ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2022144 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om invandrarforskning m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2142 hemställs 1. att hos regeringen anhåller om initiativ till ett tvärvetenskapligt forskningsprogram för invandrarforskning enligt vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om särskilt studiebidrag för hemarbetande invandrarkvinnor, 3. att som sin mening uttalar att ytterligare enspråkiga gymnasieklasser för invandrare bör inrättas, 4. att hos regeringen begär förslag till en lösning av situationen beträffande läromedel för hemspråksundervisning i grundskola och gymnasieskola, 5. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande skola-arbetsliv, 6. att hos regeringen begär att en utredning angående tolkservice tillsätts i vilken ingår representanter från landstingsoch kommunförbunden, 7. att beaktar vad som anförts i motionen beträffande äldre invandrares situation. () () () () () () ()
mot · G2022146 · 1979-01-25 00:00:00 — 1978/79 2146-2154 Motion 1978/79:2146 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2145 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen 1978/79:2145 anförts om högskoleutbildningen i () () 1 1978/79.
mot · G2022147 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att främja industrin i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2145 hemställs 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att de s. k. delbranschstudierna inom verkstadsindustrin måste följas upp med särskilda statliga åtgärder och inte inskränkas till att bli rent utredande verksamhet, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningsstationen , 3. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade resurser till utvecklingsbolaget , 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om hänsyn till beredskapssynpunkter i samband med utlandsinvesteringar och samarbetsavtal med företag i andra länder. () ()
mot · G2022149 · 1979-01-25 00:00:00 — om rösträtt m. m. för invandrare vid riksdagsval Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2148 föreslås 1. att beslutar om en lag som garanterar invandrarnas och minoriteternas demokratiska rättigheter, 2. att beslutaratt invandrarna i principskall vara valbara och röstberättigade i riksdagsval och att en kommitté utreder hur detta prkatiskt skall genomföras.
mot · G2022150 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om invandrares rätt till pension Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2148 föreslås att hemställer hos regeringen att tillse att alla får samma möjligheter att erhålla pension och vid flyttning utomlands rätt att erhålla pension utomlands oavsett nationalitet.
mot · G2022151 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om en finsk institutionsteater, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2148 föreslås 1. att beslutar om ett tilläggsanslag i budgetpropositionen på 4 milj. kr. till en finsk institutionsteater, 2. att hemställer hos regeringen att staten ålägger massmediaföretagen att öppna en kanal för invandrarprogram och att tillfredsställa de spansktalande invandrarnas behov av ökat radioprogram samt att i TV-verksamheten förstärka invandrarredaktionernas resurser.
mot · G2022154 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1978/79:2152 föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om åtgärder för att kvinnofrågan skall upptas som särskilt högskoleämne, 2. att hos regeringen hemställa om åtgärder för att ge lärarkåren utbildning i kvinnofrågan. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202219 · 1979-01-10 00:00:00 — av om återinförande av mellanölet beslutade om förbud i vad gäller försäljning av öl (mellanöl), med högre alkoholhalt än 2,8 viktprocent, i den allmänna handeln. Beslutet grundades på försök att komma till rätta med främst alkoholproblemen bland ungdomar. Efter 1 1/erfarenhet av förbudets verkningar kan konstateras att det resultat man eftersträvade ej har uppnåtts. Alkoholproblemen bland ungdomar har icke minskat. Tvärtom pekar företagna undersökningar entydigt mot att framför allt ungdomarna genom mellanölsförbudet gått över till starkare sorter av alkoholhaltiga drycker. Då mellanölet kom att bli en omtyckt måltidsdryck för många människor uppfattades förbudet som ett onödigt byråkratiskt intrång i familjernas levnadsvanor. Det är därför alldeles uppenbart att då förbudet ej medfört den positiva effekt man förväntade, detsamma har kommit att framstå som helt omotiverat . Att i förväg överblicka effekterna av politiska beslut innebär alltid osäkerhetsmoment och svårigheter. Då det, som i detta fall, i efterhand visar sig att effekten av beslutet blev den motsatta i förhållande till vad man önskade uppnå, förväntar sig självfallet medborgarna att de politiska instanserna skall dra konsekvenserna av detta och rätta till det misstag som begåtts. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar fastställa den övre alkoholgränsen för öl som försäljs i den allmänna handeln till 3,6 viktprocent.
