunskap om nya marknader men också om nya konkurrenter som vi kommer att möta. Samhället bör aktivt medverka till att denna kunskap inhämtas och görs tillgänglig. Enligt vår mening bör därför samhället organisera en löpande insamling och analys av information om den ekonomiska och industriella utvecklingen utomlands, med speciell tonvikt på länder som ligger utanför kretsen av västliga industrinationer. Inte minst statshandelsländer och , där en industrialisering pågår, bör bevakas. Bevakningen skall syfta till att dels öka kunskapen om svenska företags möjligheter att exportera till de aktuella länderna, dels ge en uppfattning om förändringar i konkurrensbilden för svensk industri. Den måste därför ge information om bl. a. den allmänna ekonomiska utvecklingen i de aktuella länderna, innehållet i befintliga, långsiktiga ekonomiska planer och beslut om genomförandet av större investeringar. Enligt vår mening bör statens industriverk ges i uppdrag att organisera en bevakning och dokumentation av det slag som här skisserats. Det bör vara möjligt att delvis finansiera verksamheten genom avgifter. I ett inledningsskede bör dock endast direkta uppdrag avgiftsbeläggas, medan löpande sammanställning bör kunna erhållas utan kostnad för företag, branschföreningar, fackliga organisationer och andra intresserade. En successiv uppbyggnad av den föreslagna organisationen torde vara lämplig. Vi föreslår att statens industriverk för /81 anvisas 1 milj. kr. Som vi framhöll inledningsvis i denna motion kommer det att ställas allt högre krav på det svenska näringslivet. Självfallet måste staten se till att de egna företagen lever upp till dessa krav genom bl. a. ökade in 1'2 1979/80. vesteringar, satsningar på utveckling av nya produkter och ny teknik samt ökade exportansträngningar. Vi har i våra motioner om stålindustrin resp. gruvindustrin givit exempel på sådana positiva satsningar inom den statliga företagssektorn. Möjligheterna till effektivisering och samordning av de statliga företagens aktivitet måste tas till vara. I många fall torde det t. ex. finnas möjligheter till framgångsrik samverkan mellan olika affärsverk och statliga bolag i konkreta projekt. bör naturligtvis också kunna samarbeta med andra typer av företag, privata och kooperativa Däremot vänder vi oss bestämt emot sådana förslag som leder till att det statliga företagandet försvagas, t. ex. genom utförsäljningar av de mest lönsamma och expansiva delarna av den statliga företagsgruppen. Det behov av en ökad investerings- och utvecklingstakt som vi har i svensk industri måste mötas också inom den statliga företagssektorn. Vi föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att inleda överläggningar med de statliga företagen i syfte att utarbeta ett investeringsoch utvecklingsprogram . Regeringen bör redovisa resultatet av denna verksamhet för . Därvid bör också förslag om nödvändiga åtgärder för att säkra investeringsprogrammets finansiering läggas fram. Enligt vår uppfattning bör också statliga företag spela en aktiv roll i industripolitiken. Detta kan bl. a. ske genom direkta insatser för att underlätta strukturomvandlingen i skilda branscher. Sådana insatser har redan skett i flera fall. Vi har i våra motioner om skogsnäringen resp. tekoindustrin pekat på ytterligare områden där ett sådant statligt engagemang är lämpligt. Industriellt forsknings- och utvecklingsarbete Behovet av en teknisk förnyelse inom svensk industri är oomtvistat. Denna förnyelse behövs för att utveckla befintliga produkter och produktionsprocesser och därmed stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Den behövs också för att skapa nya produkter, som kan ersätta den tillverkning som av olika skäl faller bort. Stagnationen i svensk industri , med svaga investeringar inte bara i realkapital utan också i industriell forsknings- och utvecklingsverksamhet, innebär ett mycket allvarligt hot mot den svenska ekonomin. Om inte denna utveckling snabbt bryts, riskerar vi att dagens allvarliga ekonomiska och sysselsättningsmässiga