ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022695 · 1979-05-14 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79: 209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. I regeringens proposition 1978/79: 209 föreslås ändrade regler för avdrag för sådana reparationskostnader, som finansierats med statligt lånestöd. Sådana kostnader skall inte längre vara avdragsgilla utan föreslås i stället beaktas genom värdeminskningsavdrag. Reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Propositionen syftar till en ändring innebärande att lån för ombyggnad av flerfamiljshus skulle kunna beviljas av låneunderlaget och att den lägsta garanterade räntan, , blir lika stor oavsett ägarkategori. Propositionens förslag innebär att endast årliga värdeminskningsavdrag får göras för kostnaderna enligt de regler som gäller för ny-, till- eller ombyggnad, således med 1,5 eller av anskaffningsvärdet beroende av om byggnaden är uppförd i sten eller trä. Risken är stor att saneringsverksamheten till följd av ändrade skatteregler kommer att minska kraftigt då egen insats liksom övrig del av reparationskostnaden avskrivs först vid en avskrivningsprocent av . De reparationer som utförs i samband med ombyggnad kan bedömas ha en livslängd av . Vid en ny ombyggnad med statligt bostadslån kommer en ackumulering av reparationskostnader att ske, då tidigare reparationer ännu inte kunnat avskrivas. Lagstiftningen bör begränsas så att en valfrihet införs för den enskilde att antingen utnyttja statligt bostadslån för ombyggnad enligt nuvarande bestämmelser (85 %-igt lån) och med bibehållen rätt till omedelbara reparationsavdrag eller att få ett större bostadslån, , och lägre garanterad ränta och därvid inte direkt få utnyttja reparationsavdrag. En avskrivning förutsätts då få ske med förhöjd procentsats enligt plan för att undvika att reparationskostnader som inte avskrivits ackumuleras. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta förslag till erforderliga författningsändringar. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att en enskild får möjlighet att välja 1978/79: 2695 bostadslån för ombyggnad enligt nuvarande bestämmelser om han så önskar, 2. att avskrivning av reparationskostnader får ske med förhöjd procentsats enligt plan om den enskilde väljer att få ett större bostadslån med lägre garanterad ränta.
mot · G2022697 · 1979-05-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. Förslagen i propositionen 1978/79: 209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. innebär att kostnader för reparation och för underhåll i vissa fall inte får dras av på en gång utan i stället enligt avskrivningsplan. Som kompensation för att de enskilda fastighetsägarna får ränta på skatteåterbäringen öppnas möjligheter till snabbare stöd till denna grupp genom bättre räntebidrag och ökade lånemöjligheter. Propositionens blandning av givande och tagande ger dock ett icke acceptabelt slutresultat. Det är till en början uppenbart att avdrag inte i någon form bör få göras för ombyggnadskostnader. Avdrag för underhållskostnader bör begränsas till skälig nivå. Faran av generella redovisningsmässiga uppskrivningar bör strykas under. Ett nytt förslag till ändring i skattereglerna bör därför läggas fram. Med detta ställningstagande blir överväganden om ändrade beskattningsregler inte aktuella. Förslagen i propositionen i denna del innebär under alla förhållanden ett oacceptabelt gynnande av bostadsproduktion i enskilt vinstsyfte. Med hänvisning till det anförda föreslås att avslår propositionen 1978/79: 209 och begär nytt förslag i ärendet möjligt. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. .is.v.. ia i> r«'.i /b :h i '-' 1 - S>- i; ^ .« .... h; U-: * .s ' -.oJ ; i ... \ l O' - vi
mot · G2022699 · 1979-05-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen I propositionen 1978/79:213 redovisas planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen i landet. Av de områden som särskilt på ett förbudsivrande sätt berörs av denna planering är landskapet i län. Trots att kommuner, och , beslutat om att låta utföra markanvändningsplaner och annan värdefull planering så synes allt som gäller markområden för fritidsbebyggelse bli mycket restriktivt behandlat enligt propositionen. Man måste fråga sig om det är riktigt att förhindra människor att under semester och fritid vistas i en enkel sommarstuga och i stället driva ut dem i på vägarna. Det är min avsikt att till utskottsbehandlingen bifoga de öländska kommunernas och det öländska kommunförbundets omfattande material i denna fråga. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att de riktlinjer som anges i propositionen 1978/79:213 när det gäller planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen icke må komma till stånd, utan ges ett betydligt mindre restriktivt innehåll.