mot · G202223 · 1979-01-05 00:00:00 — 1978/79 223-231 Motion 1978/79:223 av m. fl. om rätt till sjukpenning för förvärvsarbetande under 16 år I lagen om allmän försäkring regleras ersättningen vid sjukdom. Av lagbestämmelserna framgår också att man först fr. o. m. den månad under vilken man fyller skrivs in i . Detta innebär att de ungdomar som kommer ut i förvärvsarbete inte omfattas av den trygghet för inkomstbortfall som sjukförsäkringen ger. Det finns enligt kommunisterna ingen saklig motivering för att åldern skall vara avgörande för rätten till försäkring för inkomstbortfall vid sjukdom. Den rätten borde gälla obligatoriskt så snart man har ett arbete som ger sjukpenninggrundande inkomst. Ungdomar löper samma sjukdomsrisk som äldre i sitt arbete, och med åldern som underlag blir det en ren diskriminering. Rörlighet är det recept som de unga ges på dagens arbetsmarknad, och många tvingas flytta från sin hemort för att få jobb. Arbete på annan ort blir dyrbart, utgifter för levnadsomkostnader är inte baserade på åldersgränser. Åldergränser gäller oftast inte för skyldigheter, bara i fråga om rättigheter. Dessa bestämmelser borde rättas till. Sjukförsäkringen finansieras dels genom statsbidrag, dels genom arbetsgivares och de försäkrades avgifter. I avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifterna är inte anställda undantagna, och därför är det ett rättvisekrav att även de har rätt till ersättning. Åldersgränsen bör därför slopas i lagen och inkomsten vara det enda kriteriet för rätt till sjukpenning. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att åldersgränsen bör slopas i lagen om allmän försäkring vad gäller rätt till sjukpenning och att all inkomst av arbete räknas som sjukpenninggrundande inkomst samt hemställer hos regeringen om förslag härom. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1978/79.
mot · G202224 · 1979-01-10 00:00:00 — Motion 1978/79:224 av om uppskov med beslut om vattenfluoridering Kariesfrekvensen, inte minst bland barn och ungdom, är trots olika bekämpningsmetoder högre än vad vi är villiga att acceptera. Den kan dock variera betydligt inom samma familj och inom samma åldersgrupp samt mellan olika delar av landet. Anledningarna till varierande kariesfrekvens är troligen flera. Tandhygien och snaskbenägenhet är olika hos olika individer, kostvanorna likaså. De här företeelserna är möjliga att påverka. Det är däremot inte tandanlagen och salivens surhetsgrad, vilka båda har stor betydelse för i vilken utsträckning tänderna kommer att angripas av karies. Fluorbehandling anses som ett verksamt medel mot karies och används på olika sätt, bl. a. som tillsats i tandkräm och för sköljning av tänderna. förekommer också naturligt i dricksvattnet på en del platser. Vissa svenska undersökningar tycks ge vid handen att fluor i dricksvatten kan ge skador i form av fläckar på tänderna. Fläckarna kan bli mycket framträdande och upplevs då som utseendemässigt störande. En del amerikanska experter menar dessutom att fluoridering av vatten utgör en hälsorisk. De talar om möjliga genetiska skador och om stigande cancerfrekvens i åldrarna . Förespråkare för vattenfluoridering haren annan uppfattning. Någon enighet för eller emot vattenfluoridering finns således inte. Beslut om att enligt uppfattning fluoridera kommunalt vatten med /liter bör inte fattas förrän större klarhet beträffande följderna finns. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att inget beslut om vattenfluoridering fattas förrän större säkerhet beträffande följderna erhållits.
mot · G202225 · 1979-01-10 00:00:00 — Motion 1978/79:225 av om säkerhetsfrågor vid viss mikrobiologisk forskning Debatten om byggande av ett s. k. risklaboratorium har pågått av och till , eller sedan det blev känt att man vid biokemiska centret i planerar hybrid-DNA-forskning eller genmanipulation. Debatten har åter aktualiserats dels på grund av det engelska smittkoppsfallet , dels på grund av att hos regeringen ansökt om att få uppfora ett risklaboratorium i . Tanken är att laboratoriet skall byggas in i befintliga lokaler. Detta förefaller mycket tveksamt, då det enligt professor vid tekniska högskolan i inte är möjligt att göra så säkra ventilationssystem att inga mikrobiologiska smittämnen läcker ut. Normer för hur tätt ett risklaboratorium skall vara finns enligt uppgift inte. Det är tveksamt om man utan risk kan prova sig fram till säkra värden för ventiler, luftfilter, luftslussar, avloppsrenare och nöddriftssystem. Mätinstrument för att kontinuerligt kontrollmäta från luften finns inte . Om ventilationssystemet faller ur tar byggnadens egen termik hand om luftströmmarna. Termiken är kraftigare i en hög byggnad än i en lägre. Säkerheten borde ur den synpunkten vara större i den . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att säkerhetsfrågorna vid hybrid-DNA-forskning ytterligare klarläggs innan sådan forskning kommer till stånd.
