ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022657 · 1979-05-02 00:00:00 — 1978/79 26572661 Motion 1978/79: 2657 med anledning av propositionen 1978/79: 210 om ändrad företagsbeskattning I regeringens proposition 1978/79: 210 framläggs förslag om ändrade regler för beskattning av företag. Men trots att vissa förbättringar för egenföretagare föreslås, saknas viktiga skattereformer för de mindre och medelstora företagen. Något som särskilt borde ha beaktats av regeringen är de bristande möjligheterna för mindre företag att utnyttja det särskilda forskningsavdraget vid taxering till statlig inkomstskatt. gäller regeln att endast kostnad för sådan anställd som till övervägande del utfört forsknings- eller utvecklingsarbete får inräknas i underlaget. Detta betyder i praktiken att kostnader för anställd som inte till av sin arbetstid sysslat med forskning och utvecklingsarbete (FoU) icke får medräknas. Situationen är emellertid den att endast större företag normalt kan anställa personal med uppgift att under hela eller större delen av sin arbetstid ägna sig åt FoU. I de mindre företagen får man nöja sig med att låta lämpliga och duktiga medarbetare ägna sig åt FoU . Men trots att det för dessa medarbetare endast blir fråga då och då, kan det bli fråga om sammanlagt många arbetstimmar och avsevärda kostnader. Detta till trots kan de mindre företagen på grund av skattelagstiftningen inte utnyttja det extra avdraget för FoU, då FoU-arbetet praktiskt taget alltid understiger halva årsarbetstiden. Verkningarna av detta är klart negativa för utvecklingen av svenskt näringsliv, då det i de mindre företagen ofta är lättare än i storföretagen att få till stånd ett innovationsvänligt klimat. En förändring av 4 § förordningen avseende särskilt forskningsavdrag vid taxeringen till inkomstskatt, så att avdraget även kan utnyttjas av mindre företag med FoU-arbete understigande en halv årsarbetstid, skulle vara en god samhällsekonomisk investering då det underlättar bevarandet av de mindre företagens viktiga roll som idé- och innovationsföretag. Därtill skulle det förbättra de små företagens möjligheter att konkurrera på lika villkor med de större företagen. Vi anser en förändring på detta område viktig och hemställer att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till förbättrade möjligheter för mindre företag att utnyttja det särskilda forskningsavdraget. 1 1978/79. 1978/79: 2657 Med stöd av det ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag som möjliggör för mindre företag att utnyttja det särskilda forskningsavdraget, även om FoU-arbetet understiger en halv årsarbetstid.
mot · G2022659 · 1979-05-02 00:00:00 — Motion 1978/79: 2659 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 210 om ändrad företagsbeskattning För kulturarbetare föreslås i propositionen 1978/79: 210 ett inkomstutjämningssystem av skogskontomodell. Förslaget innebär i huvudsak att en kulturarbetare, som visst år har fått en ovanligt hög inkomst, kan fördela beskattningen av en del av inkomsten på de därpå följande sex beskattningsåren. Tekniskt sett görs denna inkomstutjämning på det sättet att kulturarbetaren får avdrag för belopp som betalas in på ett särskilt bankkonto (upphovsmannakonto). Beloppet beskattas när det, senast , betalas ut från banken. Den föreslagna inkomstutjämningen knyts till ersättningar som den skattskyldige uppbär i egenskap av upphovsman enligt lagen (1960: 729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk och som skattemässigt skall redovisas som intäkt av rörelse. Enligt vår uppfattning innebär förslaget en betydande skattemässig förbättring för ifrågavarande inkomsttagarkategori. I ett hänseende anser vi emellertid att förslaget är onödigt restriktivt. I propositionen föreslås krav på att upphovsmannaintäkten skall överstiga motsvarande intäkt under de två närmast föregående beskattningsåren med . Vi befarar att denna gräns i åtskilliga fall kan leda till att inkomstutjämningssystemet inte kan tillämpas och föreslår att ifrågavarande gräns i stället sätts till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att uppskov med beskattning genom insättning på upphovsmannakonto skall medges om upphovsmannaintäkten överstiger motsvarande intäkt under de två föregående beskattningsåren . () () ()
