mot · G2022668 · 1979-05-03 00:00:00 — Motion 1978/79: 2668 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 207 om förvärv av aktier i och I regeringens proposition 1978/79: 207 om förvärv av aktier i och () presenteras ett huvudavtal mellan å ena sidan staten och å andra sidan skogsägarföreningarna Mellanskog, , , , , samt . I detta avtal sägs att parterna skall verka för att NCB:s verksamhet bedrivs efter affärsmässiga grunder och att den påbörjade strukturomvandlingen och rationaliseringen genomförs för att åstadkomma långsiktig konkurrenskraft, lönsamhet och konsolidering. Enligt vad vi kan förstå innebär detta att sysselsättningen hotas vid flera enheter inom , däribland i . Vid fabriken i , som tillverkar sulfitmassa och papper, finns f. n. ca 525 anställda. Det är den enda industrin på orten, och praktiskt taget hela samhället är beroende av detta företag. I en utredning, Bedömning av utvecklingsalternativ för och , som gjorts av NCB:s ledning konstateras inledningsvis att varken sulfatfabriken i eller sulfitfabriken i med nuvarande storlek och utrustning kan ge tillfredsställande lönsamhet . Utredaren anser att tillgänglig råvara inom området endast medger utbyggnad av en av de två fabrikerna till konkurrenskraftig storlek. Denna utredning har kraftigt kritiserats av de fackliga organisationerna i . Den första invändningen gäller jämförelsen med . De fackliga organisationerna menar att förutsättningarna för skall utredas och att inte skall ställas mot någon annan fabrik. Vi instämmer i de anställdas synpunkter på att Hörneforsfabriken skall utredas efter sina egna förutsättningar. Även på en rad andra punkter har de fackliga organisationerna visat på felaktigheter i utredningen. De fackliga organisationerna har också kommit med egna alternativ för den framtida utvecklingen för fabriken i . (De fackliga organisationernas kommentarer till utredningen bifogas som bilaga till motionen.) Vi anser, mot bakgrund av den stora betydelse som fabriken i har för sysselsättningen på orten och de svårigheter att få annan sysselsättning inom pendlingsavstånd som föreligger, att allt bör göras för att bibehålla sysselsättningen vid fabriken. I ett redan tidigare hårt drabbat län skulle en nedläggning av fabriken i ytterligare 1 1978/79. 1978/79: 2668 Det arbete de fackliga organisationerna lagt ner i egna bedömningar och uträkningar för en utbyggnad i bör beaktas i det fortsatta arbetet med strukturomvandling och rationalisering som pågår inom koncernen. Staten som om bifaller propositionen blir största aktieägare bör här ha det övergripande ansvaret. Vid avgörande i denna fråga bör den regionala aspekten väga mycket tungt. De anställda vid fabriken i har stora kunskaper som bör tas till vara i det fortsatta arbetet. En allsidig undersökning bör göras om fabrikens möjligheter till en lönsam utveckling. Målsättningen måste vara att garantera de anställda i fortsatt sysselsättning. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär att en allsidig utredning om möjligheterna för en framtida utveckling av sulfitfabriken i genomförs, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om de fackliga organisationernas medverkan i denna utredning. () () 1978/79: 2668 Kommentarer till utredningsmaterial Bedömning av utvecklingsalternativ för och 1 Ämne för MBL-diskussioner Enligt kallelse till skulle sammanträdet avse MBL-förhandling om . Ovannämnda PM har utsänts i avsikt att enligt följebrev användas som underlag vid kommande MBL-förhandlingar. De fackliga representanterna från är beredda att som förutsattes vid föregående förhandling diskutera framtid. Någon diskussion om kan självfallet inte föras. I den bakgrundsbeskrivning som inleder promemorian säges att Ncbs finansiella situation inte tillåter större investeringar. Den senaste tidens händelseutveckling pekar på att situationen i detta avseende kan komma att förändras. På sidan 2 i promemorian åberopas samarbete med extern expertis vilken emellertid ej namnges. De fackliga representanterna måste få tillgång till hela det muntliga och skriftliga material som sådana experter lämnat. 