mot · G2021782 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 1782-1788 om bibehållande av flygflottilj Det svenska försvaret vilar på värnpliktens grund och är till övervägande del hemförlovat under fredstid. Förutsättningen för att ett försvar av denna typ skall vara fredsbevarande är att dess förmåga att snabbt mobilisera till krigsdugliga förband väcker tilltro i omvärlden. Mobiliseringsskedet är ett mycket känsligt skede av vår omställning från freds- till krigsorganistion. Störningar i form av fientliga anfall kan starkt försena och försvåra mobiliseringen. Det är därför av största vikt att vi disponerar förband inom försvaret, som i fredstid arbetar i en organisation som nära ansluter till krigsorganisationens och som mycket snabbt kan ta upp försvar mot överraskande anfall. Mot denna bakgrund är det ytterst betänkligt att den ekonomiska avvägningen inom landet leder till återkommande indragningar av fredsflygförband. Härigenom reduceras undan för undan vår förmåga att utveckla den betydelsefulla initialeffekten. Denna utveckling medför icke endast att flygvapnets effektivitet minskar, utan den medför även negativa konsekvenser för övriga delar av totalförsvaret samt en ökning av det säkerhetspolitiska risktagandet. Det är beklagligt att försvarets fredsorganisationsutredning (FFU) icke har behandlat dessa aspekter på ett utförligt sätt i sitt slutbetänkande. Den ekonomiska besparing som FFU visar följa med indragningarna är dessutom - sett i den totala försvarskostnadens perspektiv - mycket begränsad. Motsvarande begränsningar borde kunna göras inom andra delar av samhälle och försvar -1, ex. inom förvaltning, administration eller övriga stödfunktioner - där de på ett mindre menligt sätt inverkar på landets förmåga att föra en trovärdig neutralitetspolitik. I Östra militärområdet-speciellt inom området och - återfinns betydande delar av landets administration och förvaltning. Där finns landets huvudstad, 1/3 av dess totala befolkning och av dess stadsbefolkning. Inom området finns stora delar av de freds- och krigsindustriella samt kulturella resurserna. I mobiliserar likaså en stor del av de trupper som är avsedda för försvaret av och . En indragning av medför - sammantaget med övriga indragningar i det förflutna - att endast två jaktdivisioner är fredsbaserade inom norr om . Enligt militär expertis mening utgör detta ett otillräckligt luftförsvar under det inledande mobilierings- och utrymningsskedet i ett krig. 1 1978/79. Möjligheterna att momentant förstärka luftförsvaret av blir också begränsade, eftersom en indragning av fredsflottiljen reducerar de tillgängliga basresurserna. blir därigenom mycket sårbart för överraskande inledda anfall och för utpressningsaktioner. Förmågan att mobilisera kan allvarligt äventyras. Eftersom östra har en sådan folktäthet, är det också ett väldigt mobiliseringsområde. Här arbetar i fredstid huvuddelen av de människor som i ett eventuellt krig skall försvara bl. a. och . Intensiva flyganfall kan hindra mobiliseringen och störa trupptransporterna på ett sådant sätt att försvaret av stora delar av landet äventyras! Har då en stormakt resurser att skada oss på detta sätt? Exakt är detta naturligtvis inte möjligt att fastställa, men en bedömning går att göra. efter ett krigsutbrott skulle kunna utföra 1 000-1 500 flygplansanfall mot östra . I medeltal ett anfall dygnet runt! Och detta trots att huvuddelen av flygstridskrafterna förutsätts vara bundna av huvudmotståndaren i ! År växer dessutom den här styrkan. NATO har inte tillnärmelsevis motsvarande styrkor att sätta in . Där måste resurser tillföras från . Först skulle därför anfallsförmågan kunna bli jämförbar med östmaktens. var politiker starkt medvetna om hotet mot . Målmedvetet byggde vi därför upp ett luftförsvar som skulle ge oss en relativt stor trygghet och motståndskraft. När vi var som starkast, hade vi från i norr till i söder 19 av landets totalt 33 jaktdivisioner och 4 av totalt 6 luftvärnsrobotdivisionerfredsbaserade för skydd av östra . skeren planlös rasering av detta luftförsvar. finns det i östra 6 jaktdivisioner och inga robotar. tycks det bara bli 2 divisioner kvar. Detta är långt mindre än vad en enig luftförsvarsutredning ansåg vara ett absolut minimum! Den pågående raseringen av luftförsvaret minskar starkt hela totalförsvarets fredsbevarande förmåga. Om inget särskilt görs har vår försvarsförmåga i mitten - eller allra senast i slutet - av minskat till den grad att vi faktiskt kommer att inbjuda till anfall och ockupation! Det är således av största vikt att fredsbasering av jaktflyg geografiskt sker inom de områden, där behovet av luftförsvarseffekt direkt ur fredsbaseringen kan bli störst. är ett av landets allra viktigaste områden i detta avseende. CF-1/05 är mob-myndighet för ett större antal krigsförband och därmed även för ett större antal människor än övriga sektorflottiljchefer och flottiljchefer