mot · G2022664 · 1979-05-02 00:00:00 — Motion 1978/79: 2664 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 210 om ändrad företagsbeskattning I regeringens proposition 1978/79: 210 föreslås ändrade regler för företagsbeskattningen. Enligt både regeringens och företagsskatteberedningens förslag skall ett särskilt tillägg på utgå då en allmän investeringsreserv återförs till beskattning. Motsvarande tillägg är för investeringsfonderna. De skäl som framförs i propositionen för ett högre tillägg då det gäller den allmänna investeringsreserven är enligt vår uppfattning inte bärande. Tilläggets syfte är att det skall vara en tillräckligt kraftig sanktion för att avhålla egenföretagare som inte har något investeringsbehov från att göra avsättning till investeringsreserven. Det är enligt vår uppfattning helt uppenbart att ett särskilt tillägg på uppfyller dessa krav. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att det särskilda tillägget som skall utgå då en allmän investeringsreserv återförs till beskattning fastställs till . () ()
mot · G2022672 · 1979-05-04 00:00:00 — Motion 1978/78: 2672 med anledning av propositionen 1978/79: 207 om förvärv av aktier i och I propositionen 1978/79: 207 framläggs förslag om statens medverkan i en finansiell rekonstruktion av och . Enligt vår uppfattning bör propositionen bifallas och det preliminära avtal som statens förhandlare träffat med de berörda företagen godkännas. De berörda företagen har med sin kooperativa ägarbakgrund en speciell position i branschen. Företagen är så till vida ett uttryck för ca 90 000 enskilda skogsägares vilja att bidra till den industriella utvecklingen. Avtalen bygger på dessa skogsägares lojala uppslutning bakom sina organisationer skogsägareföreningarna. Detta är basen för de berörda industriernas långsiktiga råvaruförsörjning. De statliga ägarengagemangen i dessa industriföretag med en kooperativ ägarbakgrund är en unik insats och en ny form av samarbete mellan staten och kooperationen. Från samhällets synpunkt är det angeläget att denna nya form av samarbete inte minskar de ursprungliga ägarnas engagemang och ansvar för verksamheten. Enligt vår uppfattning är det därför angeläget att det statliga engagemanget får en speciell uppläggning med möjligheter till särskilda arrangemang för uppföljning. Det är därför motiverat att statens aktieinnehav i de två företagen inte förvaltas av statens fond för aktier utan av ett för ändamålet särskilt bildat strukturbolag. Därmed skulle ett instrument skapas väl ägnat att svara för statens insatser i företag med en kooperativ ägarbakgrund. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar hos regeringen anhålla att ett särskilt strukturbolag bildas för förvaltning av statens aktieinnehav i företag med en kooperativ ägarbakgrund och att statens aktier i och förvaltas av detta bolag. () . ÅSLING (c)
mot · G2022673 · 1979-05-04 00:00:00 — Motion 1978/79: 2673 med anledning av propositionen 1978/79: 207 om förvärv av aktier i och Propositionen 1978/79: 207 innehåller förslag om en finansiell rekonstruktion av och . Förslaget innebär också att 500 milj. kr. resp. 600 milj. kr. anvisas för förvärv av aktier i bolagen. Överenskommelsen mellan staten och de båda bolagen regleras genom avtal. I detta avtal sägs bl. a. att parterna skall verka för att Bolagets (NCB:s) verksamhet bedrivs efter affärsmässiga grunder och att den påbörjade strukturomvandlingen och rationaliseringen genomförs för att åstadkomma långsiktig konkurrenskraft, lönsamhet och konsolidering. Vpk anser inte att denna formulering, med sin ensidigt företagsekonomiska inriktning, är acceptabel särskilt inte mot bakgrund av de förödande konsekvenser som rationaliseringarna inom skogsbruket har haft för många orter och hela landsdelar. Vi anser att överenskommelsen också måste innebära ett ömsesidigt ansvarstagande för den regionalpolitiska utvecklingen och för att trygga jobben för dem som berörs av den verksamhet som bedrivs av de avtalsslutande bolagen. Under hänvisning till ovanstående och med godkännande av propositionen 1978/79: 207 föreslås att uttalar att som tillägg till Huvudavtal mellan och , ekonomisk förening, tredje stycket, och Huvudavtal mellan å ena sidan Staten och å andra sidan u. p. a., , ekonomisk förening, , ekonomisk förening, , ekonomisk förening, u. p. a., , ekonomisk förening, samt u. p. a., andra stycket bör tillföras: Parterna skall även verka för att verksamheten bedrivs på sätt som främjar regional utveckling och säkrar de anställdas rätt till arbete. (vpk) (vpk)
