mot · G2022406 · 1979-03-29 00:00:00 — Härigenom kan den kompetens och de resurser på området som finns inom statsföretagsgruppen komma verksamheten till godo. Övriga delägare bör vara de ledande privata företagen på solenergiområdet. Det är angeläget att de olika delsystemen om möjligt blir representerade genom delägare, dvs. såväl själva uppvärmningen som lagring och distribution. (Frågan om vilkendera sidan som skall ha majoritet i företaget synes lämpligen kunna avgöras utifrån praktiska utgångspunkter.) Det nybildade företaget bör vara initiativtagande, pådrivande och samordnande vid utvecklingen av solenergiprogrammet. Det bör självfallet samverka och samarbeta med andra företag och organ som har kompetens och kapacitet på solenergiområdet. Givetvis bör det också stå öppet för icke delägare att delta som leverantörer etc. i de olika projekten. Glesbygdselektrifiering Statliga bidrag har givits för upprustning av nedslitna eldistributionsnät och elektrifiering av helårsbebodda fastigheter i glesbygd. har totalt drygt 200 milj. kr. beviljats från anslaget Främjande av landsbygdens elektrifiering. 1978/79: 2406 nen anges att kostnaderna för återstående oelektrifierade fastigheter som bör förses med el uppgår till 55 milj. kr. penningvärde enligt en beräkning gjord av industriverket. Med den praxis som har tillämpats beträffande statsbidragen bör statens insats röra sig om ca 30 milj. kr. Mot den här bakgrunden föreslår föredraganden att restelektrifieringen bör fortgå inom en ram av 2 å 3 milj. kr. per budgetår, dvs. i princip kunna vara avslutad . Enligt vår uppfattning är detta en alltför långsam takt för den nödvändiga restelektrifieringen av uppskattningsvis 400 återstående helårsbebodda fastigheter. En femårig plan med sikte på att klara samtliga de återstående oelektrifierade fastigheterna bör begäras av regeringen. Det betyder dessutom att anslagen måste uppgå till åtminstone 6 milj. kr. Dessutom bör försöksverksamhet med lokal elproduktion med utnyttjande av lokala energikällor komma till stånd. Restelektrifieringsprogrammet bör alltså kunna kombineras med statlig upphandling av olika typer av lokala elproduktionsanläggningar. Därvid bör man utnyttja möjligheten att bygga mindre icke nätanslutna vindkraftverk, utnyttja Sterlingmotorn, ta i anspråk mindre vattenkraftstationer etc. Det bör ankomma på industriverket att i samråd med fram ett förslag som kan kombinera restelektrifieringen med utveckling av en marknad för försöksanläggningar och anpassa dessa efter de lokala behoven. Upprustningsbidragen för distributionsanläggningar bör också fortsättningsvis användas som ett instrument för att åstadkomma en rationell och säker eldistribution. Bidragen bör alltså inte begränsas på det sätt som föreslås i energipropositionen. De bör i stället aktivt utnyttjas i enlighet med vad som tidigare anförts för att underlätta kommunernas möjligheter att i ökad omfattning ta över eldistributionen inom det egna området. Målsättningen bör således vara att den tidigare nämnda strukturomvandlingen och kommunernas övertagande av eldistributionen bör styra anslagstilldelningen för upprustning av distributionsnätet och inte begränsas till totalt 10 milj. kr. som nämns i propositionen. Organisation, finansiering och styrmedel 1980-talets energipolitik kommer att ställa avsevärda anspråk på finansiella resurser. Enbart för energibesparande åtgärder i den befintliga bebyggelsen visas på ett investeringsbehov i storleksordningen . Andra sparåtgärder som utbyggnad av fjärrvärmeverken eller investeringar hos industrin kommer också att kräva betydande finansiella resurser. Till detta kommer de finansiella anspråk som uppkommer till följd av investeringar i nya energikällor. Regeringen har inte heller behandlat dessa frågor eller framlagt förslag till finansiering av energisparlånen för bostäder. 