mot · G202999 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om sysselsättningsfrämjande åtgärder inom skogsbruket i har virkespriserna kraftigt sänkts. Sänkningen är i relativa tal störst för massaved. Inom t. ex. områdena , och har priset på tallmassaved fritt bilväg sänkts från /m3f pb 1976-1977 till /m3f pb 1978-1979. Prissänkningarna har varit betingade av massaindustrins försämrade konkurrensförmåga, bl. a. på grund av dollarns fall och den utdragna lågkonjunkturen. som virkespriserna har sänkts har kostnaderna för avverkningsarbetet ökat kraftigt de senaste tre fyra åren, speciellt 1975 och 1976. Detta gäller inte minst gallring, där andelen arbetskraft är hög. Ovan nämnda utveckling har medfört försämrade sysselsättningsmöjligheter i skogsbruket, bl. a. har skogsägarföreningarna tvingats friställa skogsarbetskraft. I är detta särskilt påtagligt i de norra delarna, bl. a. i kommun, där sysselsättningsproblemen tidigare är besvärande. Ytterligare friställningar kan bli aktuella i andra delar av länet. Naturlig avgång ersätts endast i mycket begränsad omfattning. Utöver sysselsättningsproblemen får denna utveckling negativa konsekvenser genom att de från produktionssynpunkt mest angelägna gallringarna, första-gallringarna, ej blir utförda eller åtminstone senarelagda . Med hänsyn till bristen på yngre och medelålders skog i och norra är en eftersatt skötsel av dessa skogsbestånd synnerligen allvarlig. Eftersatta gallringar i yngre skog leder nämligen till att den befarade virkessvackan i svenskt skogsbruk ytterligare fördjupas. Den dåliga lönsamheten vid avverkning av klena träddimensioner medför också att det angelägna restaureringsarbetet i tras- och restskogar skjuts . Eftersom massavedsandelen är stor vid gallring, innebär minskande gallringsavverkningar att andelen massaved i den totala virkesfångsten sjunker. Man kan därför befara brist pä massaved inför nästa avverkningssäsong. En sådan brist på råvara skulle hota sysselsättningen i massa- och pappersindustrin och försvåra en nödvändig återhämtning för denna industri. Brist på massaved skulle också äventyra en för landets ekonomi välbehövlig exportökning. Förutsättningarna 1979/80 synes ej bli bättre. Kostnaderna torde fortsätta att stiga. Skogsindustrins betalningsförmåga kommer fortfa rande att vara svag. En eventuell prishöjning på massaved kan i bästa fall täcka kostnadsökningarna 1979/80. Någon förbättring av den dåliga lönsamheten för gallringsavverkning 1979/80 torde därför inte kunna påräknas. Sedan Norrlandsstödet infördesår följde en kraftig högkonjunktur för skogsindustri och skogsbruk. Lönsamheten i skogsbruket blev därmed så pass god att även klena och dåliga bestånd kunde avverkas utan förlustrisk för skogsägaren. Skogsvårdsstyrelserna styrde under dessa förutsättningar tillgängliga medel till återväxtåtgärder och röjning, där behovet av ökade insatser var stort. När avverkning av klen skog nu återigen är förlustbringande för skogsägaren är det inte minst från sysselsättningssynpunkt synnerligen angeläget att den i bidragsbestämmelserna angivna kostnadstäckningsgarantin kan komma till praktisk användning. Kontakter med skogsvårdsstyrelserna har emellertid visat att tillgängliga bidragsmedel inte räcker för att ge bidrag till gallring och restskogsavverkning, eftersom skogsvårdsstyrelserna fortfarande vill prioritera återväxtåtgärder och röjning före gallring och restskogsavverkning. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi det angeläget att åtgärder vidtas för att upprätthålla sysselsättningen i skogsbruket, främja en jämn råvarutillförsel till industrin och stimulera en god skogsvård och hemställer därför 1. att sysselsättningsaspekten i nuvarande läge bör väga tungt vid fördelning av medel från det s. k. Norrlandsstödet, 2. att ytterligare medel bör anvisas inom ramen för Norrlandsstödet så att anvisade bidragsmedel räcker till såväl återväxtåtgärder och röjning som avverkning av klena gallringar och restskog, 3. att tillämpningsområdet för Norrlandsstödet tillfälligt bör vidgas till att gälla såväl inre och allmänna stödområdet som den s. k. grå zonen vad gäller bidrag till klena gallringar och restskogsavverkning, 4. att bidrag till gallringar i klen skog enligt reglerna för Norrlandsstödet kan utgå från beredskapsmedel i den mån det inte är möjligt att få ökad bidragsram för Norrlandsstödet. H. () () GOTAB 61198 Slockholm 1979