mot · G2022268 · 1979-03-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:127 om åtgärder för att främja sysselsättningen i Regeringens proposition 1978/79:127 har presenterats som ett omfattande åtgärdspaket. Förslagen harangetts vara främst inriktade på åtgärder som långsiktigt kan förbättra sysselsättningen i länet. Denna presentation är en grov skönmålning av verkligheten. En sammanräkning av kostnaderna förde föreslagna åtgärderna visaratt summan uppgår till 891 milj.kr., inte som regeringen hävdar. Av dessa 891 milj. kr. går 525 milj. kr. till kostnader för åtgärder med tillfällig effekt, typ beredskapsarbeten. Mot bakgrunden av enorma behov av långsiktiga satsningar på industriell utveckling framstår de återstående 366 miljonerna som ett halmstrå till en drunknande. Propositionen saknar däremot inte honnörsord. Genomgående säger man sig från regeringens sida vilja utreda, främja, "stimulera. Det har konstaterats att det inte är bristen på utredningar som är orsak till nuvarande svåra situation. Knappast någon landsdel har utretts så ingående. Det saknas inte heller organ med uppgift att främja" och stimulera utvecklingen. I propositionen nämns en hel rad, som Norrlandsfonden, Norrbottendelegationen, Regioninvest, Utvecklingsfonden, . Allt som dessa organ arbetar fram går vidare till STU, där storfinansen har ett dominerande inflytande. Måhända finns här en del av förklaringen till att inte alla goda inititativ kommer just till godo. Det finns anledning att ställa frågan om var de samlade resultaten redovisas och varsamordningen sker av insatserna och verksamheterna. Vad som krävs är en huvudman med regional politisk förankring. Landstingen representerar en sådan kraft. Men intill dess att planeringsverksamheten överförts till denna politiskt förankrade instans är det nödvändigt att ges förutsättningar att effektivt planera för sysselsättningen. Enligt riksdagsbeslut åvilar det nu länsstyrelserna att ansvara för sysselsättningsplanering. I står ca 23 000 människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Akut handlar det alltså om att planera för sysselsättning åt alla dessa. Men har inte tilldelats medel för att tillsätta de personer som krävs för en sådan planering. kommunisterna har i motioner väckta under den allmänna motionstiden tagit upp förslag med långsiktig verkan för . I motionen 1978/79:212 krävs en utvecklingsplan för , i motionen 333 föreslås åtgärder för att säkra malmfältskommunernas framtid, motionen 335 behandlar åtgärder för stål-och gruvindustrin och i andra motioner berörs andra delar av näringslivet i . 1 föreliggande motion berörs därför endast inslag i regeringens proposition 127. Regeringens förslag om inrättande av ett marknadsföringsbolag bör kompletteras med att ett sådant också skall inkludera försäljning. I direktiven för detta bolag bör ingå uppgifter att utveckla handeln med de socialistiska länderna och utvecklingsländerna. Vpk delar uppfattningen om att ett kraftvärmeverk bör uppföras i anslutning till i . Detta skall dock drivas med masugns- och LD-gas, inte koksgas, som i stället skall reserveras för ammoniaktillverkning som ett led i tillverkning av konstgödslet NPK. Detta krav utvecklas i motionen 212. kommun befinner sig i en särskilt brydsam sysselsättningssituation, inte minst på grund av den pågående avvecklingen av kraftverksutbyggnaden. Sett mot den bakgrunden är det riktigt att satsa på ett särskilt prospekteringsprojekt i denna kommun. Med vetskap om de rika mineraltillgångar som finns i området Svappavaara-Kaunisvaara är det dock angeläget att liknande prospektering också igångsätts i detta mineralbälte. Det är också angeläget att resultaten av detta prospekteringsarbete redovisas för berörda kommuner och för landsting i syfte att effektivisera planeringsarbetet. Förslaget om en forskningsstation i gruvbrytning, lokaliserad till , är ett led i malmfältskommunemas utveckling. Det bör dock uppmärksammas att resultaten av forskningsstationens arbete inte får inriktas på att ge , Asea, och andra tillverkare av gruvutrustning fördelar utan att den föreslagna stiftelsens verksamhet måste syfta