1978/79: 2406 Kreditpolitikens viktigaste roll i energipolitiken torde komma att avse dess insatser för att prioritera kredit tillförseln för energipolitiska investeringar. Ännu så länge har inledande beslut tagits om kreditförsörjningen för energibesparande investeringar i befintlig bebyggelse ett beslut som regeringen sålunda inte följt upp och för utbyggnaden av de kommunala fjärrvärmeverken. Med en mera omfattande satsning inom bebyggelsen kan kredittillförseln behöva ligga på ca /år. Ett sådant investeringsprogram kommer att framtvinga en betydande omprioritering av de finansiella resursernas utnyttjande i och också ställa stora anspråk på kreditpolitikens utformning. Det handlar här inte enbart om en prioritering av kreditvolymen utan dessutom torde speciella krav på amorteringstiderna och räntenivån påverka utformningen av kreditpolitiken. har det förekommit överläggningar mellan representanter för regeringen, , kapitalmarknadsutredningen och berörda kapitalmarknadsinstitut om finansieringsformerna för de kommunala fjärrvärmeverken. Överläggningarna har lett fram till att kommunlånesituationen fr. o. m. får möjlighet att emittera särskilda obligationer för detta ändamål. Härigenom anpassas krediternas löptider till anläggningarnas ekonomiska livslängd och dessutom kommer kommunernas likviditetspåfrestningar att minska . Resultatet av överläggningarna har således medfört en förbättrad konstruktion på krediterna till kommunala fjärrvärmeverken. Överenskommelsen ledde också till att tillgången på krediter ökade. I ett mer långsiktigt perspektiv återstår emellertid frågan om kreditvolymen till utbyggnaden av de kommunala fjärrvärmeverken skall prioriteras på kreditmarknaden. Överväganden i den riktningen kan komma att behövas om ett energipolitiskt beslut leder fram till att utbyggnadstakten skall ökas. I annat fall kan det uppstå problem vid finansieringen av de kommunala fjärrvärmeverken. Den finansiella bakgrunden är svår att skissera. De enda utförliga beräkningarna av den finansiella utvecklingen för hela samhällsekonomin sträcker sig endast . Det finns en betydande erfarenhet hos myndigheterna att styra de finansiella resurserna i . Detta återspeglar sig såväl i den kreditpolitiska lagstiftningens utformning som i tillämpningen av kreditpolitiken. Statens och bostadsbyggandets kreditbehov är de viktigaste områdena för en kreditpolitisk prioritering på kreditmarknaden. Den utformning kreditpolitiken fått med hänsyn till bostadsbyggandet kan i många stycken vara en lämplig analogi till en framtida energipolitisk satsning. Satsningen på bostadsbyggandet krävde således betydande finansiella resurser och vissa år har 1978/79: 2406 bostadssektorns andel av obligationsmarknaden överstigit . Ett energipolitiskt beslut hos bör medföra motsvarande anspråk. Utbyggnaden av bostadsbiståndet har skett planmässigt och motsvarande förutsättning måste gälla för mera omfattande energipolitiska satsningar. Slutligen har villkoren på kreditgivningen till bostadsbyggandet haft stor betydelse för att påverka hyreskostnaderna. Liknande krav kan komma att ställas vid en energipolitisk kreditgivning om myndigheterna exempelvis vill stimulera till olika energibesparande investeringar. Över statsbudgeten krävs betydande utrymme för den direkta bidragsverksamheten och, så länge nya förutsättningar på kreditmarknaden ej skapats, också för långivning. Regeringen föreslår att beskattningen av mineraloljor m. m. höjs med . per m3, vilket beräknas innebära en inkomstförstärkning om ca 600 milj. kr. För att åtgärden skall få avsedd effekt nämligen att dämpa energikonsumtionen fordras att motsvarande åtgärd även införs inom elområdet. Vi föreslår därför att skatten på elenergi höjs i motsvarande grad dvs. att staten ges en ytterligare inkomstförstärkning motsvarande 600 milj. kr. Regeringen bör förelägga förslag härom. Vidare bör regeringen utarbeta förslag till lösningar för att klara den långsiktiga