problem kommer att ytterligare skärpas och bli bestående . Tillverkningen av enkla, standardiserade produkter blir för ett land med lönenivå allt svårare att upprätthålla i konkurrens med länder med långt lägre lönekostnader. nar att den svenska industrins främsta konkurrensmedel i allt större utsträckning kommer att bli arbetskraftens genomgående goda yrkeskunnande, hög teknisk nivå i produktionen och en väl fungerande organisation för framställning och hantering av industriprodukterna. Det är mot den bakgrunden uppenbart att den tekniska utvecklingen inom industrin spelar en central roll. Samhällets ansvar för sysselsättning och välståndsutveckling måste därmed också komma till uttryck i åtgärder för att påverka den industriella forsknings- och utvecklingsverksamheten. De borgerliga partiernas syn på samhällets ansvar och samhällets möjligheter att åstadkomma resultat präglas här liksom på andra områden av en övertro på marknadskrafternas förmåga och en därmed följande obenägenhet att sätta in åtgärder. Motståndet mot aktiva insatser är störst när det gäller de mest verkningsfulla åtgärderna: sådana som är direkt riktade till konkreta projekt. Från socialdemokratisk sida är vi naturligtvis medvetna om värdet av en obunden teknisk forskning liksom av forsknings- och utvecklingsprojekt som initieras genom interna företagsbeslut. Flera av de förslag som vi tidigare framfört, och som vi här skall upprepa, är ett uttryck för detta. Vi hävdar emellertid, mot bakgrund av erfarenheter från utlandet, att samhället härutöver genom riktade åtgärder på ett mycket avgörande sätt kan stimulera industrins tekniska utveckling. I många länder intar direkt stöd till konkreta utvecklingsprojekt en mycket framträdande plats i industripolitiken. Projektstödet kan omfatta såväl organisation av projekten som personella och finansiella insatser i forsknings- och upphandlingsledet eller för investeringar i produktionsutrustning. Beslut om sådana åtgärder kan självfallet inte grundas på ett underlag som tas fram internt inom samhällsorganen utan måste ske i samverkan med forskare, producenter och användare. Från socialdemokratisk sida menar vi att det är uppenbart att situationen i industrin motiverar omfattande aktiva, statliga insatser för att stimulera den tekniska utvecklingen. Vi föreslår en rad åtgärder över ett brett fält från utbildnings- och forskningsledet, över tillämpningar i form av utveckling av produktidéer till upphandlingsledet. Vissa av dessa förslag skall redovisas i de följande avsnitten i denna motion. I vår partimotion om åtgärder för forskning och teknisk utveckling framläggs andra förslag, vilka det kan vara anledning att här kort erinra om. Där framläggs förslag om anslag till ett åtgärdsprogram för att stimulera ungdomars intresse för teknisk och naturvetenskaplig forskning och till ökade basresurser vid universiteten, med tyngdpunkten på naturvetenskapliga och tekniska fakulteter. Där krävs också att regeringen dels gör en översyn av den högre tekniska utbildningen, dels till nästa års budgetproposition utarbetar förslag om ett ökat antal tjänster på mellannivå, i första hand inom de teknis Vidare föreslås en kraftig anslagsförstärkning till naturvetenskapliga forskningsrådet. Vi begär också att regeringen skall utarbeta ett förslag för att förbättra villkoren för näringslivets uppdragsforskning vid de tekniska högskolorna. Det finns också anledning att här peka på det förslag om inrättande av regionala forskningsråd för resp. som återfinns i vår forskningsmotion. En viktig uppgift för forskningsrådet blir att, med utgångspunkt i skogslänens särskilda problem, främja forskning som syftar till en utveckling av den industriella basen i dessa områden. Styrelsen för teknisk utveckling I vår partimotion om näringspolitiken våren 979 föreslog vi, med hänvisning till den särskilda näringspolitiska delegationens betänkande, att s. k. nationella utvecklingsprojekt skulle startas på områdena informationsteknik, mikroelektronik, bioteknik, kemisk produktion