mot · G2021919 · 1979-01-25 00:00:00 — om den till företag förlagda kontraktsbundna utbildningen En läroplansbunden utbildning i företagen i form av lärlingsutbildning eller inbyggd utbildning bör finnas som ett alternativ eller komplement till de helt skolbundna yrkeslinjerna. Sådana med gymnasieskolan parallella utbildningsvägar - gärna i nära samverkan med och under överinseende av skolan skulle skapa ökade möjligheter till ordnad yrkesutbildning även för numerärt små yrken, och de skulle möjliggöra ett friare yrkesval genom en bättre spridning av sådan utbildning över landet. Därigenom kunde man också ta vara på den yrkesskicklighet och det intresse för yrkenas fortbestånd som finns inom många hantverks- och industriföretag. Detta är särskilt angeläget i fråga om vissa yrken - exempelvis modellsnickare och verktygsmakare - som har avgörande betydelse för hela produktionssektorer inom näringslivet. Till detta kommer att utbildning ute i företagen är den bästa vägen att föra skoltrötta elever ut i arbetslivet. Intensifierade insatser erfordras för att ordna koncentrerad yrkesteoretisk utbildning i yrken med lärlingsutbildning och inbyggd utbildning. Dessa studier bör underlättas genom att behövliga studiesociala förmåner utgår. Den till företagen förlagda kontraktsbundna utbildningen måste i ekonomiskt hänseende jämställas med utbildningen i gymnasieskolan, och statsbidragens värdebeständighet bör säkerställas genom att de får följa en kostnadsindex, exempelvis lärarlöner inom gymnasieskolan. Det högsta grundbidrag som f. n. kan utgå vid en lärlingsutbildning , avseende en elev utan tidigare utbildning i yrket, är . I budgetpropositionen föreslås en höjning . Det nuvarande lärlingsbidraget innebär ungefär ett bidrag på . Förutom grundbidraget kan ett kurstillägg utgå på maximalt , om lärlingen får gå på teoriutbildning på betald arbetstid . Avser undervisningen (dock minst ) och har lärlingen tidigare fått utbildning i yrket på gymnasieskola kan . utgå som kurstillägg. motsvarar ett bidrag på . Detta kan jämföras med de avtalsenliga lärlingslönerna som t. ex. enligt avtalet mellan och angående yrkesutbildning gällande är följande: Förutom lön tillkommer ett tillägg för sociala kostnader inkl. semester- och helgdagslön. Tillägget beräknas att vara på lönen. En stor del av teoriundervisningen sker . Bidragen till lärlingsutbildning kan dessutom jämföras dels med samhällets kostnader att hålla en person i gymnasieskolan, dels med bidragen på numera . för utbildning av permitteringshotad personal. 1 SÖ:s petita /80 anges att driftkostnaderna för en elev i gymnasieskolan i genomsnitt uppgår till . Det kan noteras att dessa elever inte erhåller någon lön. Med ledning av dessa uppgifter kan det anses rimligt att även bidrag till lärlingsutbildningen borde ligga på ungefär samma nivå. Om så vore fallet skulle avsevärt fler ungdomar kunna utbildas och ungdomsarbetslösheten därmed nedbringas i väsentlig grad. Föregående riksdag uppdrog åt att genomföra viss utredning om lärlingsutbildningen. Vi finner det angeläget att frågan om kraftigt ökat stöd till denna utbildningsform prövas i samband därmed. I årets budgetproposition föreslås att antalet s. k. bidragsrum behålls vid 1 600. har föreslagit att antalet bidragsrum inte skall begränsas, och vi finner starka skäl tala för detta förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen anhåller om utredning av frågan om ersättning till företag och hantverksmästare som ger lärlingsutbildning så att den kommer att ligga i nivå med vad motsvarande utbildning kostar i gymnasieskolan, 2. att hos regeringen anhåller att begränsningen av antalet bidragsrum slopas fr. o. m. kommande budgetår.