mot · G2021516 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om sysselsättningsåtgärder för kommun Arbetsmarknadsläget i måste betraktas som så allvarligt, att om inte omedelbara och omfattande åtgärder vidtas kommer länet att drabbas av en näringspolitisk katastrof. För kommun finns det speciell anledning att känna oro . Den successiva avveckling som inletts av vattenkraftsutbyggnaden inom kommunen innebär omfattande omställningsproblem. Den direkta och indirekta nedgång i sysselsättningen som detta kommer att innebära äventyrar kommuns möjligheter att överleva som självständig kommun. Om ingenting görs, bedöms befolkningsminskningen i kommunen komma att uppgå till ca 2 000-3 000 människor fram . De som tvingas flytta är då framför allt ungdomar. finns det i en väl utbyggd samhällsservice som är dimensionerad för en betydligt större folkmängd än den som finns. Skulle befolkningsutvecklingen bli så negativ som ovan befarats, är det ofrånkomligt med en mycket kraftig försämring av standarden på servicen i kommunen. Kommunen kommer att sakna ekonomiskt underlag för att upprätthålla den utbyggda offentliga servicen, vilket bl. a. kan innebära svårigheter för att rekrytera personal till de kraftverk som är belägna i kommunen. För att klara kommuns krisartade situation krävs kraftfulla och snabba insatser av såväl kortsiktig som långsiktig karaktär. Kommunen har i skrivelse till regeringen framfört en rad förslag till åtgärder som måste bedömas som väl värda att ingå i ett åtgärdsprogram för kommun. För att motverka den successiva nedgången av sysselsättningen inom måste omedelbara åtgärder vidtas. Dit hör exempelvis den av Norrbottendelegationen föreslagna mineralprospekteringen enligt den plan som utarbetats av . Prospekteringsarbetet skulle tillföra kommunen ca 60 arbetstillfällen . En genomlysning av inom kommun förefintliga mineraltillgångar kan givetvis även ge intressanta uppslag till utvinning av dessa tillgångar och därmed bidra till långsiktiga sysselsättningstillfällen. Inom kommun finns bl. a. norra största kalkfyndighet, den s. k. Norrvijaurkalken. Försök pågår nu vid tekniska högskolan i med s. k. fillerframställning av denna kalk. Om försöken ger positivt resultat vill vi föreslå att tillräckliga resurser satsas så att produktion kan komma i gång. har tillbaka använt kalk från denna fyndighet vid sin kulsinterframställning i och . Även inom () har vissa försök gjorts att använda kalken från Norrvijaur. Vid ev. fortsatt produktion av denna typ av kulsinter inom , liksom för att täcka behov av kalk i , torde det bli fråga om sådana kvantiteter kalk att brytning och transport av den får avsevärd sysselsättnings- och regionalpolitisk betydelse. Bland de av kommun föreslagna åtgärderna ingår bl. a. ett förslag om att får regeringens uppdrag att projektera Tjäkovarats kraftstation. Tillkomsten av denna kraftstation innebär en reglering av sjön , ett av Lilla Lule älvs källflöden. Projektet har i den s. k. Ekströmska utredningen placerats i bevarandeklass 4 och har således ett relativt högt bevarandeintresse. Man bör dock beakta att denna bevarandeklass är resultatet av en sammantagen bedömning av ett flertal olika vattendrag under rubriken älvs källflöden i Sareks nationalpark. Bedömningen bygger på den av då föreslagna graden av uppdämning i Sitojaure. Enligt uppgift torde komma att, därest man får uppdraget att projektera Tjäkovarats, kunna föreslå sådan alternativ utbyggnad, att intrång i Sareks nationalpark undviks eller i vart fall blir mycket ringa. Vi vill därför föreslå att får regeringens uppdrag att utföra alternativ projektering av Tjäkovarats kraftstation. I skrivelse har länsarbetsnämnden i till () framfört förslag om ett antal vattenkraftsprojekt i Lule älv. Ett sådant projekt är anläggandet av ny tunnel vid Vietas kraftstation och i samband därmed även byggande av sänkningskanal och regleringsdamm vid Jaurekaska. Båda dessa projekt har för övrigt aktualiserats av i skrivelse till industridepartementet , och båda projekten är av den arten att de kan igångsättas. Projekten beräknades kosta 260 resp. 66 milj. kr. och sammantaget ge sysselsättning för 650 bygg- och anläggningsarbetare i 4 1/. kommun är en av vårt lands stora elproducenter. Denna verksamhet ger landet mycket stora inkomster. av vattenkraften i Lule älv har under till stor del bundit den inom kommun befintliga arbetskraften för att klara denna uppgift. Vi anser det därför fullt naturligt att samhället nu aktivt måste gå in för att rädda den framtida sysselsättningen. Då ekonomiska insatser måste vidtas för att klara kommunens allt svårare ekonomiska situation samt för att skapa en ekonomisk grund för en långsiktig industriell utveckling, vill vi därför föreslå att en tillräckligt stor del av vinstmedel avsätts i sådana former (fond eller dylikt) att dessa medel kan sättas in dels för att motverka nedgången i kommunens ekonomi, dels för att användas till sysselsättningsskapande åtgärder. Den nu föreslagna vinstavsättningen avser vi skall vara en temporär åtgärd, dock att exempelvis utbyggnaden av kraftstationen i Tjäkovarats bör ske på så sätt att kommunen fortlöpande garanteras en andel av där uppkomnna vinstmedel. Förslagsvis kan detta ske genom att och kommunen bildar ett gemensamt kraftbolag. Dessa avsatta medel bör även användas för tillskapande av långsiktiga industriprojekt. Med hänsyn till kommunens närhet till energikällan kan exempelvis - med tanke på de stora överföringsförlusterna vid transport av elkraft - speciellt energikrävande industri lokaliseras till kommun. Kommunen har i sin skrivelse till regeringen omnämnt aluminiumsmältverk, ferrokiselverk och konstgödselfabrik. lämnade till den dåvarande regeringen ett förslag om en samordnad och enhetlig fjällförvaltning, lokaliserad till . Förslaget har av någon anledning ännu ej kommit till utförande. Vi vill därför starkt betona vikten av att denna förvaltning kommer till stånd. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att som sin mening uttalar vad som i motionen anförts beträffande åtgärder för skapande av sysselsättning i kommun. () () () () () ()