mot · G2021650 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till medicinska forskningsrådet Arbetsmiljöns stora betydelse för löntagarnas hälsa och välbefinnande har ägnats stor uppmärksamhet såväl i den allmänpolitiska debatten som i lagstiftningsarbetet. Huvudintresset har därvid ägnats åt de fysikaliska och kemiska miljöriskerna. Under remissbehandlingen av arbetsmiljöutredningen har emellertid samtliga stora centrala löntagarorganisationer även starkt betonat betydelsen av den psykosociala arbetsmiljön. Detta ökade intresse för den psykosociala miljö- och arbetsmedicinen har sin bakgrund i resultaten från flera stora arbetsmiljöenkäter. I en av dessa framkom att ca var fjärde LO-medlem angivit sig vara ganska eller mycket stressad i arbetet. Bland angivna orsaker härtill nämndes förekomsten av olycksfallsrisker, buller, arbete i skift, mycket övertid, högt uppskruvad arbetstakt, enformighet i arbetet, små kontaktmöjligheter, språksvårigheter, dåliga relationer till arbetsledning och arbetskamrater, oro för omplacering och för inkomstminskning. angav sig ha sökt läkare för besvär som man satte i samband med psykisk stress. Också och kanske framför allt inom tjänstemannarörelsen har den psykosociala arbetsmiljön och dess inverkan på hälsa och välbefinnande ägnats stor uppmärksamhet. Detta har sin bakgrund i att var tredje TCOansluten tjänsteman angivit att arbetet ofta eller ganska ofta är psykiskt påfrestande. ansåg att de psykiska påfrestningarna ökat. Speciellt betonades problem med att arbetet var alltför styrt, påfrestande, enformigt eller innebar rollkonflikter. Liknande resultat framkom även i Centralorganisationen /SR:s motsvarande enkät. Dessa data bestyrks ytterligare i data från levnadsnivåundersökningarna 1968 och 1974, enligt vilka två förvärvsarbetande av tre finner sitt arbete jäktigt. Var sjunde anställd känner sig psykiskt utmattad vid hemkomsten från arbetet. 1975 genomförde SCB en mer ingående, speciellt på arbetsmiljöfrågor inriktad levnadsnivåundersökning. Enligt denna har nära 1,5 miljoner av de förvärvsarbetande arbeten som i hög grad innebär upprepade och ensidiga arbetsrörelser. (ca 2,25 miljoner) av de förvärvsarbetande har jäktiga arbeten. av de sysselsatta arbetar i buller. Nära 1/2 miljon människor arbetar under ständigt buller som är öronbedövande. Nära 600 000 anger att arbetet innefattar olycksfallsrisker. Stress i arbetslivet är alltså en realitet för en stor del av vårt folk. Dessa förhållanden och deras konsekvenser för hälsa och välbefinnande har i flera olika sammanhang och med kraft påtalats av de stora löntagaror Sålunda har en lång rad remissorgan i sina yttranden över arbetsmiljöutredningens betänkande önskat en starkare inriktning inte bara på den fysiska utan även på den psykosociala arbetsmiljön. framhåller exempelvis att mycket tyder på att de psykosociala miljöproblemen kommer att kräva minst samma uppmärksamhet som frågan om gränsvärden för kemiska ämnen. Speciellt starka markeringar av den psykosociala miljöns betydelse har kommit från de stora tjänsteman naorganisationerna. Den ökade insikten om de psykosociala faktorernas betydelse för hälsa och välbefinnande har givetvis påverkat de senaste årens lagstiftningsarbete. Överväganden av dessa slag ligger bakom många av formuleringarna i såväl medbestämmandelagen (MBL) som arbetsmiljölagen (AML) och lagen om arbetsskadeförsäkring. Emellertid har såväl lagstiftare som arbetsmarknadens organisationer varit klara över att det vetenskapliga kunskapsunderlaget inom den psykosociala miljö- och arbetsmedicinen på många punkter är klart otillfredsställande. Av , detta följer att behovet av grundforskning är stort och i dagens läge inte på långa vägar motsvaras av resurserna. Visserligen har några beteendevetenskapliga professurer med denna inriktning inrättats. Ingen av dessa har dock sin inriktning på hälsofrågor. Först för beslöt enhälligt om inrättande av en professur vid medicinska forskningsrådet i psykosocial miljömedicin, särskilt arbetsmedicin, med placering vid för klinisk stressforskning. Detta laboratorium har spelat en central roll i forskningen om den psykosociala miljön på