mot · G2022675 · 1979-05-04 00:00:00 — Motion 1978/79: 2675 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 208 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. kommunisternas krav på att mervärdeskatten på livsmedel skall slopas är fortfarande högaktuell. Trots att inflationen inte varit fullt så våldsam som , 7,3 resp. 13,0 pro cents ökning av den allmänna prisnivån, så är den fortfarande så hög att den åstadkommer en minskning av reallönerna för den stora massan av löntagare. Detta påpekas ju också i propositionen 1978/79: 208 i avsnittet om livsmedelssubventionemas effekter. Den kraftiga prisökningen på livsmedel (17,) har ersatts av en lägre ökningstakt på . Men när det gäller baslivsmedel så har dessa, trots subventionerna, ökat mera i pris än varor i allmänhet med . Den utvärdering av livsmedelssubventionemas effekter som gjorts av jordbruksnämnden visar också att subventionerna, utom när det gäller mjölken, inte på långt när kompenserar momseffekten. För ost, fläsk och kött ligger subventionerna , vilket skall jämföras med en momseffekt på . understryker också att de gjorda beräkningarna av hur konsumtionen påverkas av subventionerna endast kan betraktas som grova uppskattningar. Så har mjölken exempelvis subventionerats , men konsumtionsökningen uppskattas till . drar slutsatsen att mjölk är nästan helt okänslig för prisförändringar. Även för övriga subventionerade baslivsmedel är prisstabiliteten påfallande. Detta stämmer väl överens med vad kommunisterna alltid har hävdat. Varje familj behöver en viss kvantitet baslivsmedel. Denna kvantitet måste inhandlas även om priserna varierar inom ganska vida gränser. Höga livsmedelspriser medför att en större del av inkomsten går åt till mat. Ju lägre den sammanlagda familjeinkomsten är, desto större relativ betydelse får matkontot. Det finns således få områden inom skattesystemet där orättvisan mellan olika inkomstgrupper är mera uppenbar än på livsmedelsområdet. Ett avskaffande av mervärdeskatten på livsmedel eller ökade subventioner för att erhålla samma effekt är därför åtgärder som får direkt omfördelande verkan mellan olika inkomstgrupper. kommunisterna vidhåller därför kravet på att mervärdeskatten på livsmedel skall avskaffas så fort som möjligt och att den, när det gäller baslivsmedel, tas bort . 1978/79: 2675 vet på en breddning av det varusortiment som ingår i begreppet baslivsmedel, t. ex. fisk och andra viktiga livsmedel, kvarstår. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att momsen på baslivsmedel avskaffas fr. o. m. , samt antar följande Förslag till Lag om ändring i lagen (1968: 430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrives att 8 § lagen (1968: 430) om mervärdeskatt skall ha följande lydelse: 1) skepp är avsedd, 15) baslivsmedel Denna lag träder i kraft . 2. att uttalar sig för slopande av hela momseffekten på livsmedel och hos regeringen begär förslag härom 3. att hos regeringen begär att en översyn och breddning av det varusortiment som ingår i begreppet baslivsmedel genomförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2022676 · 1979-05-04 00:00:00 — Motion 1978/79: 2676 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 208 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. har det funnits ett prisstöd till broilernäringen. Utan närmare motivering har regeringen i propositionen 1978/79: 208 föreslagit avskaffande av detta stöd från . De pengar som jordbruksnämnden beräknat för ändamålet, högst 20 milj. kr., finns inte med i regeringens förslag. I stället skall en viss omfördelning av livsmedelssubventionema övervägas, om ett fortsatt stöd till broilemäringen anses behövligt. Enligt vår uppfattning är detta uttalande i propositionen oklart och tänjbart. Det bidrar inte till att stilla den oro som spridit sig hos de anställda i branschen sedan regeringens planer på indragning av prisstödet blev kända. Det är heller inte uttryck för en vilja till samordning av samhällets olika stödinsatser för denna näring. Branschen har brottats med problem. Stat och kommun har då medverkat både vid etableringar och rekonstruktioner av företag. Förändringar av prisstödet kan ej godtas, om de innebär att alla tidigare satsningar skulle vara bortkastade. i , kommun, skulle bli direkt nedläggningshotad om prisstödet upphör. Efter långa förhandlingar och med hjälp av statliga lån och kommunala subventioner kom man äntligen fram till en lösning som tryggade sysselsättningen vid denna anläggning. F. n. har man där 135 anställda. En planerad utbyggnad hos Guldfågeln i kommun kommer dessutom att skjutas upp. Vi förutsätter att konstruktionen av samhällets stöd till broilernäringen blir sådan att olika stöd samordnas, att drastiska förändringar undviks och att sysselsättningen tryggas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att prisstödet till broilernäringen skall bibehållas där det är nödvändigt för att trygga sysselsättningen. () () () () () () () NORSTEDH TRYCKERI 197»
