mot · G2021356 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i cancersjukdomar Genom människans ingrepp i miljön har frekvensen av miljöframkallade sjukdomar ökat under . Här kan nämnas sjukdomar som är framkallade av t. ex. luftföroreningar, kemiska gifter, olämplig kost eller särskilda stressfaktorer i vår omgivning. I flertalet fall har man dessutom skäl misstänka att denna påverkan kan ge upphov till olika tumörsjukdomar. upptäcktes i ca 19 000 nya cancerfall, nära 31 000. Antalet nya fall av denna sjukdom har i ökat . Enligt beräkningar som gjorts beror omkring hälften av denna ökning på förändringar i befolkningens åldersfördelning. Det finns dock ingen förklaring till den återstående ökningen, som inträffar i alla åldersgrupper, barn undantagna. Cancersjukdomar visar stora geografiska variationer, till en del betingade av lokala miljöfaktorer. En expertgrupp inom det internationella cancerinstitutet i (1ARC) har bedömt att av fallen torde vara framkallade av miljöfaktorer. Även om dessa siffror inte direkt kan tillämpas vad gäller vårt land finns det alla skäl förmoda att en väsentlig del av cancerfallen är miljöbetingade och därmed också möjliga att förebygga genom lämpliga åtgärder. Oron med anledning av den ständigt ökande kurvan som utvisar tumörsjukdomarnas utbredning är stor och berättigad. Cancersjukdomar drabbar ofta unga människor och är i den vanligaste dödsorsaken hos människor i 40- och 50-åldern. Med nu kända behandlingsmetoder botas av de sjuka. De drabbade utsätts ofta för stora fysiska och psykiska påfrestningar. Behandlingen av de botade och de som inte kan erbjudas definitiv läkning är kostsam för samhället. 1 ambitionen att kunna nedbringa antalet fall måste allt större förhoppningar knytas till de förebyggande åtgärderna. Förutsättningar måste därför skapas för att dessa åtgärder snabbt kan påbörjas och då vara baserade på vetenskapligt väl dokumenterade observationer. Förutsättningarna är i mycket goda för cancerepidemiologiska studier. Som exempel kan anföras att invånarna kan följas med hjälp av olika befolknings- och sjukdomsregister av god kvalitet. Inom företagshälsovården har samlats en omfattande kunskap om arbetsmiljö och hälsotillstånd hos de anställda. De uppslag man på detta sätt kan få måste följas, verifieras eller förkastas med hjälp av olika studier av epidemiologiskt slag. Epidemiologin, som är vetenskapen om sjukdomarnas utbredning i befolkningen, har utvecklats snabbt , bl. a. tack vare de möjligheter som datortekniken erbjuder för registrering, uppföljning och bearbetning av mycket stora populationer. Vid flera lärosäten i andra länder finns särskilda lärartjänster inrättade i epidemiologi och dess olika tillämpningsområden. Med hänsyn till de mycket goda förutsättningarna för epidemiologiska studier, med hänsyn till människans många ingrepp i naturen och övrig omgivning i vårt högt industrialiserade land samt med hänsyn till den snabbt ökande frekvensen av cancersjukdomar är det beklagligt att det i inte finns någon dylik lärartjänst. Enligt vår mening borde en ökad kunskap på detta område vara till gagn för hela samhället. Enskilda forskare, vetenskapliga institutioner, olika myndigheter, utredare av arbetsmiljöfrågor och inte minst yrkesmedicinska kliniker har mycket små möjligheter att få handledning eller utbildning i sin epidemiologiska forskning. Vi anser därför att inrättandet av en professur i epidemiologi med inriktning i första hand på cancersjukdomar skulle fylla en stor uppgift vad avser området utbildning och forskning. Denna tjänst kan med fördel inrättas för nära kontakt med radiologisk klinik och även den centrala registreringen av sjukdomsfall. Av denna anledning förefaller en lokalisering till lämplig. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar bemyndiga regeringen att inrätta en professur i epidemiologi med inriktning i första hand på cancersjukdomar vid . HANS () ()