från inhemska råvaror samt materialforskning. Vårt förslag innebar att en särskild delegation skulle inrättas med uppgift att initiera utredningar på olika områden, göra prioriteringar mellan områdena samt tillsätta ledning och styrelse för de särskilda projektdelegationer som torde komma att erfordras. En ytterligare uppgift skulle vara att i överläggningar med struktur- och industriutvecklingsfonden utverka tillräckliga finansiella resurser. I delegationen skulle ingå företrädare för forskningen, stat och kommuner samt industrin och de anställda. Vi föreslog också att delegationen för sitt inledande arbete för utredningar, expertis etc. skulle anvisas 10 milj. kr. Regeringen beslöt att till styrelsen för teknisk utveckling (STU) anslå 10 milj. kr. för att under innevarande budgetår starta ett program för kunskapsutveckling inom området elektronik och elektrooptisk komponentteknologi. I budgetpropositionen föreslås ökade anslag för bl. a. kunskapsutbyggnad inom områdena elektronik, informationsteknik, materialteknik, kemiteknik och bioteknik. Vårt krav , som då avslogs av den borgerliga riksdagsmajoriteten, har av regeringen i budgetpropositionen delvis tillgodosetts. Det är i och för sig utomordentligt tillfredsställande att regeringen nu föreslår ett riktat stöd till forskningen inom de av oss föreslagna områdena. Regeringens förslag är emellertid på väsentliga punkter otillräckligt. Vi markerade i vårt förslag behovet av en mycket nära anknytning mellan forskningsverksamheten å ena sidan samt producenter och användare å den andra. Avsikten med denna anknytning var att forskningsarbetet skulle få en inriktning, baserad på en realistisk uppfattning om dels den svenska industrins produktionsbetingelser, dels användarnas behov. ville vi att de anställdas krav på den industriella utvecklingen skulle komma till uttryck vid prioriteringen mellan forsk Representanter för de anställda skulle ingå i delegationen. Regeringen tillgodoser genom sitt förslag inte de här angivna önskemålen. I regeringsförslaget saknas också anvisningar om hur större utvecklingsprojekt, initierade genom eller på annat sätt anknutna till forskningsverksamheten, skall finansieras. Vi angav i vårt förslag att den av oss föreslagna struktur- och industriutvecklingsfonden skulle få svara för större delen av den nödvändiga finansieringen. Att regeringen nu avstår från att anvisa någon bestämd finansieringskälla innebär självfallet inte att det därmed kommer att saknas tänkbara sådana i varje enskilt fall. Enligt vår uppfattning är det emellertid av stor betydelse för effektiviteten i verksamheten att det byggs upp ett nära och systematiskt samarbete mellan det forskningsstödjande organet och organ med uppgift att svara för utvecklingsinvesteringar i industrins produktionsapparat. En ömsesidig påverkan kan därigenom uppnås, varigenom förutsättningarna för praktiska resultat av forskningsarbetet blir påtagligt förbättrade. Vi anser således från socialdemokratisk sida att regeringsförslaget i här angivna avseenden uppvisar klara svagheter. Det är emellertid, enligt vår uppfattning, möjligt att genom en komplettering av regeringens förslag om organisation av insatserna göra denna betydligt mera effektiv. Denna komplettering måste i första hand innebära att ett intimt samarbete byggs upp mellan STU och ett organ med mycket avsevärda resurser för finansiering av investeringar i enskilda industriprojekt. Vi upprepar på annan plats i denna motion vårt tidigare förslag om att en struktur- och industriutvecklingsfond inrättas. Enligt förslaget skulle fonden få en sådan omfattning och en sådan verksamhetsinriktning att den skulle kunna på ett avgörande sätt bidra till att forskningsresultaten fördes ut i praktisk tillämpning. Härför krävs emellertid att samarbetet mellan STU och fonden organiseras på ett sådant sätt att den överblick man från fondens sida har över realistiska industriella utvecklingsprojekt kommer till uttryck vid inriktningen av forskningsverksamheten. bör därför ge regeringen i