finansieringen på kreditmarknaden samt framlägga dessa för ställningstagande. Vi föreslår således att särskilda utvecklingsbolag bildas för utnyttjande av biomassa m. m., vindkraft och solenergi med uppgift att stödja utvecklingsprojekt och främja lokala och regionala initiativ samt att dessa bolag därvid tillförs erforderligt ägarkapital. Med hänvisning till det anförda hemställer vi i. att i avvaktan på utgången av folkomröstning i kärnkraftsfrågan beslutar uppskjuta behandlingen av propositionen 1978/79: 115, att därest yrkandet ovan inte skulle vinna bifall A. godkänner de allmänna riktlinjer för energipolitiken som förordas i motionen, Statens och kommunernas ansvar A. hos regeringen begär förslag angående förköpsrätt för kommunerna beträffande eldistributionsanläggningar, 1978/79: 2406 B. hos regeringen begär förslag om att kommunerna också i förhållande till får förköpsrätt till distributionsanläggning som verket äger inom den egna kommunens område, C. hos regeringen begär förslag om rätt för kommunerna att disponera stamlinjenätet, D. hos regeringen begär förslag om rätt till anslutning till elnätet för lokal produktion, E. ger regeringen till känna att den aviserade energihushållningslagen skall reglera taxe- och prissättning inom energisektorn från hushållningssynpunkt i enlighet med vad som anförts i motionen, F. beslutar att kommunerna får förhandlingsrätt gentemot råkraftsleverantörerna, G. beslutar avslå regeringens förslag om ett bemyndigande för regeringen att till ett förvaltningsbolag överlåta de aktier i eldistributionsföretag som staten innehar eller senare kommer att förvärva, och det internationella energisainarbetet A. ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utökat nordiskt samarbete på energiområdet, B. uttalar att i internationella organisationer tar initiativ till en internationell plan för reducering av fossila miljöutsläpp genom introduktion av ny förbrännings- och reningsteknik, hushållningsinsatser och successiv övergång till förnyelsebara och miljövänliga energikällor, C. uttalar att i FN och andra organ bör verka för en internationell överenskommelse om stopp för upparbetning av använt kärnbränsle, D. uttalar att inom FN och internationella samarbetsorganisationer på energi- och forskningsområdet bör verka för ett internationellt forskningsprogram för förnybara och miljövänliga energikällor med särskilda hänsyn till behov, Åtgärder mot miljö-, hälso- och säkerhetsproblem på energiområdet A. ger regeringen till känna att oljan med hänsyn till dess stora miljö- och hälsorisker successivt bör bytas ut mot solvärme, naturgas och inhemska förnybara bränslen, B. uttalar att det nuvarande oacceptabelt stora oljeberoendet skall reduceras , i enlighet med vad som anförs i motionen, 1978/79: 2406 C. hos regeringen begär omedelbar utredning av skifferbrytningens miljömässiga konsekvenser, D. gör ett principuttalande om att kärnkraften med dess särskilda risker och olösta problem skall avvecklas, E. uttalar sig mot användning av bridreaktorer, F. hos regeringen begär förslag om en avvecklingsplan för kärnkraften, G. uttalar att inga nya bindningar till kärnkraften får ske, H. hos regeringen begär en omfattande plan för åtgärder mot alla säkerhetsproblem i hela kärnbränslecykeln i enlighet med vad som anförts, A. hos regeringen begär förslag till åtgärdsprogram för att uppnå målsättningen nolltillväxt inom energianvändningen , B. hos regeringen uttalar att skall åläggas att utforma sin verksamhet i enlighet med de energi- och elbalanser som uttalar sig för, C. ger regeringen till känna att det i betänkandet CU 1977/78: 31 formulerade sparmålet liksom bedömningen avseende programmets genomförande, inriktning och omfattning kvarstår oförändrade, D. avslår regeringens begäran om vissa bemyndiganden enligt dess hemställan bilaga 3 s. 45 och 46, punkterna 1 och 3, E. avslår regeringens förslag angående