mot · G2021393 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om tilläggsdirektiv till utredningen om kooperationen och dess roll i samhället Dagens skola formar elevernas verklighetsuppfattning, och det gäller inte minst de områden där de saknar förutsättningar att direkt studera verkligheten. I många avseenden liknar den kooperativa verksamheten de privatägda företagens. I en marknadsekonomi med hård konkurrens och vikande efterfrågan är inte skillnaderna lätta att finna vid ytligt betraktande. Ännu svårare måste det vara att bilda sig en uppfattning om hur marknaden skulle se ut utan de kooperativa företagen. Den ekonomiska demokrati som kooperationen utgör ett exempel på syns inte heller vid en snabb granskning. Det skulle därför behövas inslag i skolarbetet som väckte elevernas intresse och som lärde ut grunderna för det alternativ till den privatkapitalistiska och statssocialistiska företagsformen som kooperationen utgör. Den kooperativa sektorn är ju i en betydande del i det ekonomiska livet. 1976 presenterade en förundersökning av läromedel och läroplanernas behandling av konsumentens situation i samhället och konsumentkooperationen. 1 Kooperativa institutets rapport i skolan 1976:2 återges kritiken från förundersökningen. I avsnitt 2 Huvudbedömningar heter det: Vi kan utgå från att de flesta elever kommer att bli löntagare/ konsumenter och inte arbetsgivare/företagare. Det måste därför vara naturligt och angeläget att skolan i sin undervisning underlättar för eleverna och förbereder dem för denna roll i samhället. Från konsumentkooperativ utgångspunkt är dagens skolundervisning djupt otillfredsställande i det avseendet. - Läroböckerna i gymnasieskolan och högstadium saknar en tillfredsställande behandling av konsumenternas situation i samhället. - Läroplaner och läroböcker i gymnasieskolan och högstadium saknar helt behandling av konsumentkooperationen eller behandlar konsumentkooperationen otillfredsställande. - Läroplaner och läromedel ger otillfredsställande kunskaper och insikter om på vilket sätt eleverna i sitt vuxna liv kan ta tillvara sina rättigheter som konsumenter i en demokratisk samhällsutveckling. Det är givetvis inte bara läroplaner och traditionella läromedel som styr undervisningen. Den praktiska studie- och yrkesorienteringen och lärarna spelar en betydande roll. Det torde också s. k. partsmaterial från företag och vet ingen hur partsmaterial används i undervisningen, däremot florerar det mycket partsmaterial för skolan. De flesta och mest påkostade partsmaterialen kommer från SAF och från företag som drivs i aktiebolagsform. Ekonomiska föreningars uppbyggnad och verksamhet behandlas otillfredsställande i läromedel och läroplaner. Partsmaterialen från kooperativa organisationer räcker inte till för att uppväga den bristen. Dessutom kan man med fog säga att aktiebolagsformen behandlas väl i läroplaner och läromedel. Detta förstärks genom partsmaterial från organisationer som företräder aktiebolagsformen. Utredningen och dess roll i samhället tangerar dessa problem. Därför bör tilläggsdirektiv ges till utredningen, som syftar till att granska ekonomiska föreningars behandling i läroplaner och läromedel och att granska behandlingen av ekonomiska föreningar i undervisningen i relation till aktiebolagsformen och då även granska partsmaterialens användning och effekter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär tilläggsdirektiv till utredningen och dess roll i samhället med syfte att granska hur ekonomiska föreningar behandlas i läromedel samt i övrigt vad som i motionen anförts om partsmaterial och dess användning. () () ()