mot · G2022701 · 1979-05-17 00:00:00 — Motion 1978/79:2701 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen I propositionen 1978/79:213 dras riktlinjer upp för det fortsatta arbetet med den fysiska riksplaneringen med inriktning på vissa speciella områden. Det har redan nu bedrivits ett omfattande planerings- och utvecklingsarbete för de primära rekreationsområdena i landet. För vissa områden har upprättats gemensamma riktlinjer för det fortsatta planeringsarbetet. Enligt regeringens beslut skall länsstyrelserna lämna en särskild redovisning av planeringsläget m. m. inom de primära rekreationsområdena. För södra fjällområdet bör enligt besluten samordnade planeringsprogram för bl. a. turismens och fritidsbebyggelsens utveckling upprättas. De kommuner som berörs av södra fjällområdet och kommuner har gett planeringsarbetet för detta område hög prioritet. För att detta arbete skall kunna fullföljas med den snabbhet som från alla håll är önskvärd krävs att ytterligare statliga medel ställs till förfogande. Vi anser i likhet med att ett föreläggande enligt 10 a § byggnadslagen om att upprätta generalplan för fjällområdena i och kommuner är omotiverat, eftersom översiktlig planering redan har påbörjats. Den utbyggnad som pågår i södra fjällområdet har stor betydelse för den lokala befolkningens sysselsättning. Av den anledningen är det nödvändigt att byggandet kan fortsätta inom redan fastställda detaljplaner och att i viss utsträckning detaljplaner fortsättningsvis kan fastställas i avvaktan på att generalplaner färdigställs. Skulle restriktioner göras inom redan fastställda detaljplaner innebär detta något av ett dråpslag mot stora delar av den bofasta befolkningen liksom mot kommunerna. Då skulle det krävas omfattande ekonomisk kompensation från staten. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna 1978/79: 2701 vad i motionen anförts om den fysiska planeringen av fjällområdena i och kommuner. () ()
mot · G2022702 · 1979-05-17 00:00:00 — 1978/79 27022708 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen I propositionen 1978/79: 213 lämnas en kortfattad redogörelse för det arbete som under den fysiska riksplaneringens planeringsskede har bedrivits i län och kommuner för att fullfölja beslut om riktlinjer för hushållning med mark och vatten. Särskilt när det gäller att säkerställa naturvårdens, frilufslivets och kulturminnesvårdens intressen finns det anledning att närmare se på planerade vattenkraftsutbyggnader i . De flesta projekten berör områden med mycket stora och samverkande bevarandevärden. Älvens läge i landet och dess goda åtkomlighet är därvid också av stor betydelse. Med hänsyn till den hårda exploateringen av måste det anses angeläget att någon ytterligare utbyggnad av inte kommer till stånd. Stora delar av har även av bedömts vara av länsintresse när det gäller det rörliga friluftslivet. Området kan nås av en stor mängd människor. Älven och inte minst forssträckorna är i regel ovanligt lättillgängliga. erbjuder älven och dess omgivning varierande förutsättningar för turism och friluftsliv. Mot den här bakgrunden borde det vara angeläget att större delen av behåller sitt nuvarande utseende. Skall kraftverksutbyggnader ske bör detta kunna i form av ombyggnad av redan befintliga kraftverk. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att inför det fortsatta planeringsarbetet som sin mening uttalar att undantas från sådana utbyggnader att dess stora värde för friluftsliv och naturvärden spolieras. () () 1 1978/79.