avskaffande av räntebidrag i vissa fall, hemställan punkt 2, F. 1) med avslag på regeringens förslag angående finansiering av lån till energisparande åtgärder, hemställan punkt 4, ger regeringen till känna att lånen för /80 skall finansieras över statsbudgeten, 2) begär att förslag om ytterligare medelsanvisning enligt C och ovan föreläggs , G. ger regeringen till känna att villkoren för användande av planeringsreserven, hemställan punkt 10, bör vara oförändrade, H. med avslag på regeringens hemställan punkt 14 ger regeringen till känna att en garanti för den kommunala rådgivnings- och besiktningsverksamhetens finansiering skall lämnas enligt de grunder som redovisas i denna motion, I. med anledning av uttalande i propositionen bilaga 1 om bidragen till näringslivets byggnader ger regeringen till känna att beräknade medel för energisparande i byggnader bör förbehållas denna sektor och inte överföras till andra ändamål, 1978/79: 2406 J. beträffande utvärdering av energisparprogrammet och vidareutveckling av dess styrning och administration ger regeringen till känna vad som anförts i motionen, K. ger regeringen till känna 1) att den kommunala energiplaneringen bör utvecklas med beaktande av vad som anförts i denna motion, 2) att förslag om individuell mätning och debitering av energiförbrukningen bör föreläggas , 3) att typgodkännandeverksamheten bör ytterligare utvecklas och effektiviseras, 4) att lånebesluten bör decentraliseras till kommunerna, 5) att ett rätt utförande av energisparåtgärderna bör bli ett krav för att stöd skall utgå, L. beträffande alternativa energikällor och stödberättigade åtgärder ger regeringen till känna 1) att kraftigt ökade insatser måste göras för att snabbt kunna utnyttja alternativa energikällor vid uppvärmning av byggnader, 2) att tillgängliga resurser målmedvetet måste satsas på en sådan utveckling och att det är samhällsekonomiskt olämpligt att dessutom avsätta stora resurser för utnyttjande av den konventionella produktionsstrukturen med ökad bindning till stora centraliserade energikällor, 3) att bostadsfinansieringsförordningen bör ses över för att stimulera användning av alternativ teknik, bl. a. solvärme, 4) att vid all ny- och ombyggnad av hus som är helt beroende av elförsörjning för uppvärmning dessa bör utrustas för alternativ uppvärmning och att sådana åtgärder skall ingå i låneunderlaget, 5) att direktverkande elradiatorer vid nybebyggelse eller vid ombyggnad skall avses endast som kompletteringsvärme, 6) att övergång till flexibla energisystem i befintlig bebyggelse bör ges ökat stöd och lån, 7) att regeringen bör förelägga förslag om utökning av kretsen av stödberättigade åtgärder för kommunala byggnader och anläggningar, 8) att en verklig utvärdering av olika stödberättigade åtgärders spareffekter bör komma till stånd och att regeringen bör förelägga därav föranledda förslag till ändring av stödet, M. hos regeringen begär förslag om statligt stöd för byte av oljepannor mot anläggningar för eldning med fasta inhemska bränslen, 1978/79: 2406 N. hos regeringen begär förslag om en plan för att genom energihushållningsåtgärder inom näringslivet spara 1 milj. ton olja, i enlighet med vad som anförs i motionen, 0. hos regeringen begär förslag om en plan för energihushållning inom transportsektorn. A. att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om de små oljebolagen, B. uttalar sig för introduktion av naturgas i det svenska energisystemet, C. bemyndigar regeringen att godkänna mellan Swedegas och resp. Sonatrach tecknade avtal alternativt omförhandla tidpunkten för deras godkännande, D. bemyndiga regeringen att godkänna svenska statsgarantier om 850 milj. kr. för finansieringen av Nordgat-ledningen, E. bemyndigar regeringen att träffa överenskommelse angående transiteringsavgifter för naturgas genom , F. uttalar sig för förhandlingar med berörda parter om lämplig organisation för att