till patentägande som sedan används i regionalpolitisk! Stiftelsen måste ställas under demokratisk kontroll. I propositionen nämns en pågående remissbehandling av Norrbottendelegationens förslag om en projektgrupp, benämnd mineraltekniskt utvecklingscentrum, under STU. I motionen 1978/79:2028 har vpk utvecklat sin syn på den mineralpolitiska utvecklingen. En sådan verksamhet måste handläggas av en parlamentariskt tillsatt kommission under och alltså inte handhas av STU. Konstaterandet i propositionen att det finns ytterligare mineralprojekt som kan bli av betydelse för sysselsättningen i inland stämmer väl med vpk:s förslag om utvinning av aluminium samt kalium för konstgödseltillverkning. Föredragande statsråd säger sig ha för avsikt att "låta närmare utreda förutsättningarna för" att inrätta en särskild servicecentral för statsverken i eller . Detta är en av de punkter där propositionen kunde ha innehållit ett konkret förslag. Ett initiativ av det härslaget torde inte behöva någon mer långdragen utredning. i propositionens avsnitt om statensjärnvägar redovisas förslag om olika upprustnings- och ombyggnadsåtgärder på . Men regeringen anser sig inte ha underlag för ett ställningstagande. Enligt vpk:s mening är det nödvändigt att snabbt komma till beslut om upprustning. södra omlopp har avgörande betydelse för hela kustregionens framtid och inte minst för NJA och hamnverksamheten i . Redan det talar för snabba beslut om förbättringsarbeten på det södra omloppet. Ett ytterligare skäl är att hamnen i är den naturliga utskeppningsplatsen för handeln med socialistiska länder. När det gäller utbyggnad av nya järnvägslinjer finns det starka motiv för att prioritera en järnväg genom mineralbältet Svappavaara-Kaunisvaara. Sammankopplad med den finska järnvägen i Kolari ger en sådan linje många utvecklingsmöjligheter för näringslivet i . Problemen med olika spårvidd kan lösas, eftersom Notviksverkstaden redan nu har färdigprojekterade vagnstyper som kan kombineras för olika spårvidder. I propositionen betonas flygets betydelse. För att öka denna är det för del nödvändigt att också få fram beslut om en inlandsflygplats. Inte heller i denna proposition ges någon klar statlig målsättning för det svenska - och i detta sammanhang närmast det norrbottniska - jordbruket. För del finns utredningsunderlag. Där har bl. a. klargjorts att är underförsörjt, främst när det gäller mjölkproduktion. Åtgärder på det jordbrukspolitiska området torde således inte behöva ytterligare underlag för beslut. Regeringens proposition lämnar mycket i övrigt att önska när det gäller att skapa underlag för en långsiktig utveckling av näringsliv. Lösryckta ur ett riktigt sammanhang skapar olika initiativ inget underlag för en sådan utveckling. Det är först när satsningen sker på projekt som kopplas till länets naturliga förutsättningar som varaktiga resultat kan nås. Satsningarna måste vara led i en politik för förädling av råvarutillgångar. Med hänvisning till det anförda och med anledning av propositionen 1978/79:127 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att i direktiven för det i propositionen föreslagna marknadsföringsbolaget införa uppgiften att utveckla handeln med de socialistiska länderna och utvecklingsländerna, 2. att uttalar att ett kraftvärmeverk i anslutning till i bör drivas med masugns- och LD-gas, 3. att uttalar att det i propositionen föreslagna särskilda prospekteringsprojektet i kommun utvidgas till att omfatta mineralbältet Svappavaara-Kaunisvaara, 4. att uttalar att en särskild servicecentral för statsverken inrättas i eller och att medel härför anvisas, 5. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att starta upprustning av södra omlopp, 6. att hos regeringen hemställer om åtgärder för utbyggnad av en ny järnvägslinje Svappavaara-Kaunisvaara, med förlängning till finska Kolari. 7. att hos regeringen hemställer om att förslag utarbetas om en inlandsflygplats i , 8. att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder för upprustning av det norrbottniska jordbruket. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) GOTAB 61842 Slockholm 1979