mot · G202695 · 1979-01-25 00:00:00 — om undervisning i familjekunskap för värnpliktiga Nästan ett helt folk har flyttat över från bondbyar, torp och stugor till höghus, hyreskaserner, radhus och förortsvillor (75). Alla de behov som tillfredsställdes inom familjens eller gårdens ram har överflyttats genom industrialiseringen till att bli samhällets angelägenhet. Vart fjärde ingånget äktenskap leder till skilsmässa. Köerna till PBU (psykisk barn- och ungdomsvård) och familjerådgivning ökar. Statistiken över självmord, olycksfrekvens, alkoholism och kriminalitet beskriver en stigande kurva (där männen drabbas mest). Typiskt för vårt samhällssystem är den långt gångna uppsplittringen i roller. Mot denna segmentering talar en helhetssyn på människan som en social, emotionell och rationell varelse. En mogen människa är den som i sin personlighet lyckats förena dessa tre bitar utan att förstärka någon av dem på bekostnad av en annan bit. Att ha barn -att få följa en människas utveckling , under skolåldern och upp i vuxenåldern - är för de flesta föräldrar en rik och stimulerande upplevelse. Att ha barn innebär också ett stort ansvar. 1 ett samhälle som förändras snabbt och där man inte har samma stöd som förr från äldre generationer upplever många föräldrar en osäkerhet. Det är svårt att veta hur man skall kunna bidra till att barnen utvecklas till lyckliga och harmoniska människor. Genom att öka kunskaperna om barns behov och utveckling ger man föräldrarna större trygghet och säkerhet i relationerna till barnen. Våra relationer till barnen är också beroende av de vuxnas relationer till varandra. En obligatorisk samlevnadsutbildning skulle ha en utomordentligt stor betydelse. Viss försöksverksamhet med samlevnadsutbildning har redan gjorts. Denna har mottagits mycket positivt av de värnpliktiga. På fyra militärförband har man haft ett stort urval av kurser. Den i särklass mest populära kursen är Äktenskapsskolan som innehåller samlevnadsfrågor, familjeekonomi, bosättning, familjeunderhåll, sexualfrågor och barnuppfostran. På I 2 i har man haft försök med medborgarundervisning som innehöll familjerådgivning. Familjerådgivningsbiten inleddes med ett bildband om könsroller, följt av en diskussion där man behandlade synen pä man/kvinna i hemmet, yrkesliv, vpltjänstgöring samt parbildning och dess konsekvenser från juridiska synpunkter och inverkan på kontakt med andra kamrater. lades otrohet och svartsjuka. Lektionerna leddes av tre familjerådgivare från familjerådgivningsbyrå. Dylik familjerådgivningsbyrå finns inte i alla landsting; ibland finns ingen institution alls, ibland arden en primärkommunal angelägenhet eller också är verksamheten inordnad under en psykiatrisk klinik vid länssjukhus. För samtliga torde gälla att öppen, förebyggande verksamhet prioriteras i synnerhet inom en målgrupp som är i åldern . I de flesta fall är det alltså ganska lätt att få kvalificerat folk att leda familjerådgivningsmomentet. I regel är det helt kostnadsfritt för förbandet. Avsikten med de omfattande Skövdeförsöken (1975) var att få fram klarare riktlinjer för det framtida personalarbetet vid försvarsmaktens förband, skolor och andra arbetsplatser. Tendensen till ökade avgångar och sjukfrånvaro bland värnpliktiga vid grundutbildningsförband var en viktig anledning till att närmare studera utbildningsmiljön. Som en följd av Skövdeförsöken har studiecirklar i familjerådgivning bedrivits vid T 2. Till vpl-konferens inlades en motion om att obligatorisk undervisning i frågor rörande sex, samlevnad och könsroller införes vid samtliga förband. I den centrala utbildningen av konsulenter inom försvarets personalvård ges en kurs, Relationsproblematik, som skall göra konsulenterna kapabla att fungera som ledare och handledare i utbildning i samlevnad. Därigenom hoppas man kunna avlasta konsulenterna en stor del av deras arbetsbörda genom att de värnpliktiga lär sig i grupp att tala med varandra och ventilera sina för åldern vanliga problem. Vidare önskar man kunna hjälpa befälet att leda sådan utbildning och därigenom avhjälpa de problem som finns mellan värnpliktiga och befäl. Många av de värnpliktiga lever redan under sin grundutbildningstid med det sociala ansvar som familjebildning innebär. För andra är det första gången de lämnar hemmet. Detta torde göra dem motiverade för utbildning på detta område. Denna utbildning måste vara obligatorisk så att de som bäst behöver den kommer att omfattas av den. Min uppfattning är att männen skall få samma chans att utveckla sig emotionellt som kvinnorna. Mot denna uppfattning står ekonomiska intressen. Man stöter ofta på argument som att detta skulle förlänga utbildningstiden, att det skulle bli dyrt och att det skulle vara en omöjlighet för försvaret att betala en dylik utbildning. Man kan tänka sig att denna post lades på eller . Som jämställdhetskommittén också påpekat går utjämningen mellan könen mycket långsamt, och de unga väljer fortfarande yrke och utbildning enligt det traditionella könsrollsmönstret. Jag anser att man glömt bort pojkarna efter det att de slutat skolan. Det påpekas också i kommitténs betänkande Samverkan i barnomsorgen (SOU 1975:87), S-gruppens, fas 4, att värnplikten är en tänkbar och lämplig tidpunkt för en samlevnadsutbildning. Lämplig ur minst två synpunkter, dels därför att man då når så gott som alla män, dels därför att värnplikten infaller vid en period i livet då man definitivt tar steget över i vuxenvärlden. För att kunna påverka sin situation och de konflikter som uppstår i samlevnaden människor emellan behöver man kunskaper på ett tidigt stadium, för att undvika svåra effekter av sådant som hade kunnat åtgärdas om insatserna kommit . Man ifrågasätter inte föräldrautbildningens vara eller inte vara, utan frågan gäller mera hur den skall se ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hemställa hos regeringen om utredning och förslag i syfte att skapa möjligheter till undervisning i familjekunskap, samlevnadsfrågor etc. för värnpliktiga under deras första tjänstgöring.