mot · G2022265 · 1979-03-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:124 om förvärv av varvsrörelse, m. m. Den nuvarande internationella sjöfartskrisen måste betraktas som den svåraste under detta sekel. Dessutom drabbade krisen sjöfartsnäringen med osedvanlig snabbhet. När oljekonsumtionen drastiskt skars ner 1973 skedde en kraftig omsvängning i sjöfartskonjunkturen och situationen blev snabbt kritisk för svensk varvsindustri. Bidragande faktorer var också hårdnande konkurrens från låglöneländerna samt omfattande valutaförluster. Det höga svenska kostnadsläget har tidigt tvingat fram en ökad specialisering på fartygstyper som kräver relativt liten arbetskraft och som kan serietillverkas, främst då stora tankbåtar. Det är på dessa stora tankbåtar som överkapaciteten nu är störst. Krisen inom den svenska varvsindustrin ledde till att beslöt bilda en statlig varvskoncern, , som blev moderbolag för bl. a. Uddevallavarvet, Arendalsvarvet, Mekaniska Verkstad, Öresundsvarvet, Varv, , Varv och reparationsvarvet . blev därvid det enda storvarv som förblev i enskild ägo. nödgades lämna ett finansiellt stöd om 2 000 milj. kr., varjämte garantier till fartygsbeställare lämnades med 600 milj. kr. Det anslogs också avskrivningslån om 175 milj. kr. samt anvisades 250 milj. kr. för alternativ verksamhet vid de svenska storvarven. Vid samma tillfälle beviljades ett lån om 340 milj. kr. förvärrades situation och upptogs förhandlingar om ett statligt övertagande som ledde till det preliminära avtal om vilket denna proposition handlar. varv är en mycket modern produktionsenhet utan större investeringsbehov . Varvet besitter ett utomordentligt stort tekniskt kunnande och bedöms vara den enhet som har störst förutsättningar att bedriva en allsidig och flexibel produktion. 1 1978/79. har varvet lagt om sin produktion från stora tankfartyg till bl. a. specialfartyg för transport av flytande naturgas, s. k. . Två sådana fartyg har producerats i egen regi utan att man ännu har lyckats finna någon köpare. Enligt vår uppfattning är det ytterst vanskligt att producera fartyg på lager, då utsikterna att kunna sälja dem utan betydande förluster är mycket små. Något ytterligare statligt stöd till sådan produktion bör inte utgå. Av de 13 lagerfartyg som färdigställts eller är underbyggnad har fyra fram till sålts med stora förluster. De två LNG-fartygen har tillsammans dragit en kostnad på ca 1 100 milj. kr., och någon marknad för dessa specialfartyg kan knappast väntas förrän tidigast 1982-1983. Vi delar därför uppfattningen i propositionen att reservationer bör göras för kapitalkostnader m. m. under från fårdigställandetidpunkten. Därjämte bör man enligt vår uppfattning utreda alternativa användningsmöjligheter för de båda LNG-fartygen. Förutom varvsrörelse bedriver andra verksamheter grupperade i sju rörelsegrenar, nämligen rederirörelsen, , Automation, , Construction, och Energisystem. Dessutom deltar tillsammans med staten i ett utvecklingsarbete på den s. k. stirlingmotorn. har funnits och till de mycket omfattande ekonomiska problem som den statliga varvsgruppen har att brottas med kommer betydande organisatoriska svårigheter. De direkta samordningsvinsterna har varit begränsade och uppvägts av avsevärda nackdelar i form av längre beslutsvägar, försämrad direktkontakt med företagsledningen och slitningar mellan varvsregionerna. Enligt vår uppfattning bör man i ett sådant läge inte ytterligare öka svårigheterna genom att införliva Varv i ett organisatoriskt för övrigt oförändrat . Vi upprepar nu kravet från motionen 1978/79:127 om en uppdelning av i ett och ett . Den sydsvenska varvsgruppen skulle då förutom Varv kunna bestå av Öresundsvarvet, samt Varv, medan skulle inrymma de varvsenheter som kommer att drivas vidare i . Enligt industridepartementets bedömningar som delas av oss är Varv den anläggning som har största möjlighet att framställa de produkter