utan sektoransvar. Förbanden är dessutom utspridda över ett större geografiskt område än de flesta flottiljchefer har att svara för. Indragning av flottiljen skulle medföra att huvuddelen av detta mob ansvar måste överlämnas till annan mob-myndighet. Erfarenheterna av utförda överlämningar visar att detta medför ett mycket stort extraarbete och att det tar mycket att genomföra, eftersom nuvarande fredsresurser är otillräckliga redan för det rutinmässiga mob-arbetet. sker också en betydande nedgång av såväl förbandsproduktionen som mobiliserings- och beredskapsfunktionen. Den mottagande myndighetens organisation är inte dimensionerad förden ökade uppgiften och för merarbetet vid överlämningen. Den måste därför sannolikt ges en betydande personell förstärkning och detta synes FFU inta ha beaktat. Till har knutits den regionala teleservicebasen , som är starkt beroende av flottiljen i vad gäller stödfunktioner. Om flottiljen dras in, måste även hären omorganisation ske med ökade kostnader och minskad kapacitet som följd. Förbandsproduktion samt krigsförberedelse- och mob-arbete blir vid en ny, sammanslagen sektorflottiljmyndighet av en alltför stor omfattning och utspridd över en alltför stor geografisk yta för att den skall kunna bli effektiv. Området kommer att sträcka sig från Roslagen till norska gränsen och från söder om till norr om . En oproportionerligt stor del av arbetstiden och driftkostnaderna kommer att förbrukas av handläggningspersonalen under resor i området. blir därför mob- och krigsplanläggningen ofrånkomligen eftersatta. Den arbetsmarknadspolitiska och ekonomiska sidan Vid Hässiö arbetar ca 400 fast anställda och 20 AMS-anställda. Vilka blir de sociala och ekonomiska konsekvenserna, när dessa förlorar sin anställning vid ? går en hel del personal i pension, och andra torde söka sig till annan, tryggare sysselsättning. Vilka åtgärder kan och måste vidtas för att myndigheten skall bibehållas funktionsduglig intill nedläggningen? Vilka kostnader kan detta förutses medföra? Efter avvecklingen kommer en stor mängd tjänstemän att ha kvar till sin pension. Vilket socialt ansvar har staten att låta dessa människor bo kvar i sina hem och ha en meningsfylld sysselsättning? Vilka kostnader kommer detta att medföra? efter en indragning av skulle staten - enligt FFU - spara 18,6 milj. kr./år, dvs. ca /arbetsplats och dag. Besparingseffekten är som synes inte stor (en plats i kriminalvård eller långvård kostar 3 ä 4 gånger mer och en gott och väl dubbelt), och om alla betydelsfulla faktorer beaktas blir besparingen betydligt mindre. Som framgår av det föregående synes FFU inte ha beaktat tillkommande kostnader vid i samband med en indragning av myndigheten. Den besparing som staten eventuellt kommer att göra torde därför bli mindre än den FFU anger, och den bedöms bli avsevärt mindre än de förluster som kommer att drabba kommun, landsting och näringsliv i . Regionen förutses förlora ca 1 000 människor. Ca 800 av dessa bedöms utgöra skatteobjekt med en årlig skattekraft av minst 10 milj. kr. De 1 000 människorna representerar en årlig köpkraft på bedömt minst 10 milj. kr., vilken till största delen tillfaller det lokala näringslivet. utför lokal upphandling av varor och tjänster för minst 5 milj. kr./år. Till FFU:s ekonomiska redovisning borde även ha lagts bl. a. följande: Mottagande myndighet måste få sin organisation personalförstärkt för att klara tillkommande sektor-, personal-, krigsförberedelse- och mob-ansvar. Stabsutrymmen för dessa torde behöva anskaffas. Transportkostnaderna för ledning av det nya storförbandet kommer att öka osv. Kostnader för allt detta tillkommer. Mottagande kommun och landsting åsamkas ökade kostnader för att ta emot de nyinflyttade. Först blir mottagandet skattemässigt lönsamt. FFU:s ekonomiska beräkningar måste bedömas som ofullständiga. Vinsterna vid en förbandsindragning torde bli blygsamma för staten. Regionens förluster blir troligen större än statens vinst. Den civila flygtrafiken vid Upptagningsområdet för innefattar en befolkningsmängd om 400 000-500 000 personer. Då näringslivet inom detta område dessutom har ett dokumenterat behov av internationella kontakter finns ett mycket gott underlag för trafik. kommuns investeringar för den civila trafiken på Hässiö uppgår till ca 10 milj. kr. Motsvarande kostnad utan anknytning till torde ligga på minst 40 milj. kr. Statistik över civila Jlygplansrörelser vid FI 1974-1978 * enmotoriga flygplan (flygklubbsverksamhet) Från försvarspolitisk synpunkt medför en nedläggning av oöverskådliga konsekvenser. Vi bör inte göra om våra försvarspolitiska misstag . Från arbetsmarknadspolitisk och ekonomisk synpunkt innebär en nedläggning av att den besparing man eftersträvar mer än väl uppvägs av de ökade kostnader i olika avseenden som nedläggningen för med sig. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att flygflottilj () ej må nedläggas.