4 Sulfitmetod/sulfatmetod På sidan 4 i bakgrundsbeskrivningen hävdas att sulfatmetoden skulle vara överlägsen sulfitmetoden för framställning av pappersmassa. Detta är icke någon ovedersäglig sanning. Det är visserligen riktigt att under en följd av år nedläggningar av sulfitfabriker varit mera vanliga än av sulfatfabriker. De förbättrade tekniska lösningar på miljö- och produktionsproblemen, som efterhand utvecklats, har radikalt ändrat situationen så att mycket talar för att sulfitmetoden i flera fall är överlägsen sulfatmetoden. Som stöd för denna uppfattning hänvisas bland annat till bilagda utskrift av föredrag av professor , (bilaga A). Det bör särskilt framhållas att sulfitmetoden har speciellt värdefulla egenskaper för tillverkning av viss sorts papper. Den långa raden av nedläggningar av sulfitfabriker skulle i en sådan situation kunna ge de kvarstående, tekniskt utvecklade (i detta fall bland annat till ) och storleksmässigt optimalt anpassade sulfitfabrikerna särskilda konkurrensfördelar. För del tyder tekniska bedömningar på att kokning av en mjuk massa med inblandning av björk efter övergång till magnesiumbisulfitmetod (lättlöslig bas) skulle ge ett högt utbyte samt egenskaper särskilt lämpade för finpapper. I promemorian diskuteras för del endast ett alternativ: 130 000 årston massatillverkning och 45 000 årston finpapper. Någon närmare utredning som visar att kapacitetsvalet är optimalt visas ej. fl 1978/79. 1978/79: 2668 Flera alternativ är tänkbara. Det är dock ej osannolikt att 130 000 årston massakapacitet är bästa alternativ för massaproduktionen med hänsyn till dimensioneringen av den nuvarande fabriken. 6 Granskningen av bolagets investeringskalkyl Det redovisade underlaget för bolagets kalkylexempel i promemorian är helt otillräckligt för en noggrann bedömning. Vissa kommentarer till det redovisade materialet lämnas dock här. Investeringskostnaden för del (massafabriken) är sammanfattad på fjärde sidan under flik 7 och slutar på en summa å . Beloppen är schablonmässiga och ger ingen ledning för bedömning. Bland annat anges en post (den största) som Diverse ospecificerat . Enligt erhållna upplysningar skall beloppen vara hämtade ur en utredning som gjorts av . / denna utredning skall påslag ha gjorts post för post å grundinvesteringsbeloppet för projektering, administration, kontroll, ändringar, igångkörningar och ingrepp i gammal fabrik. Med hänsyn härtill och till att en ytterligare tilläggspost gjorts å , att utrustning i gott skick i flera fall torde kunna anskaffas till lågt pris från sulfitfabriker under nedläggning samt att möjligheterna till statsbidrag för miljö- och energiinvesteringar ej beaktats torde det inte vara orimligt att räkna med att investeringen kan stanna vid . Investeringarna i pappersfabriken (PM 1) beräknas till . I detta fall räknar chefen för pappersfabriken med att en tilläggsinvestering å skulle ge en prisökningsvinst (TB-vinst) på (se nedan under 6.2). Investeringarna ifråga avser: Rationaliseringsinvesteringar för personalminskning SUMMA Under flik 3 med beteckningen bilaga 2 redovisas en driftskalkyl vid 100 respektive kapacitetsutnyttjande. De förutsatta försäljningspriserna per enhet anges utan vidare utredning eller specifikation under flik 4, bilaga 3. Massapriset anges där för del till / ton netto fob. Tallsulfatmassan anges till /ton. Erfarenhetsmässigt vet man emellertid att sulfitmassan ligger cirka 10 $ per ton lägre än tallsulfatmassan vilket ger ett pris å /ton. Härtill kommer att distributionskostnaden för tallsulfatmassan räknas till /ton medan den för Hömeforsmassan på grund av andra exportandelar m. m. ligger på /ton (bilaga B). I vår alternativkalkyl räknas försiktigtvis med /ton och differensen 150/130 = . lägges för enkelhets skull på massapriset som då blir /ton (egentligen en kostnadsreduktion men får samma effekt på TB). Papperspriset anges i promemorian till /ton. Som nämnts ovan räknar pappersbrukschefen med att de relativt begränsade tilläggs 1978/79: 2668 investeringarna skulle ge en prisvinst (egentligen TB-ökning) å beroende på högre kvalitéer, mera rationell produktion etc. I alternativkalkylen räknas försiktigt , vilket lagt på försäljningsintäkten skulle innebära ett tonpris å . I promemorian anges vedpriset för barr till /m3. högre än dagens pris. Motivering lämnas inte. I avsaknad av utredning räknas även i vår alternativkalkyl tills vidare med det högre priset. Det måste dock betonas att prisförändringen, om den ej får slå igenom i massapriset, har en synnerligen stor betydelse för täckningsbidraget: /ton. Oljeförbrukningskostnaden i driftskalkylen bedömes vara felaktig. Volymförbrukningen ligger nämligen relativt sett högre än dagens förbrukning trots att hänsyn borde tagits till effekten av rationaliseringsåtgärder. Med de beräkningar som bolagets tekniker har gjort