mot · G202782 · 1979-01-23 00:00:00 — av om decentralisering av byggnadsnämnd När medverkade i trepartiregeringen verkade partiet för att behålla och förstärka byggnadsrätten. I arbetet på att utforma en ny bygglag uppställdes som huvudmål att avveckla de långvariga byggnadsförbunden. I viss utsträckning skulle glesbebyggelserätten införas. Inom kommunerna råder f. n. spända förhållanden till följd av centralorternas strävan att expandera genom att dra till sig ytterområdenas expansionskraft, vilket minskar möjligheten att bibehålla önskad servicenivå i dessa. konstaterades i en undersökning i att relationerna mellan de kommunala förtroendemännen och väljarna var mycket svaga eller i många fall praktiskt taget obefintliga. Erfarenhetsmässigt är relationerna mellan valda förtroendemän och verkställande tjänstemän också svaga i den meningen att förtroendemännen har alltför litet inflytande, trots att beslutsmässigheten ligger hos dem. Detta kommer till synes i byggnadsnämnderna och kanske särskilt i kommuner med stora glesbygdsområden. Enligt kommunallag 3 kap. 2 § väljs ledamöter och suppleanter i kommunalnämnd eller styrelse till det antal som kommunfullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock ej vara mindre än fem. 1 genomsnitt uppgår emellertid antalet ledamöter i byggnadsnämnd till fler, ofta 11-12. De väljs politiskt och det kan därför inträffa att en övervägande del av ledamöterna är bosatta i kommunens centralort. De har ingen eller liten kunskap om bebyggelsen eller markägarnas behov i ytterområdena. I fråga om planeringen har de inga uppfattningar. Inom en så stor grupp som åtta personer eller fler kommer därför de förslag som läggs fram av stadsarkitekt, planarkitekt eller något kommunalråd att bli de som ingen går emot annat än i rent undantagsfall. Motsatta åsikter, grundade på direkt kännedom om bebyggelse i ytterområdena, kan därför inte göra sig gällande, allra minst mot en majoritet av ledamöter som är imponerade av vederbörande tjänstemans ibland tekniskt svårbegripliga framställning eller hans auktoritet över huvud taget. Härtill kommer att antalet ärenden i en byggnadsnämnd är mycket stort. Ett 60-tal ärenden torde inte vara ovanligt, och det har uppgivits från en skärgårdskommun att man haft att behandla inte mindre än omkring 500 ärenden. Under sådana förhållandena är förtroendemännens inflytande mycket litet. En lämplig lösning vore att 7 § BL första stycket ändrades enligt följande: Det närmaste inseendet över byggnadsverksamheten utövas inom det antal byggnadsnämndsdistrikt, som kommunfullmäktige beslutar, av en bygg 1* 1978/79. nadsnämnd inom varje distrikt. Ledamot av sådan nämnd skall vara bosatt inom distriktet. Genom en dylik reform vinner man att antalet ledamöter i en nämnd kan begränsas till fem. Det blir lättare att hålla sammanträdena, t. ex. i någon ledamots hem, och antalet ärenden som skall behandlas blir mindre. Man kan också få en snabbare behandling av t. ex. byggnadsloven. Framfor allt kommer de lokala uppfattningarna bättre till sin rätt. Kontakterna mellan byggnadslovssökande kommunmedlemmar och kommer att förbättras avsevärt. För tjänstemännen torde det också betyda en avsevärd lättnad. Anvisningar rörande distriktens omfattning bör lämnas till ledning för kommunerna. Man bör därvid ta hänsyn till de geografiska förhållandena, så att ledamöterna inte har för långa vägar till sammanträdena. I kommuner bör kraven på distriktens storlek vara lägre än t. ex. i södra eller . Vissa besparingar i traktamenten och reseersättningar kan erhållas. Väsentligt är att glesbygdsområden med mindre tätbebyggelse blir självständiga distrikt. Den omständigheten att i kommunallagens 3 kap. 12 § sägs att kommunfullmäktige kan delegera vissa ärenden motsvarar inte det förslag som härovan framställts. Se härom s. 159 och 259 i propositionen 1975/76:185. Det bör därför ankomma på den kommunaldemokratiska kommittén att se över hithörande frågor. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att hos regeringen begär direktiv att kommunaldemokratikommittén prövar om man till kommundelsorgan kan knyta beslutsrätt i byggnadslovsärende genom ändring i 7 § BL.