mot · G2022683 · 1979-05-07 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:212 om ändring i , m. m. 1 propositionen 1978/79:212 om ändring i m. m. föreslås bl. a. att institutet anstaltsbehandling i samband med skyddstillsyn skall upphöra. I stället föreslås att det skall bli möjligt att kombinera skyddstillsyn med ett annat kortvarigt frihetsberövande. Detta frihetsberövande skall enligt propositionen vara tidsbestämt, kallas för fängelse och kunna ådömas högst . En dom på skyddstillsyn kan därigenom förenas med fängelse, lägst en och högst . Genom denna möjlighet att kombinera skyddstillsyn med frihetsberövande på upp bör ett långvarigt frihetsberövande kunna undvikas särskilt för unga lagöverträdare. Vi anser tankarna bakom det nu föreslagna institutet riktiga och menar att ett behov kan föreligga av detta nya alternativ i påföljdssystemet. I lagtexten (28 kap. 3 §) har förutsättningen för att institutet skall kunna användas angivits så att det av hänsyn till allmän laglydnad skall vara oundgängligen erforderligt att skyddstillsynen förenas med frihetsberövande. Vi ifrågasätter förstärkningsordet oundgängligen. Dels kan det anföras att det inte i sak förändrar förutsättningarna för det nya institutet. Antingen är det av allmänpreventiva skäl erforderligt med frihetsstraff jämte skyddstillsyn eller också är det ej så. I så fall fyller förstärkningsordet ingen funktion. Dels kan det hävdas - och det torde vara avsikten med propositionen - att förstärkningsordet begränsar möjligheten att förena skyddstillsyn med frihetsstraff i jämförelse med om ordet inte funnits i lagtexten. 1 motiven sägs endast (s. 74) att kombinationen skall användas blott då det är oundgängligen påkallat av allmänpreventiva hänsyn. Med denna tolkning anser vi att begreppet oundgängligen erforderligt innebär en sådan begränsning av möjligheten att förena skyddstillsyn med frihetsstraff att det kommer att bli svårt att tillgodose rimliga allmänpreventiva krav. Ordet oundgängligen bör därför utgå ur lagtexten. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att 28 kap. 3 § skall ha följande lydelse: Om det av hänsyn till allmän laglydnad prövas erforderligt att skyddstillsyn 1 1978/79. förenas med frihetsberövande, må jämte skyddstillsyn dömas till fängelse i lägst en och högst . () BO () () ()
mot · G2022684 · 1979-05-08 00:00:00 — av Per m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. 1 propositionen 1978/79:209 föreslås godkänna bl. a. att lånegränsen för bostadslån vid ombyggnad av enskilt ägda hyreshus höjs från med därav föranledda ändringar i andra avseenden. Motivet för denna höjning är i sina väsentliga delar inte direkt knutet till förslagen i propositionen om ändrade beskattningsregler. Inte heller redovisas andra nu bärande motiv. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande eller därav berörda delar som sin mening ger regeringen till känna att lånegränsen för bostadslån bör vara 85 96, då det gäller lån för ny- och ombyggnad av flerfamiljshus som ägs av enskild person eller enskilt företag och sådant av enskild person eller enskilt företag ägt småhus som är avsett för uthyrning. P. O. () () () () () ()
mot · G2022685 · 1979-05-08 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:216 om lokalisering av , forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen I propositionen 1978/79:216 angående lokalisering av , forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen föreslås att detta lokaliseras till . Regeringens förslag läggs fram som behandlar riktlinjer för regionalpolitiken och övergripande principer för decentralisering av statlig förvaltning. Att vid prövning av lokaliseringsalternativ för en nybildad statlig institution stanna för är mot denna bakgrund anmärkningsvärt. har inte kommit i fråga när det gäller utlokalisering av central statlig förvaltning. Statsmakterna anförde i samband med omlokaliseringsbeslut: Det är dock naturligt att lokaliseringen av nytillkommande statlig verksamhet från fall till fall prövas mot bakgrund av statsmakternas övergripande regionalpolitiska förutsättningar. Om så bedöms lämpligt bör också ytterligare tillväxt av centrala myndigheter kunna förläggas utanför . Mot bakgrund av vad som bl. a. anförs om den positiva sysselsättningsutvecklingen för i den regionalpolitiska propositionen bör annan lokalisering av metodutvecklingsinstitutet väljas. Enligt vår uppfattning är lämplig lokaliseringsort. De ytterligare skäl som åberopas för detta förslag framgår av kommuns framställning till den nya utredningen om yrkesinriktad rehabilitering m. m. (NYR), som bilagts propositionen. Motsvarande framställning har också gjorts till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att metodutvecklingsinstitutet lokaliseras till . () ()