mot · G202226 · 1979-01-10 00:00:00 — om ökad utbildning i hantverksyrken Flera av våra gamla hantverksyrken är på väg att försvinna. Det gäller exempelvis skomakar-, tapetserar-, möbelsnickar- och smedyrkena. Och detta beror inte främst på att de inte skulle behövas längre utan på att medelåldern hos utövarna är hög och rekryteringen ringa. Om vi inte gör någonting åt situationen kommer det snart att vara omöjligt att få skor och stövlar reparerade, att få möbler restaurerade och omklädda eller att få det växande antalet hästar skodda. Detta innebär ett resursslöseri, eftersom det ofta är lönande att laga och reparera i stället för att bara tillverka nytt. Dessutom har t. ex. gamla möbler ofta ett affektionsvärde, som gör att människor vill bevara dem. För att göra det behövs yrkeskunnigt folk. En utarmning av vårt hantverk och vår kultur sker, om vi inte anser oss ha råd till eller behov av att bevara gamla yrken, bl. a. de tidigare nämnda. Slit- och slängperioden tycks gå mot sitt slut. Allt fler människor vill satsa på kvalitet och reparera gamla saker - eller tvingas göra det därför att nyinvesteringar är för kostsamma. Ett behov av hantverkare föreligger alltså. Gymnasieskolan erbjuder vissa utbildningsmöjligheter. Men dessa räcker inte till. En kombination av statlig utbildning och utbildning hos enskilda hantverkare borde kunna ske. Den enskilde mästaren-hantverkaren har ofta inte ekonomiska möjligheter att anställa en gesäll, som kanske kostar . med'sociala förmåner inräknade. En möjlighet skulle vara att låta utövare av de i motionen nämnda yrkena eller andra bristyrken få visst statligt bidrag för den tid det tar för en gesäll att lära sig yrket. Som "måttstock borde man kunna använda den kostnad, . , som staten har för en elev på motsvarande gymnasieutbildning av . Åtgärden skulle bli billigare än AMS-arbete och säkerligen av ungdomarna upplevas som mera meningsfull. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i anslutning till vad i motionen anförts om utbildning i hantverksyrken.
mot · G202228 · 1979-01-10 00:00:00 — Motion 1978/79:228 av om lokalisering av förskollärarutbildning till Brist på utbildad personal utgör i vissa fall hinder för kommuner att hålla nödvändig takt i utbyggnaden av barntillsynsverksamheten. Så har t. ex. kommun inte kunnat ta i bruk iordningställda lokaler för förskola därför att förskollärare saknats. Liknande problem redovisas från Gällivareoch Tornedalskommunerna. Utbildning i hemorten eller dess närhet borde kunna bidra till att lösa sådana problem. Det förefaller sannolikt att ungdomar som fått praktik och utbildning på en ort också gärna stannar där efter avslutad skolgång. Tankar i den riktningen har förts fram i en socialdemokratisk motion till , som enhälligt beslutat göra en framställning till högskolestyrelsen om förskollärarutbildning i . En sådan skulle utgöra utbildningsfilia! till högskolan i där lärarutbildningen omfattar fritidsledare, förskollärare samt låg- och mellanstadielärare. Fullmäktige i har som underlag för sitt beslut tagit fram uppgifter om att praktikplatser och lokaler kan ställas till förfogande för denna form av utbildning, och man bedömer det också möjligt att lösa lärarfrågan genom samarbete med det lokala skolväsendet. Det svåra arbetsmarknadsläget, särskilt för ungdom, i malmfälten och norra är ett starkt skäl för att även skall uttala sitt stöd för att förlägga förskollärarutbildning till . Detta så mycket mer som arbetsmarknadsmyndigheterna nu redovisar att arbetslösa ungdomar är mindre villiga än tidigare att flytta till andra delar av landet. Meningsfull utbildning är ett sätt att ge unga människor möjlighet att känna fotfäste i samhället. Inom förskoleverksamheten kommer de kunskaper de skaffar sig dessutom att behövas. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att en filial till i inrättas i för utbildning av förskollärare.