uppdrag att utarbeta närmare förslag till hur ett fast samarbete mellan STU och struktur- och industriutvecklingsfonden skall organiseras. Från socialdemokratisk sida menar vi alltså att det är möjligt att regeringens förslag, med här angivna kompletteringar, kommer att innebära en väsentlig stimulans av industrins utveckling på de aktuella områdena. Vi accepterar därför t. v. att verksamheten organiseras inom ramen för STU:s verksamhet. Om det emellertid skulle visa sig att någon verkligt effektiv industriell stimulans därvid inte uppnås, kommer vi att ta frågan under förnyat övervägande. Vi har framhållit att enskilda människors idérikedom och uppfinningsförmåga skulle kunna tas till vara på ett betydligt bättre sätt än vad som sker. Självfallet finns det inom den breda satsning på teknisk utveckling som vi här föreslår många förslag som skulle få sådana effekter. Vi menar emellertid att det också finns anledning att vidta åtgärder som är direkt avsedda att förbättra uppfinnarnas villkor. Uppfinnare och andra innovatörer arbetar ofta under förhållanden som i flera avseenden är mindre tillfredsställande. Många upplever problem med sin ekonomiska försörjning och sociala trygghet, vilket försvårar möjligheterna till kreativt arbete. Att finna lokaler och verkstadsutrustning för experiment, tillverkning och provning av prototyper är också ofta besvärligt. Vi upprepar vårt tidigare förslag om att 5 milj. kr. anvisas för ekonomiskt stöd till de enskilda uppfinnarna. Stödet skall förslagsvis utgå med . till vardera 100 uppfinnare. Ansökan bör ske genom de regionala utvecklingsfonderna och medlen fördelas av en särskild styrelse med representanter för STU, industriverket, de regionala utvecklingsfonderna och företrädare för uppfinnarna. Stödet bör kunna utgå även än . Omläggning av beskattningen för att stimulera industrins tekniska forsknings- och utvecklingsverksamhet har framhållits att situationen i den svenska industrin motiverar extraordinära åtgärder, som uppmuntrar till industriell förnyelse och satsning på utvecklingsprojekt. Vi finner det mot den bakgrunden nödvändigt att, vid sidan av de omfattande riktade insatser som vi förespråkar, på ett mer allmänt sätt stimulera industrins egen forsknings- och utvecklingsverksamhet. pekade vi på detta med hänsyn till kraven på en långsiktig förnyelse av svensk industris otillräckliga forsknings- och utvecklingsverksamhet och förordade förändringar i avdragsreglema. framförde vi på nytt vårt förslag. ser vi ännu tydligare allvaret i den ekonomiska situationen och de utomordentliga påfrestningar som väntar svensk ekonomi . Snara och kraftfulla åtgärder är nödvändiga, för att den svenska industrins utveckling skall kunna vändas uppåt. Vi vill därför upprepa vårt förslag om en tidsbegränsad kraftig stimulans av industrins egen forsknings- och utvecklingsverksamhet genom förändringar i reglerna för skatteavdrag. Det nuvarande tioprocentiga avdraget bör sålunda enligt vår mening fördubblas till ett tjugoprocentigt avdrag. Därutöver bör det s. k. ökningsavdraget förbättras ytterligare. Det bör ske på det sättet att företagen får göra ett extra avdrag för den del av forsknings- och utvecklingskostnaderna som överstiger den genomsnittliga nivån för godkända sådana avdrag och Vid beräkningen av den ökade forskningsvolymen bör en schablonmässig reducering med hänsyn till inflationsutvecklingen ske. Det 100-procentiga avdraget bör således gälla volymmässiga ökningar. Med den föreslagna utformningen av avdragen skulle med antagande av en kraftig ökning av forsknings- och utvecklingsvolymen i företagen avdragen i stället kunna ökas från 400 till närmare 1 000 milj. kr. Det inkomstbortfall som avdragen skulle medföra i form av uteblivna skatteinkomster bör kompenseras genom motsvarande höjning av den generella inkomstskatten för företag. Behovet av ökning kan beräknas utgöra . Den statliga bolagsskatten bör sålunda höjas från för att finansiera den föreslagna ökningen av forsknings- och utvecklingsavdragen. Omläggningen skulle