mot · G2022687 · 1979-05-09 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. I propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. föreslås att lånegränsen för statligt bostadslån till enskilda ägare av flerfamiljshus höjs till vid ombyggnad. Efter riksdagsbeslut (CU 1978/79:26, rskr 1978/79:250) har samma lånegräns vid nybyggnad sänkts från fr. o. m. . Om godtar nu föreliggande förslag får vi olika lånegränser för nybyggnad och ombyggnad. Det är angeläget att dessa gränser samordnas. Lånegränsen för statligt bostadslån till enskild ägare av flerfamiljshus bör därför höjas till vid nybyggnad. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar höja lånegränsen för statliga bostadslån till enskilda ägare av flerfamiljshus till vid nybyggnad. () () 1 1978/79. GOTAB 62209 Slockholm 1979
mot · G2022689 · 1979-05-11 00:00:00 — d) att förnyade överläggningar med kommunförbunden upptas för att komma till rätta med den kommunala konsumtionsökningen, e) att regeringen skyndsamt utarbetar förslag till åtgärder för ett förstärkt sparande, som stimulerar till återinvestering av avkastning på riskkapital och till ett utvidgat hushållssparande, f) att regionalpolitiken stärks och ges en decentralistisk inriktning, 3. att godkänna de riktlinjer för budgetregleringen som anförts i motionen. () () () () () () () () () () . ÅSLING (c) H. () ()
mot · G2022693 · 1979-05-11 00:00:00 — Motion 1978/79: 2693 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /80, m. m. Vi har i vår motion om den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken m. m. bl. a. yrkat avslag på regeringens förslag till system för att suga upp likviditet hos företagens insättningar på särskilt konto i . I motionen förordar vi i stället ett annat system för att dra in en del av företagens likviditet. Vi föreslår att beslutar att företagen åläggs att betala in av företagens vinster före bokslutsdispositioner, lagernedskrivning och skatt till särskilda investeringskonton i . Medel avsatta på dessa särskilda investeringskonton bör få disponeras efter beslut av regeringen eller efter bemyndigande av regeringen av . Medlen bör i första hand användas för investeringar i byggnader och maskiner med sikte på en långsiktig förstärkning av sysselsättningen. Dessutom bör de även kunna utnyttjas för investeringar i energibesparande åtgärder. Vid besluten om tillstånd att utnyttja medel från dessa nya investeringsfonder bör särskild hänsyn tas till möjligheterna att utnyttja dem som ett medel i regionalpolitiken. Belopp som tas i anspråk för investeringar får icke avse av kostnaderna. Framställning om att utnyttja investeringskonto skall åtföljas av yttrande från berörda arbetstagarorganisationer. Medlen bör återföras till beskattning när de lyfts från kontot dock att man på de ifrågavarande investeringarna får tillgodogöra sig ett extra avdrag på i fråga om såväl maskininvesteringar som investeringar i byggnader och liknande anläggningar. Har medlen icke använts skall de återbetalas till företagen men då i sin helhet återföras till beskattning. medlen är innestående på kontot bör de ge en ränta motsvarande diskonto. För att stimulera till en snabb insättning bör medel vilka insätts ge en ränta som fram till tidpunkten för avlämnande av företagets deklaration dock längst till överstiger gällande diskonto. Insätts medlen erhålls 3 procentenheters högre ränta fram till samma tidpunkt. Senaste tidpunkt för insättande av medel är vid avlämnande av deklarationen dock . Skulle insättning icke ske bör en straffavgift uttas. Reglerna för dessa sär 1978/79: 2693 skilda investeringskonton bör i övrigt följa de bestämmelser som gällde de särskilda investeringsfonderna 19741975 (prop. 1974: 177), dock att avsättning ej behöver ske om årsvinsten understiger . I övrigt hänvisar vi till vad som anförts i vår ovan nämnda motion om den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av det anförda hemställs att med avslag på hemställan nr 2 i propositionen 1978/79: 150 bil. 1 beslutar anta vårt förslag om att inrätta särskilda investeringskonton i för att dra in likviditet från företagen. () HANS () () () () () () () () () () () ()