som bedöms vara lämpliga och möjliga att satsa på under den närmaste framtiden. Förutom icke-standardfartyg skulle det röra sig om offshoreanläggningr, transportsystem, undervattensteknologi samt prefabricerade industrianläggningar. I ett sådant läge skulle också en samordning kunna ske med den produktion som kan komma att kvarligga vid Öresundsvarvet. En uppdelning av Svenska Varv i två grupper skulle enligt vår uppfattning bli betydligt smidigare och det torde dessutom vara fördelaktigt rent företagsekonomiskt med två sinsemellan konkurrerande varvsgrupper. I detta sammanhang vill vi understryka den tidigare framförda uppfattningen att den beslutade kapacitetsminskningen vid varven utgått från en alltför optimistisk marknadsbedömning. Den av oss förordade anpassningen till en kapacitet vid nybyggnadsvarven på ca sex miljoner arbetstimmar borde enligt vår uppfattning ske på tre i stället för . Därigenom skulle möjligheterna öka för de övertaliga att skaffa sig andra arbeten. Vi godtar att värderingsprinciper i samband med ett statsövertagande anpassas till de försiktigare och mer realistiska bedömningar som Svenska Varv tillämpar. Vi accepterar därför också kapitaltillskottet på 2 595 milj. kr. men upprepar vårt krav från motionen 1978/79:137 att regeringen i slutet av för redovisar resultaten av vidtagna åtgärder inom den statliga varvskoncernen. I samband med de mycket omfattande subventioner som det statliga engagemanget innebär, vill vi kraftigt understryka att de tillskjutna medlen inte används till alternativ produktion eller i övrigt på ett sådant sätt att en osund konkurrens med andra företag uppstår. När de fartyg som beställts hos svensk varvsindustri efter hand har levererats och nya order av tillräcklig omfattning inte väntas inflyta, kommer stora sysselsättningssvårigheter att uppstå. Det är utomordentligt viktigt att regeringen snabbt vidtar åtgärder för att öka den f. n. kraftigt hämmade flexibiliteten på arbetsmarknaden. Vidare anser vi att den anställningsgaranti för personal vid som beslöt om kommer att fl olyckliga verkningar både från arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiska synpunkter. Den nödvändiga strukturförändringen kommer att försenas och en övergång av arbetskraft till branscher med bättre framtidsutsikter kommer att försvåras och fördröjas. De förslag som vi framförde vann emellertid inte bifall, och då blott förflutit sedan beslut avstår vi nu från något förnyat yrkande i denna fråga. Följer propositionens förslag till statligt övertagande av Kockumskoncernen kan detta komma att medföra avsevärda icke önskade effekter i form av uteblivna skatteintäkter för stat och kommun. bokslut uppger sig ha skattemässiga förlustutjämningsrätter, statliga såväl som kommunala, på sammanlagt mer än 100 milj. kr. I stället för att betala skatt på framtida vinster kvittas dessa mot tidigare förluster. Överlåtelse till staten kan ge upphov till ytterligare mycket stora förlustutjämningsrätter med avsevärd minskning av framtida skatter som följd. I den mån det rör sig om realisationsförluster kan dessa dock enligt nuvarande lagstiftning endast kvittas mot realisationsvinster. För att undvika dessa icke önskvärda skattekonsekvenser föreslår vi att regeringen överväger att i avtalet mellan staten och föreskriva skyldighet för att efter hand som skattevinster på grund av utnyttjade förlustavdrag uppstår, motsvarande belopp inlevereras till statsverket. Med stöd av vad som framförts hemställs 1. att anhålla att regeringen låter utreda en ändrad organisationsstruktur för den statliga varvskoncernen syftande till bildandet av ett och ett i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen, 2. att anhålla att regeringen överväger att i avtalet mellan staten och föreskriva skyldighet för att efter hand inleverera eventuellt uppkomna skattevinster i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () () () ()