mot · G202859 · 1979-01-23 00:00:00 — 1978/79 859-867 om ändring av bestämmelserna i bokföringslagen om räkenskapsår En ny bokföringslag trädde i kraft . Denna innebar bl. a. en skärpning i förhållande till tidigare rätt beträffande räkenskapsperioderna och medger ej andra räkenskapsår än dem som sammanfaller med kalenderår eller perioderna , 1 juli30 juni samt . Dock ger lagen möjlighet att medge annan räkenskapsperiod om synnerliga skäl föreligger. Inom spannmålshandeln har av ålder brukats ett räkenskapsår som slutat per eller . Anledningen härtill har varit att skörden är bärgad och uppköp skett från odlarna och därmed gynnsammaste lagernedskrivningar kunnat göras. Individuell ansökan om dispens från den nya lagen för kvarn- och spannmålshandelns mycket negativa konsekvenser har gjorts men har icke bifallits. Handeln med den svenska skörden tillgår vanligen så att regleringsorganet Svensk Spannmålshandel inom ramen för jordbruksavtalet fastställer s. k. inlösenpriser på spannmålen. Vägledande vid prissättningen är bl. a. det förväntade skördeutfallet, världsmarknadspriserna och storleken på de regleringsmedel Svensk Spannmålshandel har till sitt förfogande. Dessa regleringsmedel byggs delvis upp av såväl förmalningsavgifter, vilka landets kvarnar inlevererar efter redovisning till statens jordbruksnämnd på den förmalda mängden spannmål, som budgetmedel. Regleringsmedlen lånefinansieras även till viss del. Spannmålspriserna som gäller vid inlösen fastställes att gälla i stegrad skala fr. o. m. augusti och når högsta pris , som utgör inlösendag. sker hembud till Svensk Spannmålshandel från odlare och handlare som önskar avhända sig lagerhållna partier. Det är då Svensk Spannmålshandels skyldighet att lösa in dessa partier med det för gällande s. k. inlösenpriset. För de svenska företag som handlar med spannmål föll det sig således naturligt att upprätta bokslut då skörden med säkerhet var bärgad. Genom avtal med regleringsorganet Svensk Spannmålshandel ställdes också önskade partier till förfogande då handeln på världsmarknaden under årets sista månader pågår som bäst och som regel de högsta priserna kan erhållas. Spannmålspartierna ställs till regleringsorganets och dess kommissionärers förfogande på så sätt att företag som handlar med spannmål genom ett avtal låser vissa partier av sitt lager att säljas som regleringsorganet finner lämpligast. 1 1978/79. målshandeln garantera successiva leveranser för regleringsorganets räkning av avtalets kvantitet . För detta åtagande erhåller handeln utöver inlösenpriserna s. k. prestations- och terminstillägg. Ett räkenskapsår som sammanfaller med kalenderår kommer med största sannolikhet att motverka spannmålshandelns intresse av att företa sådana leveranser . Därför kan inte heller något avtal tecknas med regleringsorganet, om spannmålshandeln inte har för avsikt att uppfylla villkoret om leverans före utgången av kalenderåret. De övriga bokslutsperioder som anges i bokföringslagen kan heller inte anses gagna spannmålsexporten, då årets skörd inte ens är bärgad och något lagera» skriva ned inte existerar. Undantag gäller dock för södra där skördearbetet ofta är avslutat under månaden augusti och därvarande handlare kan tillgodogöra sig såväl maximala lagernedskrivningar som tidigare omtalade prestations- och terminstillägg om brukas som bokslutsdag. Karakteristiskt för företag som handlar med spannmål är att verksamheten - mer än i någon annan bransch - är knuten till lagerfunktionen. Det är kring denna hela rörelsen kretsar, och i lagret är rörelsekapitalet bundet. Om spannmålshandeln, trots de ogynnsamma effekter den nya bokföringslagen medför beträffande bokslutsperioder, tecknar avtal med regleringsorganet, medför detta att företagen avhänder sig full rådighet över sitt lager, då man enligt avtalet ger regleringsorganet rätt att strax före kalenderårets/ räkenskapsårets utgång göra avrop på inneliggande spannmålspartier. Därvid kan spannmålshandeln inte tillgodogöra sig lagernedskrivningar fullt ut, varför upplösning av lagerreserven måste ske med åtföljande likviditetsbekymmer. Dessa minskade vinstmarginaler kommer självfallet att göras till föremål för diskussion hos regleringsorganet och dess styrelse. Ett sannolikt resultat av dessa diskussioner blir att regleringsorganet måste ta i anspråk mer regleringsmedel för bibehållande av vinstmarginalen på nuvarande nivå hos företag som handlar med spannmål. För undvikande av denna konsekvens och för vinnande av likställighet mellan handlare i och det övriga landet hemställer jag att beslutar ändra 12 § bokföringslagen (1976:125) så att brutet räkenskapsår även kan omfatta tiden .