mot · G2022110 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om sammansättningen av försvarskommitté har tagit flera beslut för att stimulera den allmänna debatten i försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Således inrättades temporärt ett särskilt anslag för detta ändamål i samband med behandlingen av försvarsutrednings betänkande. Beloppen var små men utgjorde ändå en inledning, som förhoppningsvis kommer att återupprepas i större skala inför nästa försvarsbeslut. Det finns anledning att gå vidare på den inslagna vägen och försöka finna fier former för att stimulera en aktivare försvars- och säkerhetspolitisk debatt. Debatten kan stimuleras på många olika sätt. Vi föreslår här att det sker genom o stöd åt folkrörelser för upplysningsarbete o förstärkning av den icke-militära forskningen - fredsforskning o granskning via oberoende organ - ett svenskt o vetenskaplig fristående expertis för riksdag och allmänhet o sakkunniga granskare i officiella utredningar. Intresset kring försvars- och säkerhetsfrågorna har ökat . Inte minst har intresset för nedrustningsfrågor tagit fart. Såväl diskussionen kring det svenska flygvapnet som den extra generalförsamlingen har bidragit härtill. Denna debatt är välkommen och måste understödjas. På den socialdemokratiska partikongressen påtalades bl. a. den nödvändiga mobiliseringen av människorna, folkrörelserna och andra ideella organisationer till kamp mot rustningsvanvettet. Kongressen beslöt att en promille av militärutgifterna skall anslås för ett upplysningsarbete för nedrustning. I den socialdemokratiska partimotionen om nedrustning föreslås en stegvis uppbyggnad av detta stöd med 4 milj. kr. Förstärkning av den icke-militära forskningen och fredsforskningen Nästan all forskning om försvars- och säkerhetsfrågor är knuten till (), som är största forskningsorganisation med ca 1 500 anställda och underställd ÖB. Till den militära forskningen och utbildningen föreslås i årets budget över 800 milj. kr. 1 1978/79. internationella fredsforskningsinstitut () föreslås få 7,03 milj. kr. Universitetens freds- och konfliktforskning i , och har f. n. tre tjänster inom utbildningssektorn. har uttalat sig för att fredsforskningens resurser borde förstärkas men har inte valt att direkt styra resurser dithän. Flera vägar kan väljas för att förstärka den icke-militära forskningen: o Universitetens fredsforskningsanslag ökas kraftigt, o Resurser överförs från militär till icke-militär forskning, o FOA underställs utrikes- och försvarsdepartementet, o Kunskaperna inom FOA utnyttjas för civila ändamål. Den totala obalansen inom sektorn talar för sig själv. Därtill kommer att det är viktigt att finna motvikter mot försvarstänkandet, som lätt tenderar att bli hot-inriktat. En motvikt kan ett sådant utrikespolitiskt tänkande vara som ser på möjligheterna att utnyttja varje situation fredspolitiskt. Likaså behövs hos icke-supermakterna, som motvikt mot supermakternas rustningskunnande, en forskning som skärskådar argument och för fram kritik och motförslag. Detta kunde vara en väg att begränsa militariseringen av världens tänkande. FOA:s olika sektioner innehåller sammantaget en tvärvetenskaplig forskning som sträcker sig från vapenutveckling och stridsmedel till säkerhetspolitisk planering och prediktion. FOA tillhör den militära delen av försvarsmakten. Petita, planering och anvisningsrätt tillkommer ÖB, även om successivt en rad andra intressenter fått möjlighet att utnyttja FOA:s kapacitet. En förändring innebärande att FOA skulle sortera under några centrala departement, exempelvis utrikes- och försvarsdepartementen, skulle kunna resultera i att forskningsområdena förskjuts mot ekonomiska försvarsfrågor, civilförsvar och alternativa försvarsformer. Vissa delar av FOA 2,3 och 4 borde kunna åläggas att vid varje uppdrag överväga hur dess kunnande skulle kunna utnyttjas för civila ändamål och hur t. ex. produktionsresurser inom försvarsindustrier skulle kunna omställas till civil produktion. Ett tekniskt kunnande för omrustning skulle kunna växa fram inom FOA. Granskning via oberoende organ - ett svenskt En aktiv försvars- och säkerhetspolitisk debatt ger medborgarna möjlighet att delta i beslutsfattande vid fler tillfallen än de allmänna valen. Men debatten får inte betraktas som självändamål utan bör leda till skapande aktivitet, som kan ge nya idéer för praktisk politik. En väg att förstärka medborgarnas demokratiska kontroll över rustnings- och vapenutvecklingen vore att samhället stöder en kritisk objektiv granskning via oberoende, fristående organ. Sådana fristående organ, med uppgift att kritiskt granska såväl militärens som industrins uppgifter, finns i ett flertal länder dock inte i Arbetet kan variera, men huvuduppgifterna är att via forskning och analys avvärja ett alltför starkt inflytande från det militära etablissemanget. Insamlandet av basdata och utgivande av regelbundna tidskrifter, forskningsrapporter, oberoende artiklar och böcker ingår i det regelbundna arbetet. SIPREs uppgifter är internationella. Ett svenskt skulle fylla motsvarande uppgifter för svenska behov. Vetenskaplig fristående expertis för riksdag och allmänhet En annan väg att skaffa allmänhet och politiker en överblick och möjlighet till kontroll vore att mobilisera självständiga vetenskapliga experter, som skulle fungera som rådgivare åt de politiska beslutsfattarna. innebär rustningarna snarare en matematisk och vetenskaplig tävlan än en militär. En fristående civil granskningsgrupp, bestående av forskare och lekmän kompetenta att bedöma militära och militärekonomiska åtgärder och med rätt till insyn i processen, skulle kunna få till uppgift att vara rådgivare åt och att informera allmänheten om militära program och förhandlingar. Den skulle kunna vara en stark röst mot nya vapensystem. Vid förhandlingar skulle den kunna tjänstgöra som ett hinder för att militära prestigeskäl gjorde sig gällande. Sakkunniga granskare i officiella utredningar Om en öppnare försvarsdebatt skall kunna stimuleras, är det viktigt att det material som redovisas från officiella försvarsutredningar är begripligt för allmänheten. Kunskap om analys, underlagskriterier och sakmaterial liksom hotbilder och krigsspel måste finnas tillgängliga på för medborgarna begripligt språk för att en öppnare debatt skall bli verklig. Det är därför nödvändigt att kvalificerade personer utanför försvarsanknutna institutioner, myndigheter och försvarsetablissemang ges möjlighet att delta i arbetet på samma villkor som dessa myndigheter - men med uppgift att granska allt underlagsmaterial samt redovisa sina synpunkter såväl till utredningen som till offentligheten. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att en grupp sakkunniga utanför försvarsetablissemanget ingår i försvarskommitténs fortsatta arbete med i motionen skisserade arbetsuppgifter. () () *Se även motionen 1978/79:2111