skulle kostnaderna vid det förutsatta investeringsalternativet bli cirka 15 (14,7) Mkr istället för . b) Efter förbättring (se under flik 7, sid. 5 (12) c) I kalkyl, tall Enligt promemorian har man av oklara skäl räknat med 438 st. anställda efter investeringarna. Enligt den detaljerade bemanningsplanen (bilaga C) är antalet 400,5 st. Detta gör en minskning å (38 x 95 Tkr). I investeringskostnaden har inräknats ökning av rörelsekapital . Detta överensstämmer inte med normala principer. Se exempelvis professor bok - 2, sidan 19: Motsvarande mer- eller mindrekapital skall därför beaktas vid förräntning men ej vid amortering. Det i projektet bundna rörelsekapitalet frigörs ju i princip, så snart projektet är avvecklat. Investeringskalkylerna är vidare i promemorian beräknade dels efter så kallad förenklad pay-off-metod (utan kalkylränta), dels efter pay-offmetod med kalkylränta (se sid. 2 och 3). I båda fallen räknas investeringsperioden med i återbetalningstiden, vilket ej är praxis och vilket ger en oförmånlig bild vid jämförelse med andra projekt. Efter beaktande av de ändringar som ovanstående kommentarer ger upphov till framkommer betydligt fördelaktigare driftskalkyl, vilken separat redovisas. Vi är medvetna om att ytterligare detaljposter kan diskuteras såväl i bolagets kalkyl som i vår altemativkalkyl och också in 209 l/ton massa 119 l/ton massa 110 l/ton massa 1978/79: 2668 Vi anser dock att våra kommentarer visar dels att investeringskalkylen för del blir fördelaktigare än den beräkning som gjorts av bolaget, dels att det föreliggande utredningsmaterialet är helt otillräckligt som grund för sådana väsentliga beslut det här är fråga om. Den alternativa kalkylen utvisar följande pay-off (återbetalningstid) för investeringen: 1 Förenklad pay-off-metod utan kalkylränta a) med ränta under byggnadstid b) utan ränta under byggnadstid 2 Pay-off-metod med kalkylränta och inkl. ränta under byggnadstid Totalt anställd personal efter ombyggnad till 130 000 + . U nderhållsav delning Mekanisk verkstad . Lab., förråd, lokalvård Förråd o. klädcentral Skyddsverksamhet och lokalvård Laboratorium 18 1/2 8 31 1/2 102 55 Utbyggnad till 130 000 årston sulfitmassa och 45 000 årston finpapper. Driftkalkyl, kassaflöde (Mkr) vid kapacitetsutnyttjande år 417. Ar 1 2 3 417 Försäljningsvolym, t/är 26 250 88 208 7 020 45 000 92 650 8 300 1978/79: 2668 Fabrikens totala TB II Investeringar (Mkr) Summa 229 90 123 16 Driftskalkyl (i sammandrag) och kassaflöde vid Försäljningsvolym t/år Intäkter (kkr) Rörliga kostnader (kkr) Fabrikens totala TB II Investeringar (Mkr) Räntor under byggn. 1978/79: 2668 Antaganden för utbyggnadskalkylerna beträffande priser och kostnader Försäljningspris Gransulfit /ton n:o fob Sprit /ton n:o fob Finpapper /ton n:o fob Rörliga kostnader Olja: 119 1x 130 000=15 470 300 lx 45 000 = 13 500 590 lx 8 300= 4 897 33 867 x /m3 Fasta kostnader n ,e Löner: 414 x 95 000 kr=39,iMt? Investeringar (Mkr) Alt. massa, papper och sprit/ För: Massa =15,54 t/h Papper = 5,38 t/h Sprit = 0,99 t/h 1.0 Summa oljeförbrukning (enl. Scheles utredning) = olja/h =5,olja/h 2.1 Nuvarande spec. oljeförbrukning (enl. månadsrapport) Enligt månadsrapport för : Massa =0,/ton Papper =0,/ton papper Sprit =0,/ton sprit 2.2 Om nuvarande spec. oljeförbrukning skulle förbli oförändrade efter ombyggnaden, skulle oljeförbrukningen bli: För: Massa =0,209x 15,54 =3,/h Papper =0,202 x 5,38 =1,09 Sprit =0,283 x 0,99 =0,28 3.1 Omräkning av spec. oljeförbrukningen F. n. är spec. förbrukningen, /ton papper, och /ton sprit för lågt debiterade i månadsrapporten. Enl. verklig fördelning skulle oljeförbrukningen i fabrikerna bli (utan förbättring) För: Massa =0,156x 15,54 =2,/h Papper =0,300 x 5,38 =1,61 Sprit = 0,590 x 0,99 =0,58 3.2 Beräknad oljeförbrukning enl. utredning (O.Ö) Enl. värmeberäkning sid. 5 (12) i utredningen: För: Massa =0,119x 15,54 =1,/h Papper =0,300 x 5,38 =1,61 Sprit = 0,590 x 0,99 =0,58 4.0 Årsförbrukning av olja: Som framgår av beräkningarna kommer den spec. oljeförbrukningen, efter ombyggnaden, att sänkas från /ton massa till /ton massa. Årskostnaden för olja blir då 4,04 x 8 370 x . Enligt Scheles utredning =21,0 milj. 1978/79: 2668 Personalkostnad enligt alt. massa, papper och sprit/år. Lab., förråd, lokalvård Förråd o. klädcentral 5 Skyddsverksamhet o. lokalvård 18 1/2 Laboratorium 8 31 1/2 Tjänstemän 68 1/2 I kalkylen under fasta kostnader är tot. personalkostnaden, 414 x 95 000=39,3 milj. kr. I personal ingår 38 milj.