få den innebörden att den statliga vinstskatten skulle förskjutas från företag med omfattande forskningsarbete till företag med mindre sådan verksamhet. Stimulanseffekten skulle härigenom ytterligare understrykas. Ett problem i sammanhanget är att avdrag endast kommer sådana företag till godo som redovisar vinst. Därför bör företag som inte redovisar vinst få möjlighet till ett särskilt bidrag. Bidraget bör då självfallet i likhet med vad som gäller investeringsavdragen utformas med hänsyn till skatteffekten, dvs. utgå av avdragsbeloppets storlek. De föreslagna ändringarna bör gälla . Bakom den samlade industriella forsknings- och utvecklingsverksamheten i världen ligger i utomordentligt stor utsträckning statliga beställningar och riktat statligt stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt. I första hand gäller det naturligtvis militärindustrin, men statliga insatser av detta slag spelar också mycket stor roll för utvecklingen inom rymdforskningen och den därpå baserade industrin liksom inom dataoch energiproduktionsområdena. Även i vårt land har samhällets insatser haft genomgripande betydelse för industrins utvecklingsarbete. Detta gäller inte enbart försvarsindustrin, utan andra exempel kan också anföras. beställningar har haft stor betydelse för utvecklandet av en internationellt konkurrenskraftig turbinindustri samt också för tekniska lösningar av långdistansöverföring av starkström. upphandling av telesystem har haft en omvittnad stor betydelse för utvecklandet av en teleteknisk industri i av internationell toppklass. Exemplen kan mångfaldigas. har en i förhållande till de flesta andra länder mycket väl utvecklad samhällsservice. I finns en tradition att lösa viktiga mänskliga behov via insatser i den offentliga sektorn. Detta gäller bl. a. inom sjukvården, undervisningen och kollektivtrafikens områden. En ökad satsning på utvecklingsarbete inom dessa områden medför att vårt lands förmåga att på ett ekonomiskt riktigt sätt lösa för medborgarna väsentliga och angelägna behov förbättras. Den tekniska utvecklingen på dessa områden är alltså av största betydelse för medborgarna i gemen. Det är emellertid också väsentligt att detta utvecklingsarbete bedrivs på ett sådant sätt att resultaten härav kan nyttiggöras även för den svenska industrins utveckling och dess export. Över hela världen tenderar den offentliga sektorn att växa, och uppfattningen att angelägna mänskliga behov måste tillgodoses i kollektiva former blir alltmer spridd. Om vi från svensk sida kan utveckla internationellt sett slagkraftiga lösningar, kommer därför en växande marknad att stå till förfogande. Det är mot den bakgrunden vi från socialdemokratisk sida vid ett flertal tillfällen aktualiserat frågan om inrättande av särskilda samhälleliga utvecklingsbolag. I vår partimotion krävde vi att fem utvecklingsbolag skulle inrättas inom områdena transportsystem, hjälpmedel inom utbildningsområdet, medicinsk teknik, miljövårdsteknik och energiteknik. För samtliga dessa områden gäller: att det finns angelägna samhällsbehov som behöver tillgodoses, att ligger långt framme i utvecklingen internationellt sett, att svensk industri bör ha goda förutsättningar att utveckla konkurrenskraftiga lösningar, att en snabb internationell expansion av efterfrågan är att förutse. Vårt förslag innebar att vi inom ramen för de fem bolagen skulle bygga upp ett samarbete mellan forskare, användare och producenter och genom statliga finansiella insatser stödja utveckling och upphandling av produkter och systemlösningar. Den bärande tanken i förslaget var alltså att skapa instrument med möjligheter att koppla samman insatser för forskning med stöd till exempelvis investeringar i industrins produktionsapparat och upphandling av referensanläggningar. För att påtagligt kunna påverka den industriella utvecklingen inom de aktuella områdena, måste bolagen förfoga över mycket betydande finansiella resurser. Vårt förslag att bolagen inledningsvis skulle tillföras ett aktiekapital vardera på 5 milj. kr.