mot · G202229 · 1979-01-10 00:00:00 — av och om förbud mot att använda klorerade paraffiner Klorerade paraffiner (polyklorerade alefater) är giftiga och lagras upp i organismen på liknande sätt som PCB. Det visar undersökningar, som utförts vid i . Såväl preliminära undersökningar som mer ingående forskning har förekommit. Det har därvid visat sig att klorparaffiner tas upp av och lagras i fisk, som finns i vatten, där ämnet ingår. Fiskarna visade också förgiftningssymtom, som tog sig uttryck i balansrubbningar och onormalt stimbeteende. Klorparaffiner används inom vitt skilda områden, ibland som ersättare för PCB. Hur stora kvantiteter det rör sig om, vet man inte exakt. Professor vid uppskattade 1974 importen av ren klorparaffin till . Användningsområdet för klorerade paraffiner är som nämnts stort. Ämnet ingår exempelis i smörj- och skärolja, som mjukgörare och flamhärdare i plaster, i trafikmarkeringsfärg men även i små mängder i tuggummi, läppstift, lim och som transportskydd" åt citrusfrukter. Enligt professor är användningen av klorerade paraffiner såväl en ekologisk som en arbetarskyddsfråga. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att användningen av klorerade paraffiner förbjuds, om även kompletterande undersökningar bekräftar de resultat som uppnåtts.
mot · G202230 · 1979-01-10 00:00:00 — av om fisket i Fisket har alltid för , med dess långa kust, haft betydelse näringspolitiskt och ekonomiskt. har fångsterna blivit sämre. En jämförelse visar följande: Strömm i ngsfångsterna har minskat från 1978. Laxfisket har minskat från (Gävlefisks årsredovisning). Flera orsaker till de dåliga fångsterna kan finnas. En av dessa, och som länsfiskarna framhållit, kan vara att vattnet längs länskusten är starkt förorenat bl. a. av det stora antal pappersmassefabrikör som finns från i söder till i norr. Enligt uppgifter fanns tidigare gott om abborre, sik och gädda utanför länskusten, och goda fångster gjordes. Det har visat sig att dessa fångster minskat katastrofalt just vid de kustavsnitt där industrin har sina utsläpp. Det har också visat sig att den fångade strömmingen har varit uppseendeväckande mager. Fiskarna i har genom sin organisation (Gävlefisk) vid ett flertal tillfällen begärt att skall undersöka misstankarna om föroreningar av fiskevattnen längs länskusten. har länsfiskarnas begäran inte gett något som helst resultat. Fisk är en viktig basföda och också en viktig inkomstkälla för yrkesfiskarna och binäringsfisket. Det är av största vikt att denna verksamhet bibehålls och utvecklas. Det finns därför all anledning att ordentligt undersöka misstankarna om föroreningar längs . Om det visar sig att misstankarna är riktiga finns reningsteknik som gör att en stor del av industrins giftutsläpp kan elimineras vid källan. Den kostnaden kan industrin bära, och det är också dess skyldighet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att hemställer hos regeringen om att åtgärder vidtas för att genomföra en noggrann undersökning av läns kustvatten ur föroreningssynpunkt.
mot · G202231 · 1979-01-10 00:00:00 — av och i om fastställande av gränsvärden för luftföroreningar Speciellt i storstadsområdena inger luftsituationen på många håll betänkligheter. Föroreningskällorna är många, och alla upplever problem med luftföroreningar, men det är svårt att fastställa graden av dessa föroreningar samt eventuella konsekvenser. De viktigaste föroreningskällorna torde vara industrier, trafik och husuppvärmning. I påbörjades en studie av luftföroreningar och har pågått . Mätprogrammen har givetvis ändrats till både omfattning och innehåll. Från början var mätningarna inriktade på svaveldioxid-sot, och som mest var ett trettiotal stationer utplacerade i staden. har mätstationernas antal reducerats, och mätningar av andra ämnen har tillkommit. mäter hälsovårdsnämnden vid sin huvudstation kontinuerligt svaveldioxid, kväveoxider, ozon, sot samt stoft. är dessutom fyra halvautomatiska svaveldioxid-sotmätare utplacerade i staden. Även kväveoxider mäts. För vissa industrier gäller speciell kontroll. Det är ju så att kväveoxiderna i luften huvudsakligen kommer från motorfordonstrafiken, och dygnsvariationerna följer i stort sett trafikbelastningen. Några svenska riktlinjer finns inte. Men de amerikanska riktvärdena för kvävedioxid har ej överskridits i . Även koldioxiden härrör främst från trafiken. Några svenska riktvärden finns inte, men de amerikanska normerna för 8-timmarsmedel värden flera tillfällen överskridits vid mätpunkterna. Jämförande mätningar har f. ö. visat att zonsystemet i har medfört avsevärda förbättringar i cityområdet. Andra föroreningar som bly och kvicksilver härrör i regel från trafik resp. avfallsförbränning. Förbättrad kollektivtrafik och trafikreglerande åtgärder kan givetvis leda till förbättringar. Men för att detta i sin tur skall accepteras synes det vara angeläget att man fastställer normer för vilka gränsvärden som skall gälla för olika luftföroreningar i tätort. Mot denna bakgrund hemställs att hos regeringen begär utredning för fastställande av gränsvärden för åtminstone de vanligaste gasformiga förore ningar som förekommer i tätorterna och i anslutning till industrier. GOTAB 61042 Slockholm 1979