bedriva naturgasverksamheten kommersiellt, G. hos regeringen begär att ges i uppdrag att förprojektera ett kolkraftverk i på i 100 MW-klassen med tillämpning av miljömässigt bästa lösningar, H. beslutar att ett kraftvärmeprogram genomförs under 1980talet i enlighet med vad som anförs i motionen samt att därvid prioriteras anläggningarna i , , och torveldade kraftvärmeverk i inland, 1. hos regeringen uttalar att kraftvärmeverket i skall fullföljas med kol som ett alternativ vid sidan av olja, inhemska bränslen eller naturgas och att erforderliga investeringsmedel skall beviljas för detta, J. beslutar att särskilt tillägg för energisparande åtgärder inom näringslivet skall utgå även till kraftvärmeanläggningar i enlighet med vad som anförts i motionen, K. hos regeringen begär förslag till plan för omställning av oljeeldade kondenskraftverk till eldning med fasta bränslen, L. bemyndigar regeringen att inom ramen för gällande bevarandebeslut inom den fysiska riksplaneringen medge att utnyttja överskottsmedel för vattenkraftsutbyggnaden i (s. k. icke lönsamma projekt), M. uttalar sig mot utbyggnaden av Sölvbacka, 1978/79: 2406 N. uttalar sig för ett utredningsuppdrag till angående effektivare utnyttjande av , bl. a. genom bättre samregering av de fall som redan är utbyggda, O. hos regeringen begär förslag om uppförande av en försöksoch demonstrationsanläggning för tillverkning av metanol baserad på inhemska biobränslen i Hissmofors, , Karlholm eller annan lämplig plats, P. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om vindkraftens utbyggnad, Q. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om vattenkraftens utbyggnad, R. godkänner vad som i motionen i övrigt anförts angående förnybara energikällor, A. beslutar att inga ytterligare anslag anvisas till reaktorerna 11 och 12 samt att inga statliga garantier eller utländska lån får tas upp för dessa reaktorer, B. uttalar sig mot uranbrytning i , C. uttalar sig för att Asea-Atom liksom Uddcomb inleder omställning till annan verksamhet, D. beslutar att inga 800-kV-ledningar får byggas i avvaktan på att nu redovisade olösta säkerhets- och miljöproblem har bemästrats, E. beslutar avslå regeringens förslag om ändring i lagen om vissa rörledningar, A. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om energiforskningens inriktning, B. beslutar att till energiforskning anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 84,5 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om . i enlighet med vad som anförts i motionen, A. beslutar att ett särskilt förvaltningsbolag bildas för samtliga statens aktier avseende verksamhet på olje-, naturgas- och kolområdena, dvs. import, distribution, m. m. av fossila bränslen i enlighet med vad som anförts i motionen, B. beslutar om särskilda utvecklingsbolag för utnyttjande av skogsavfall, torv, hushållsavfall, vindkraft och solenergi med uppgift att stödja utvecklingsprojekt och främja regionala och lokala initiativ, 1978/79: 2406 C. hos regeringen begär förslag om erforderliga medel för ägarkapital i dessa utvecklingsbolag, att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande glesbygdselektrifiering, Organisation, finansiering och stymiedel A. avslår regeringens förslag om utvidgning av statens vattenfallsverks verksamhetsområde, B. beslutar att höja den allmänna energiskatten på el motsvarande de /m3 som föreslås i skattehöjning för olja, C. uttalar sig för att skall särredovisa ekonomin för atomkraft, vattenkraft och övrigt. H. () () () () () () . ÅSLING (c) () MAJ () () 1978/79: 2406 Värta ver ket aggr. byggs om för fjär i väi meleveians byggs om för fjärrvärmeleverans värmekraftverk (Yngel eds ) (Viskans kraft AB) 1978/79: 2406 Miljö, hälsa och säkerhet 6 och det internationella energisamarbetet :.... 25 Statens och kommunernas ansvar 28 Bostäder m. m 35 Forskning och utveckling 93 Organisation, finansiering, styrmedel 101