mot · G2022703 · 1979-05-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79: 215 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplancringen Genom de beslut som fattades 1972 angående riktlinjer för hushållning med mark och vatten fick samhället instrument för att styra utvecklingen i landets olika delar. Detta är av stort värde under förutsättning att detta instrument nyttjas på ett väl avvägt sätt för att balansera olika intressen. I de fall det finns ett riksintresse inom ett område kan det uppstå konflikt mellan å ena sidan detta och å andra sidan regionens eget intresse av en god samhällsutveckling. I län finns två områden med synnerlig betydelse för hela landet utifrån fritidsintresset, nämligen skärgården norr om och . Vi delar uppfattningen att stor aktsamhet måste iakttas för att göra dessa områden tillgängliga för så många människor som möjligt och att anläggningar för korttidsvistelser är angelägna. För gäller helt naturligt att kusterna måste skyddas, och detta sker ju också genom tillämpning av strandlagen. På grund av öns begränsade yta är det nödvändigt att planeringsarbetet bedrivs på ett sätt som syftar till att ge den bofasta befolkningen största möjliga förutsättningar att skaffa sig inkomster genom turism och fritidsboende. Enligt intentionerna i propositionen skall man inrikta sig på byggandet av fritidsbyar, detta trots att de flesta människor föredrar enskilda fritidshus. Fritidsbyar tillfredsställer ett behov för dem som vill hämta rekreation i olika miljöer. Men många vill också ha en permanent fritidsvistelse. Även på finns det utrymme för privat fritidsbebyggelse i första hand i anslutning till befintlig bebyggelse. Ett sådant spritt fritidsboende bör kunna ske utan att landskapsbilden förändras mera påtagligt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att enskild fritidsbebyggelse i rimlig omfattning må kunna planeras och tillåtas också på . () ()
mot · G2022705 · 1979-05-17 00:00:00 — av m. II. med anledning av propositionen 1978/79: 213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringcn Sölvbackaströmmmarna i övre i kommun, , är en älvsträcka med betydande bevarandevärden. Starka skäl talar mot en vattenkraftsutbyggnad av denna älvsträcka. a. har , statens planverk, , kammarkollegiet och i Jämland avstyrkt att Sölvbacka kraftverk byggs. En majoritet av kommunfullmäktigeledamöterna i kommun motsätter sig också en utbyggnad. vid Jämtbygdens tingsrätt har för sin del funnit att en utbyggnad av Sölvbackaströmmarna skulle medföra en sådan betydande förlust från naturskyddssynpunkt att den strider mot vattenlagen. 14 000 personer har med sina namnunderskrifter protesterat mot utbyggnaden, vilket också visar på älvsträckans stora bevarandevärden. Slutligen har också flera av sektioner i sagt nej till en utbyggnad av Sölvbackaströmmarna. I samband med behandling av den fysiska riksplaneringcn i älvdalarna förekom flera motioner som ville bevara Sölvbackaströmmarna, undertecknade av riksdagsledamöter från m, fp, c och vpk. majoritet anförde dock att företaget inte faller inom ett område där allmänna planeringssynpunkter som sådana skulle utgöra hinder för tillstånd, se CU 1977/78: 9, s. 7. Utskottet framhöll dock att detta innebär självfallet inte att därmed berört bedömningarna enligt vattenlagens tillåtlighetsregler. Socialdemokraterna anförde i sin reservation till beslutet att deras förslag innebar att Sölvbacka tills vidare undantogs från prövning, CU 1977/78: 9, s. 11. Det finns således en betydande opinion inom för ett bevarande av Sölvbackaströmmarna. Det beslutsunderlag som hade 1977 har visat sig ofullständigt. har företrädare för Tossåsens och Handölsdalens samebyar redovisat ej tidigare kända skadeverkningar på rennäringen. Därför begär samebyarna att regeringens meddelade tillstånd till Sölvbacka kraftverk omprövas, eftersom skadorna på rennäringen inte beaktats i regeringens beslut. Enligt regeringsbeslutet från skall Sölvbacka kraftverk byggas enligt ett i förhållande till det ursprungliga förslaget något modifierat förslag. I propositionen 1977/78: 57, s. 158, anges felaktigt att energiproduktionen från det modifierade projektet blir 77 GWh/år. 1978/79: 2705 modifierade förslaget innebär emellertid att energiproduktionen minskar med från 77 till 70 GWh/år. överskattade alltså projektets energiproduktion när man släppte det fritt för slutlig prövning 1977. Det kan delvis bero på att det modifierade projektet ej är behandlat av , och det är anmärkningsvärt att regeringen lämnar tillstånd till projektet innan det varit föremål för behandling i vattendomstol. Mot bakgrund av de nya fakta och omständigheter som kommit fram efter riksdagsbeslutet om Sölvbackaströmmarna hemställer vi att med ändring av gällande riktlinjer för den fysiska riksplaneringen uttalar att Sölvbackaströmmarna i övre tills vidare undantas från vattenkraftsutbyggnad. () () P. O. ()