mot · G202236 · 1979-01-11 00:00:00 — av m. fl. om de arkeologiska utgrävningarna och den framtida användningen av De arkeologiska undersökningarna av Riksplan på ökar vår kunskap om historia, om de medeltida innevånarna och om förutsättningarna för stadsbildningen. Här har delar av flera adelspalats hittats, delar av de kungliga stallarna och ett apotek. Kyrkogård och lämningar av återfanns också. Vidare upptäcktes överbyggda kanaler och ett långt parti av den medeltida stadsmuren. Den långa friliggande delen av stadsmuren saknar egentlig motsvarighet i . Kanalerna är också speciella. Byggnadsresterna är inte lika unika, men även experter har blivit överraskade av hur mycket av byggnaderna som är bevarade. 1 en annan motion tar vi upp frågan om återflyttning till gamla . Vi har i den krävt att beslutet om återflyttning rivs upp. Förevarande motion är emellertid inte avhängig av ett eventuellt beslut att stanna vid . Miljön vid Riksplan är viktig i det centrala . Av trafikpolitiska och sociala skäl motsätter vi oss bestämt att det byggs ett garage där. Vi har tidigare tagit ställning emot garagebygget i byggnadskommitté. Utgrävningarna har väckt stort intresse hos allmänheten, i massmedia och bland experter. Ett stycke medeltid har blivit levande och förståelig för många människor. Dessa och andra har engagerat sig i frågan om innerstadens miljö och trafik. Ur vetenskaplig synpunkt är det nödvändigt att den arkeologiska undersökningen blir grundlig. Det är ovanligt att så stor sammanhängande yta som denna blir undersökt. Det är viktigt att platsen blir totalundersökt. Arkeologer och övrig personal måste få tillräckligt med tid till sitt förfogande. Arbetsförhållandena blir svåra när utgrävningarna tillåts pågå . Det är svårt att nå samma noggrannhet i dokumentationen som under bättre väder- och temperaturförhållanden. För att möjliggöra olika användningar av efter slutförda undersökningar kräver vi att så mycket som möjligt av byggnadslämningarna bevaras under de fortsatta utgrävningarna. Vi föreslår att en arkitektpristävlan utlyses om platsens utformning och framtida användningsområden. Inriktningen skall vara att skapa ett rekreationsområde som utnyttjar den historiska miljön. Intresset för att på platsen visa framkomna fynd och lämningar skall beaktas liksom områdets pedagogiska värde för studier och undervisning i historia och stadshistoria. Vidare bör undersökas huruvida kan beredas lokaler i anslutning till eller på Riksplan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uppdra åt 1. att utlysa en arkitektpristävlan med i motionen angiven inriktning, 2. att upphäva beslutet om att bygga ett garage vid Riksplan, 3. att ge arkeologerna den tid som krävs för deras arbete. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202238 · 1979-01-11 00:00:00 — om införande av en 500-kronorssedel, m. m. I motioner har jag föreslagit en översyn av vårt sedelsystem och införande av en ny sedelvalör om . Varken vederbörande utskott eller har dock velat tillstyrka förslaget även om penningvärdesutvecklingen i takt med inflationen mer och mer talat för detta. I sina yttranden över motionerna har dock riksbanksfullmäktige undan för undan blivit positivare till frågan. Tiden torde nu vara mogen för en ny sedeltyp i valören . Det skulle underlätta sedelhanteringen i banker, affärer och på postkontor samt minska risken för felräkning. Likaså borde nu 5-kronorssedeln kunna slopas och ersättas med ett nytt 5kronorsmynt i stället. Det skulle innebära en betydande kostnadsbesparing, enligt uppgift 66 miljoner . Det kan nämnas att man i både och redan avskaffat 5-kronorssedlar. Någon särskild utredning om sedelsystemet torde inte vara nödvändig , då behovet av de nämnda förändringarna är klart dokumenterat. är också positiv till både ett 5-kronorsmynt och en 500-kronorssedel. att beslutar uttala sig för ett slopa 5-kronorssedeln och i stället införa ett 5-kronorsmynt samt för att införa en 500kronorssedel.