arbetsplatserna, på barndaghemmen och under pensionärstillvaron och om sådana miljöfaktorers inverkan på hälsa och välbefinnande. är detta laboratorium med regeringens medgivande även FN:s världshälsoorganisations (WHO) internationella samarbetscentrum för forskning och utbildning i psykosociala faktorer och hälsa. Trots sin ställning, storlek och synnerligen omfattande och av de många avnämarna mycket uppskattade forsknings-, utbildnings-, dokumentations- och informationsverksamhet saknar laboratoriet fortfarande fasta tjänster och basresurser över statsbudgeten, utöver chefstjänsten (ovan nämnda, av beslutade MFR-professur). Därutöver har MFR beviljat ett halvt sekreterararvode. konsistorium har beslutat att laboratoriet skall utgöra en institution vid . Med detta beslut följer emellertid inga ytterligare resurser av något slag. Merparten av driftskostnaderna har under en följd av år betalats av . Den mycket viktiga dokumentations- och informationsverksamheten har under en följd av år bekostats av Saléns. För den internationella verksamheten har laboratoriet varit nästan helt utan budget. Vi finner dessa förhållanden vara synnerligen anmärkningsvärda. Såväl forskningsbehovens angelägenhetsgrad som möjligheterna att få dem tillgodosedda genom en förstärkning av resurserna till stressforsknings laboratoriet har uppmärksammats av (). I en skrivelse till utbildningsministern () har TCO hemställt om en självständig plats i universitetsorganisationen för för klinisk stressforskning. Laboratoriet borde enligt skrivelsen ges ställning och resurser som övriga institutioner vid . TCO pekar på sina tidigare initiativ i samma ärende och framhåller att organisationen lägger stor vikt vid de framförda synpunkterna och hemställer om snara åtgärder. I den efterföljande omfattande remissbehandlingen av TCO-förslaget har det stora flertalet remissorgan såväl vid universiteten som i de centrala ämbetsverken ställt sig positiva. I en annan skrivelse, till (), nämner TCO att organisationen på olika sätt framhållit den stora betydelse som laboratoriet för klinisk stressforskning har på arbetsmiljöområdet. - TCO:s agerande kan ses mot bakgrunden av att psykosociala arbetsmiljöproblem utgör en stor del av de brister i arbetsmiljön som upplevs av TCO.s medlemmar och vidare att stressforskningslaboratoriet med sin tvärvetenskapliga forskningsmetodik angriper många av de problem som TCO anser det väsentligt att lösa. TCO:s intresse för att stressforskningslaboratoriets organisation får fastare former är sålunda väl dokumenterat genom organisationens tidigare insatser. - Det är alldeles uppenbart att arbetsmiljödebatten alltför länge varit koncentrerad till fysikaliska och kemiska risker och i alltför liten utsträckning tagit hänsyn till de psykosociala problemen. har, bl. a. genom stressforskningslaboratoriets insatser, psykosociala arbetsmiljöproblem kommit mer i blickpunkten än tidigare, blivit föremål för lagstiftning och inordnats i arbetsmiljöavtal. Det är av många skäl därför synnerligen viktigt att en institution som arbetar självständigt med denna typ av problem ges erforderliga basresurser härför. har på liknande sätt i en skrivelse till hälsovårdsministern () framhållit betydelsen av den psykosociala miljömedicinen och understrukit stressforskningslaboratoriets mycket breda forskningsyta, där framför allt aspekterna på arbetsmiljön utifrån psykosocial aspekt utgjort en central del. För att öka kunskaperna om dessa problem inom arbetslivet har denna institution varit av central betydelse. För LO är det helt nödvändigt att denna aspekt av forskning och utvecklingsarbete bibehålls och utvidgas inom denna enhet. Beaktas bör att även i ett tidigare sammanhang (remissvar över arbetsmiljöutredningen) markerat behovet av och intresse för laboratoriets verksamhet och 'Tinner det angeläget att den nya arbetsmiljölagstiftningen och de praktiska åtgärderna för att förbättra arbetsmiljön och arbetarskyddet kompletteras med en adekvat dimensionerad forskningsorganisation, såsom t. ex. vid laboratoriet för klinisk stressforskning vid . Det är synnerligen angeläget att denna ges en tvärvetenskaplig inriktning, inte