mot · G2022707 · 1979-05-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 216 om lokalisering av , forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen I propositionen 1978/79: 216 föreslås att , forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen förläggs till . motionsyrkanden har varit att lokalisera nämnda institut till . säger i sitt betänkande (AU 1978/79: 20) att det emellertid är tänkbart att institutet kan förläggas till annan ort utanför än . Ett alternativ till de ovannämnda platserna vore , vilket har en sysselsättningsgrad som ligger trea från botten bland landets län. För är varje utlokaliserad myndighet en positiv sysselsättningsskapande åtgärd. De tidigare statliga insatserna för att klara länets sysselsättning har varit otillräckliga. Länet har en förhållandevis låg statlig sysselsättning. För att nå den andel som är genomsnittlig för riket skulle länet behöva tillföras ca 2 000 statliga arbetstillfällen. Enligt bedömningar som gjorts i länsplaneringen skulle länet behöva tillföras ca 20 000 arbetstillfällen för att få en sysselsättning som ligger i nivå med riksgenomsnittet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning av möjligheterna att lokalisera , forskning och personalutbildning till . () () AXEL ()
mot · G2022711 · 1979-05-23 00:00:00 — 1978/79: 27112716 Motion 1978/79: 2711 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan Det är glädjande att regeringens förslag till reformering av högskolans kortare vårdutbildningar nu föreligger. Utbildningarna har därmed fått översyn av innehåll och organisation som står i samklang med yrkessektorns behov. väntas lärartjänstutredningen lägga fram sitt förslag till tjänsteorganisation för den berörda högskolesektorn. Även lärartjänstutredningens förslag kommer att få konsekvenser för vårdutbildningarnas reformering. En viktig förutsättning för en väl genomförd ny vårdutbildning är tillgången på vårdlärare. kan bristen anges till . Bristen på vårdlärare utgör en starkt begränsande faktor för vårdutbildningarna och minskar förutsättningarna för utbildningshuvudmännen att fullfölja de riktlinjer som har lagt fast när det gäller utbildningarnas innehåll och organisation. Utrymmet för utveckling och förnyelse inom utbildningarna begränsas. Detta förhållande kan menligt påverka möjligheterna att smidigt genomföra den nu föreslagna reformeringen. Bristen på vårdlärare medför också svårigheter att hålla en utbildningsdimensionering för vårdutbildningar som överensstämmer med personalbehoven inom hälso- och sjukvården. Bristen på utbildad personal utgör en allvarlig begränsning för sjukvårdshuvudmännen. Det är således ingen överdrift att hävda att vårdlärama är en nyckelgrupp såväl när det gäller utbildningen inom vårdyrkessektorn som för hälso- och sjukvården. Det är nödvändigt att arbeta fram ett handlingsprogram så att vårdlärarutbildningen byggs ut. Personalbehovet inför reformeringen av högskolan behöver kartläggas. Hänsyn bör tas till vårdlärarnas kön, ålder och förvärvsbenägenhet. Behovet av en differentierad vårdlärarutbildning som riktar sig mot de olika utbildningarna inom sektorn bör beaktas. Vårdlärarutbildningen bör ges en större geografisk spridning p. g. a. vårdlärarnas geografiska bundenhet, och alternativa distributionsformer för utbildningen bör prövas. Vi menar att vårdlärarsituationen bör utredas med syfte att föreslå en dimensionering som förbättrar förutsättningarna för en reformering av högskolans kortare vårdutbildningar. Vidare bör utredningen genomföras så att förslag om en 1 1978/79. 1978/79: 2711 dimensionering som tillgodoser utbildningarnas behov kan föreligga under reformens planeringsperiod. Med hänvisning till det ovan sagda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om reformering och dimensionering av högskolans kortare () () () () ()
mot · G2022712 · 1979-05-23 00:00:00 — Motion 1978/79: 2712 av och i med anledning av propositionen 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan Barnmorskan har fått allt fler arbetsområden och de krav som kommer att ställas på barnmorskans yrkesskicklighet kommer ytterligare att öka. De ökade kraven står inte i relation till utbildningstiden. Trots ökade arbetsuppgifter har utbildningstiden inte utökats. Förutsättningar måste skapas för att inrymma nya utbildningsbehov i innehållet i barnmorskeutbildningen. Enligt SOU 1978: 5 Föräldrautbildning är det viktigt att barnmorskan får utökad utbildning i pedagogik för att kunna leda föräldrautbildning och över huvud taget bedriva andra former av information och rådgivning till blivande och nyblivna föräldrar. Barnmorskan har också fått ökat ansvar när det gäller förvården av den gravida kvinnan. Det gäller också vissa delar av eftervården. I förvården tillkommer alltmer avancerade undersökningar, t. ex. ultraljudsundersökningar. Barnmorskan skall ansvara för den normala förlossningen. Denna övervakning sker ofta med teknisk apparatur. De svar man får måste ofta tolkas snabbt och kräver ett ställningstagande. För att nå de mål man uppställt på smärtlindring till barnaföderskor krävs en intensifierad undervisning. I eftervården ingår preventivmedelsrådgivning med receptförskrivning. Provtagning för gynekologiska hälsokontroller sker oftast inom mödrahälsovården. Det är troligt att dessa byggs ut och då får barnmorskan ytterligare arbetsuppgifter. /SR och TCO har i remissvar över Vård 77-utredningen ansett att utbildningstiden bör förlängas i förhållande till nuvarande vidareutbildningar med hänsyn till ovan uppräknade vidgade arbetsuppgifter som ålagts genom beslut. Enligt vår uppfattning talar de vidgade arbetsuppgifterna för barnmorskor för att specialiseringen i obstetrisk och gynekologisk vård bör omfatta 60 poäng och ej 50 poäng som föreslås i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts om att påbyggnadslinjen för vidareutbildning av sjuksköterskor för obstetrisk och gynekologisk vård bör omfatta 60 poäng.
