mot · G202735 · 1979-01-22 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till de kommunala musikskolorna De kommunala musikskolornas stora betydelse för den enskilde individen såväl som för samhället har redovisats i två omfattande utredningar (OMUS, ) och i redovisning Den kommunala . är f. n. ett viktigt komplement till och gymnasieskolans musikundervisning. Den kan ge en undervisning som kan individualiseras på ett sätt som knappast låter sig göra i den allmänna skolans klassundervisning. Samarbetet skola-musikskola kommer att bli än mer utvecklat genom SIA-reformen och dess samlade skoldag och genom de fria och frivilliga aktiviteterna, där den kommunala verksamhet kommer att ingå som en integrerad del av skoldagen. Genom olika undervisningsformer utvecklas eleven inte bara musikaliskt utan även allmänt: socialt, emotionellt, intellektuellt, fantasimässigt och motoriskt. För rekrytering av musiker, musiklärare och andra yrken, där musik utgör ett viktigt inslag (t. ex. förskollärare, klasslärare, kulturförmedlare, ljudtekniker) har väsentlig betydelse. Endast genom musikskolorna kan ges den tidiga start och den långsiktigt planerade instrumentalundervisning som är en förutsättning för högre musikstudier - och väl att märka till rimlig kostnad. Alternativet är privatlektioner till priser som är helt orealistiska för flertalet elever. Den kommunala har visat sig ge väsentliga bidrag på olika områden i samhället. Den lägger grunden till ett brett och mångsidigt amatörmusicerande såväl instrumentalt som vokalt. Genom att utveckla ett värdefullt fritidsintresse får också ett stort socialt värde. Mot bakgrund av de starka argument för verksamhet som ur nämnda utredningar ovan anförts ter det sig ytterst olyckligt att de kommunala musikskolorna f. n. nödgas arbeta under så skilda förutsättningar. Frapperande olikheter kan konstateras från kommun till kommun i vad avser totalt utbud, avgifternas storlek, lektionstid per elev, gruppstorlek, instrumentlån m. m. I den trängda ekonomiska situation vari många kommuner befinner sig drabbas de kommunala musikskolorna, genom att vara en helt angelägenhet och en frivillig verksamhet, ofta bland de första av nedskärningar i anslagen med besvärande begränsningar som följd. Detta i då allt större satsningar skulle behöva göras för att ge ungdomar meningsfull fritidssysselsättning. I fråga om avgifter måste redan nu uppmärksamheten riktas på ett förhållande som torde vara en realitet. På högstadium liksom på gymnasiet har enligt tidigare statsbidragsbestämmelser vid sidan av obligatorisk klassundervisning i musik medgivits en tilldelning av timmar för frivillig musikundervisning i form av körsång, solosång och instrumentalmusik. Denna resurs ingår i förstärkningsresursen. Det är givetvis angeläget att denna resurs även i fortsättningen kommer musiken till del och att den på ett stimulerande sätt skall kunna integreras med kommunala verksamhet enligt planerad SIA-modell. Detta arbetssätt får emellertid konsekvensen att somliga elever erhåller undervisning kostnadsfritt i den obligatoriska skolans regi medan andra elever likaså under schematid kanske rentav i samma grupp nödgas betala avgift, eftersom undervisningen sker genom kommunala ; ett helt ohållbart förhållande. För att inte den gynnsamma utveckling av de kommunala musikskolornas verksamhet som skett skall stagnera eller rent av undermineras är det av synnerlig vikt att även denna form av undervisning ges statligt stöd. Statsbidragsfrågan för har tidigare behandlats av och har även varit föremål för utredningsarbete. Redan i betänkandet Ny kulturpolitik (SOU 1972:66) framhöll angelägenheten av statligt stöd åt den kommunala , och därefter har frågan upprepade gånger varit föremål för behandling. Sedan utredningarna OMUS och nu avslutats och båda bekräftat behovet och angelägenheten av den kommunala borde nu frågan enligt vpk:s mening leda till en åtgärd från regeringens sida. Målsättningen bör för liksom för den obligatoriska skolan av jämlikhetsskäl vara avgiftsfri undervisning och fri intagning. Med tanke på det statsfinansiella läget och kostnaderna för ett statsbidrag i full omfattning bör en successiv utbyggnad kunna tillämpas. Mot denna bakgrund anser vpk att bör anslå 50 milj. kr. som statsbidrag till den kommunala musikundervisningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att för /80 anslå 50 milj. kr. till den kommunala musikundervisningen. INGA (vpk) (vpk) C.-H.