minst med hänsyn till de speciella problemen inom det psykosociala arbetarskyddet. Liknande ställningstaganden föreligger i skrivelser från bl. a. och arbetarskyddsstyrelsen. Mot bakgrund av vad som anförts här ovan står det alltså klart att full enighet råder om att de psykosociala miljöproblemen, i arbetsmiljön och även i övrigt, tillmäts stor betydelse, all behovet av grundforskning är synnerligen stort, eftersom dess resultat behövs bl. a. som ett underlag för tillämpningen av genomförd lagstiftning och för arbetsmarknadsparternas agerande, ali forskningen måste bedrivas tvärvetenskapligt och att tidigare satsningar på beteendeforskning måste kompletteras med en motsvarande satsning på problemens hälsoaspekter, samt alt vi i vårt land har en enda på dessa problem specifikt inriktad forskningsinstitution - stressforskningslaboratoriet - som dessutom har en framskjuten position även internationellt. tillsatte hälsovårdsministern en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att skyndsamt framlägga förslag om anknytning av laboratoriet för klinisk stressforskning även till , uppenbarligen i avsikt att därigenom främja laboratoriets forsknings-, utbildnings-, dokumentations- och informationsverksamhet men också och framför allt för att nyttiggöra dess kapacitet i den praktiska social- och miljöpolitiken. Utredningsarbetet skulle bedrivas med utgångspunkt i att den nya organisationen skulle träda i kraft . I fjolårets budgetproposition anförde utbildningsministern att han erfarit att förslag i denna fråga kommer att föreläggas senast i budgetpropositionen 1978/79. Så har emellertid ej skett. Medan i propositionen varslas om åtgärder avseende en annan enhet som varit föremål för den interdepartementala arbetsgruppens utredning, nämns stressforskningslaboratoriet inte med ett enda ord. Vi har under hand erfarit att frågan om resursförstärkning till stressforskningslaboratoriet och dess anknytning även till förväntas vara färdigutredd vid den beredningsgrupp inom som handlägger den övergripande frågan om framtida verksamhetsinriktning och organisation. Vi förutsätter att denna utredning föreslår just det som fann angeläget, nämligen en adekvat dimensionerad forskningsorganisation för stressforskningslaboratoriet. I diskussionerna med den tidigare nämnda interdepartementala arbetsgruppen har ett tiotal tjänster över statsbudgeten (inklusive den av redan beslutade och av regeringen inrättade chefstjänsten) bedömts som ett minimum för att säkerställa adekvat forsknings-, utbildnings-, dokumentations- och informationsservice till arbetsmarknadens parter men också till , arbetarskyddsstyrelsen m. fl. Vi instämmer i den bedömningen. Det förefaller dock vara uteslutet att en proposition i och riksdagsbehandling av frågan kan förväntas för att tillförsäkra stressforskningslaboratoriet en sådan kärna av fasta tjänster och basresurser under /80. Med hänsyn till det stora och av en mängd viktiga avnämare klart dokumenterade intresset för laboratoriets verksamhet och de akuta ekonomiska svårigheter som uppkommit genom att de förutsedda besluten om stöd till laboratoriet över statsbudgeten uteblivit för /79 och med all sannolikhet kommer att utebli även för /80 hemställer vi att beslutarom vissa basresurser för /80, i avvaktan på beredningsgruppens förslag till långsiktig lösning samt regeringens proposition och slutgiltiga ställningstagande. Detta tillfälliga anslag syftar till att hjälpa verksamheten att överleva och föreslås gälla lönemedel till två forskare och två tekniska-administrativa befattningshavare (byråassistent och informatiker) samt driftmedel för den in- och utländska verksamheten. Med hänsyn till chefstjänstens nuvarande placering vid medicinska forskningsrådet föreslår vi att dessa ytterligare medel utgår över MFR:s stat, som uppräknas i motsvarande mån. Med stöd av vad som anförts i motionen får vi härmed hemställa1 att vid behandling av propositionen 1978/79:100, bilaga 12, beslutar att till medicinska forskningsrådet för /80 anvisa ett reservationsanslag som höjs med . i förhållande till budgetpropositionens förslag till totalt . () () 1 Se även motionen 1978/79:1651.