mot · G2022717 · 1979-05-28 00:00:00 — 1978/79 27172719 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 219 oin ett ökat anslag till internationellt utvecklingssamarbete /80 har beslutat att de samlade biståndsanslagen skall uppgå till 4 370 milj. kr. för /80, vilket innebär en ökning med 500 milj. kr. jämfört med /79. Under utskottsbehandlingen av budgetpropositionen anmälde till utrikesutskottet att regeringen hade för avsikt att i årets kompletteringsproposition föreslå en höjning av biståndsanslaget för nästa budgetår med 45 milj. kr. medtog denna uppgift i sitt betänkande UU 1978/79: 27. Anledningen till höjningen skulle vara en omräkning av siffrorna för bruttonationalprodukten varvid det visat sig att för att biståndsanslagen skall motsvara något av bruttonationalprodukten ytterligare 45 milj. kr. I vårens kompletteringsproposition framhålls emellertid att chefen för /kommer att lägga fram förslag om denna höjning. Någon uppgift om uppskovet hade icke lämnats utskottet. I biståndsdebatten hävdade dock den folkpartistiske ledamoten att ett tryckfel vidlåder kompletteringspropositionen så till vida att höjningen skulle avse /80. I rubricerad proposition framhålls det att regeringen sedermera funnit det lämpligt med hänsyn till regleringsbrevet för /80 att framlägga ett sådant förslag redan under innevarande . Påståendet om tryckfel har därmed övergivits. Vid tidigare tillfällen har beräkningarna av bruttonationalprodukten vid budgetpropositionens framläggande legat till grund för biståndsanslagets beräkning. Någon anledning att frångå denna princip i vår finns icke. Beloppet är obetydligt i förhållande till det totala biståndsanslaget. Posten Katastrofer m. m. inom anslaget C 2 torde vara tillräckligt för att täcka eventuellt uppkommande behov. Propositionen har dessutom avlämnats först . Några synnerliga skäl, som riksdagsordningen föreskriver, för sådant sent avlämnande har självfallet icke förelegat. 1 1978/79. 1978/79: 2717 Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att avslår regeringens proposition 1978/79: 219. HÄKAN () ()
mot · G2022718 · 1979-05-29 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 217 om bildande av i och I propositionen 1978/79: 217 föreslår regeringen att vissa delar av i och vissa delar av , på gränsen mellan och , avsätts som nationalparker. Vad gäller ansluter sig regeringen till förslag. En nationalpark bör där bildas av ungefär den storlek som har föreslagit. Om vill dock regeringen delvis tillmötesgå domänverkets och för all del även bruks AB:s remissynpunkter och vill minska det av föreslagna området med 120 ha. De krasst ekonomiska skälen till denna arealminskning kan inte godtas. Den del av som anser böra bli nationalpark saknar sin like i landet. Det bör därför bevaras för framtiden i minst den omfattning som föreslagit. I sammanhanget vill vi också påpeka att vi förutsätter att regeringen inte låter förvärva den av ägda marken till de uppenbara ockerpriser bolaget tycks vara berett att pressa ut via en övervärdering av skogstillgångarnas kubikmeterpris. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att, med godkännande av propositionen 1978/79: 217 i övriga delar, uttala att i skall få den omfattning föreslagit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2022719 · 1979-05-30 00:00:00 — Motion 1978/79:2719 med anledning av propositionen 1978/79: 222 om bidrag till allmänna studiecirklar På statsbudgeten för /79 har under anslaget Bidrag till studiecirkelverksamhet anvisats ett förslagsanslag av . 1977/78: 100 bil. 12, UbU 1977/78: 15, rskr 1977/78: 180). Regeringen föreslår nu att detta anslag skall höjas med 5,5 milj. kr. och disponeras av . Något skäl till denna höj-' ning, förutom en hänvisning till den allmänna kostnadsutvecklingen, finns inte redovisat i propositionen 1978/79: 222. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget och inte minst regeringens deklarationer om stark återhållsamhet beträffande statens utgifter ter sig den föreslagna höjningen omotiverad. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att avslår regeringens proposition 1978/79: 222. () ()