mot · G2022577 · 1979-04-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik På regeringens uppdrag har i efter ingående beredning lämnat förslag till inplacering av kommuner i stödområden inom ramen för det regionalpolitiska stödet till näringslivet. Förslaget bygger på de principer för indelning som redovisats i sysselsättningsutredningens delbetänkande (SOU 1978:62) och grundas på en analys av befolkningsstruktur, befolkningsutveckling, näringslivsstruktur, sysselsättningsutveckling, förvärvsfrekvens och geografiskt läge. Underlaget har även med tabeller redovisats i yttrandet till regeringen . Utöver data som presenteras i tabellerna har hänsyn också tagits till en rad andra förhållanden som inte kan beskrivas med siffror, bl. a. näringslivets ensidighet och kommunernas roll i den regionala strukturen. I övervägandena har även ingått de riktlinjer och åtgärder i det regionalpolitiska arbetet som och regeringen tidigare ställt upp och vidtagit. Mot bakgrund av beslut i begärde att de fyra kommunerna i södra länsdelen-Ydre, , och - i fråga om det regionalpolitiska stödet skulle behandlas som om de ingick i stödområdet. Denna framställning gjordes mot bakgrund av den ogynnsamma befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i den . Den här särställningen framhölls bl. a. också i beslut om regionalpolitiken, där det sägs att noggrant skall följa utvecklingen i södra . 1 beslut om regionalpolitikens inriktning i länet framhölls också kravet på stabiliserande insatser i . förordnade regeringen att och kommuner i stödhänseende skall jämställas med kommuner i den grå zonen. genomgång av befolknings- och sysselsättningsutveckling, förvärvsfrekvens, näringslivsstruktur, avstånd till primärt centrum, m. m. för länets kommuner visar att kommunerna skiljer sig från länets övriga kommuner och således bör komma i fråga för inplacering i stödområde. kommun uppvisar mycket låg förvärvsfrekvens, och kommunen har haft en starkt negativ befolknings- och sysselsättningsutveckling. En mycket hög andel sysselsatta finns inom jord- och skogsbruk, och kommunen är även belägen på ett avsevärt avstånd från primärt centrum. kommun har i stort samma struktur som kommun, och har utvecklingen varit mycket ogynnsam genom att flera större arbetsplatser försvunnit och därmed försämrat strukturen på arbetsmarkna Postgirots stansfilial i med i huvudsak kvinnlig arbetskraft har som exempel nedlagts utan att annan sysselsättning tillkommit. kommun utvisar en ogynnsam utveckling med en särskilt märkbar nedgång i antalet arbetstillfällen. och har mycket låga förvärvsfrekvenser, minskande antal sysselsättningstillfällen och minskande befolkning. För del tillkommer att industrisektorn är mycket ensidig, i huvudsak koncentrerad till ett enda företag i bl. a. handelsstålbranschen. uppvisar ett sjunkande antal arbetstillfällen och en stor andel industrisysselsatta i ett enda företag. ingår i det sammanhängande regionalpolitisk! prioriterade området - . De sex kommunerna har som grupp en väl så ogynnsam utveckling i skilda avseenden som genomsnittet för kommunerna i nuvarande inre och allmänt stödområde. Dessutom förekommer två i sammanhanget centrala indikatorer på obalans, nämligen nedgången i antalet arbetstillfällen och den låga förvärvsfrekvensen - särskilt för kvinnor. På begäran av arbetsmarknadsutskottet har i E-län lämnat följande statistiska uppgifter: Förvärvsfrekvenser för kvinnor 1975 i kommuner som enligt proposition 1978/79:112 bör placeras i stödområde 4-6 samt i kommuner i som enligt bör placeras i stödområde 3-4. Se bilaga 1. Befolkningsförändringar 1970-1977 (procentuell förändring) i kommuner som enligt proposition 1978/79:112 bör placeras i stödområde 4-6 samt i kommuner i som enligt bör placeras i stödområde 3-4. Se bilaga 2. Procentuell förändring av antalet arbetstillfällen . Se bilaga 3. En sammanvägning av de nämnda förhållandena gör det nödvändigt att placera de sex kommunerna i i intervall 3-4. Kommunerna får anses ha sämre förhållanden och förutsättningar än de övriga fyra kommunerna, varför de bör placeras på en högre nivå. De två kommunernas särställning har ju tidigare markerats genom regeringens förordnande 1977 om att de i stödhänseende skall jämställas med kommuner i den grå zonen. Situationen är således bekymmersam för de sex nämnda kommunerna, men strukturförändringar i svenskt näringsliv har skapat stora sysselsättnings- och näringslivsproblem även för länet i övrigt. Arbetsmarknaden i är hårt drabbad av sysselsättningsminskningar. Kommunerna riskerar att få en utveckling liknande den i . Framtidsvillkoren för flera industriföretag är direkt beroende av beslut som fattas av regering och riksdag. Det gäller främst flyg-, data-, energi-, elektronik- och stålindustri, men enligt de principer för inplacering i stödområden som skall tillämpas fäherde nämnda kommunerna Detta är mycket otillfredsställande och kan endast accepteras under förutsättning av att nödvändiga insatser görs i särskild ordning. Sådana åtgärder är redan påkallade i och kan komma att bli aktuella i övriga nämnda kommuner. 1 skärgårdsområdet råder särskilda förhållanden med en starkt negativ befolknings- och sysselsättningsutveckling. I samband därmed har servicenivån också sjunkit. Läget är sådant att krafttag måste tas för att vända utvecklingen. En nettoinflyttning måste tillkomma. Inom de areella näringarna finns möjligheter att tillskapa nya arbetstillfällen, om det särskilda glesbygdsstödet utvecklas. Småindustri och turism är näringar som har möjlighet att utvecklas, men för att det skall vara möjligt krävs dessa stödinsatser, men de är otillräckliga då förhållandena kan jämföras med de kommuner som finns i det inre stödområdet. Enligt det nya systemet bör därför skärgården i inplaceras i stödområde 6. Förslaget i regeringens proposition 112 är för del helt otillfredsställande, och hänsyn har ej tagits till det omfattande utredningsarbete och det underlag som arbetats fram inom . Där har tjänstemän och lekmannastyrelse, som bäst känner länet, ägnat mycken tid för att skapa en så rättvis och riktig bild som möjligt av situationen i länet inte minst i jämförelse med andra delar av landet. bedömning är den att hela samt skärgårdsområdet bör inplaceras i stödområde. Inom det geografiskt sammanhängande södra området bör stödet differentieras så att , , och placeras i stödområde 3 samt och i stödområde 4, medan länets skärgårdsområde som ovan nämnts placeras i stödområde 6. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte besluta i enlighet med i förslag att kommunerna placeras i stödområde 3, och i stödområde 4 samt länets skärgårdsområde i stödområde 6. () () Förvärvsfrekvenser för kvinnor 1975 i kommuner som enligt proposition 1978/ 79.112 bör placeras i stödområde 46 samt i kommuner i som enligt bör placeras i stödområde 3-4. 1978/79:2577 10 Befolkningsförändringar 1970-1977 (procentuell förändring) i kommuner som enligt proposition 1978/79:112 bör placeras i stödområde 4-6 samt i kommuner i som enligt bör placeras i stödområde 3-4. -5,-5,-5, Procentuell förändring av antalet arbetstillfällen - 6,0* + 36,3*