mot · G30249 · 1979-10-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m. I propositionen 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m., preciseras framtida roll med avseende på bl. a. tillsyn och planering inom sitt ansvarsområde. Därvid anges att styrelsen skall kunna ta initiativ till forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet men i princip inte själv bedriva egen sådan verksamhet. I enlighet härmed förutsätts bl. a. att den forskningsverksamhet som bedriver vid vårdcentralen i skall avvecklas. Föredraganden framhåller att forskning beträffande öppen sjukvård och allmänläkarvård bör ske inom universitetsorganisationen. Denna fråga - liksom frågan om de utvecklingsoch försöksverksamheter som bedrivs i och - bör enligt föredraganden prövas av en särskild arbetsgrupp inom . Med anledning härav vill vi i vad gäller den utvecklings- och försöksverksamhet som bedrivs i anföra följande. driver med medel från delegationen för social forskning ett fältanknutet utvecklingsarbete i i samarbete med kommunen och läns landsting. I projektet medverkar dessutom socialmedicinska institutionen vid med forskningsinsatser huvudsakligen finansierade av medicinska forskningsrådet. Projektets syfte är att i försöksverksamhetens form tillämpa helhetsprincipen, främst inom socialvården, hälso- och sjukvården, skolans elevvård samt kultur- och fritidsverksamheten för att i så hög grad som möjligt uppnå socialt, psykiskt och fysiskt välbefinnande för kommunens invånare. Genom att i praktisk försöksverksamhet tillämpa helhetssynen i en utveckling av socialt och medicinskt arbete erhålls också erfarenheter för utformningen av den framtida hälso-, sjuk- och socialvården i en primärkommun av i första hand det slag som representerar. har finansierats genom årsvisa bidrag från anslag till forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet (A 3). För /79 uppgår bidraget därvid till . För innevarande budgetår (1979/80) har regeringen efter förslag av DSF (delegationen för social forskning) beslutat anvisa endast . Anvisningen har också givits formen av ett slutanslag. Anledningen härtill torde vara uttalanden i den rapport med förslag om framtida organisation och arbetssätt m. m. som utarbetats av en arbetsgrupp inom och som legat till grund för förslagen i propositionen 1979/80:6. I denna rapport förutsattes att styrelsen inte längre skulle driva försöks- och utvecklingsverksamheter av detta slag. I anslutning till att DSF behandlade styrelsens anslagsframställning uttalade delegationen dock det angelägna i att verksamheten även efter detta stöds upphörande kunde bedrivas utan brist i kontinuitet. Här skall översiktligt beskrivas bakgrunden och inriktningen av och det i anslutning därtill bedrivna forsknings- och utvecklingsarbetet. Från statens sida har i olika sammanhang understrukits behovet av en större satsning på mer öppna vårdformer och förebyggande arbete samt närmare samordning mellan socialvården samt hälso- och sjukvården. Kunskaperna om orsakerna till och sambandet mellan sociala och medicinska problem har ökat. Den starka tillväxten inom såväl hälso- och sjukvården som socialvården med åtföljande ekonomiska påfrestningar på stat och kommun ligger också till grund för de tankegångar som utvecklats. Vidare har betonats behovet av förebyggande insatser och en helhetssyn i arbetet med sociala och medicinska problem. hälso- och sjukvårdspolitiska debatt uppmärksammades behovet av utvecklad forskningsverksamhet inriktad på vård i öppna former. Den diskussion som därmed påbörjades ledde fram till att en forsknings- och utbildningsenhet för öppen hälso-och sjukvård inrättades vid läkarstationen i . Enheten togs i bruk 1968. Inom utvecklades efter tillkomsten av den nya organisationen 1968 tankegångar att genom försöksverksamhet utveckla nya former för såväl den öppna hälso- och sjukvårdens som socialvårdens bedrivande samt för nya samarbetsformer mellan socialvård samt hälso- och sjukvård. tog mot denna bakgrund upp diskussioner med läns landsting och dåvarande primärkommuner i Tierps kommunblock om möjligheterna att bedriva en utvecklings- och försöksverksamhet i . Diskussionerna resulterade i att förberedelserna för kunde inledas under /71. Förberedelserna innebar bl. a. att de i projektet medverkande parterna enades om ett gemensamt synsätt och gemensamma handlingslinjer för försöksverksamheten, att organisations- och samverkansformer utvecklades samt att ett omfattande informations- och utbildningsprogram genomfördes. inträdde i ett nytt skede. Då slogs kommunblockets sju kommuner samman. Därmed skapades huvudförutsättningarna för genomförandet av de planerade förändringarna. delen av 1974 färdigställdes också den byggnad i vilken hälsocentralen inklusive socialförvaltningen nu är inrymd. Inom ram samordnas det arbete som bedrivs inom bl. a. socialvården, hälso- och sjukvården, skolans elevvård samt fritidsverksamheten. Dessa fyra områden representerar två olika huvudmän. Varje enhet har sitt givna kompetensområde och sitt i lag reglerade ansvar. I anslutning till försöksverksamheten bedrivs en relativt omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet. Verksamheten syftar till att ge underlag för utvärdering av de samverkansformer som tillämpas i , att förbättra faktaunderlag för samhällsplaneringen i samt att ge underlag för planering på riksnivå inom socialvårds-, hälso- och sjukvårds- samt elevvårdsområdet. bedriver fortlöpande studier av vårdkonsumtionen i . Huvudsyftet med forskningen är o att kartlägga vårdkonsumtionsmönstret hos befolkningen i och därvid särskilt söka karakterisera grupper som kräver stora medicinska och sociala vårdinsatser, o att belysa konsekvenser av förändringar i vårdorganisationen, bl. a. med avseende på patientflödet mellan olika vårdnivåer, o att bedöma medicinska och sociala effekter av preventiva och kurativa vårdinsatser, o att bedöma värdet av intensifierad samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialvård. Förutsättningar för fortsatt utvecklings- och forskningsverksamhet i Inom finns ett betydande bakgrundsmaterial som belyser kommunens näringsgeografiska och socioekonomiska förhållanden. Dessutom har organisationsstudier genomförts. Bakgrundsinformation av detta slag erfordras i många sammanhang. I finnsdessutom ett unikt datamaterial som geren mycket god bild av befolkningens hälsoläge och sjukvårdskonsumtion samt även information om socialvårdsutnyttjandet. Det finns också etablerade former och väl inövade rutiner för samarbete mellan forskningsinstitutioner och berörda huvudmän. De samverkansformer mellan olika verksamhetsgrenar som skapats gynnar forsknings- och utvecklingsarbete som bygger på helhetssynen. Den lokala samverkansorganisationen i ligger väl i linje med den utveckling som länge diskuterats i . Det är med andra ord en modellverksamhet för samverkan som fortlöpande bör följas och studeras. Utvecklingstendenser för medicinskt och socialt arbete i en kommun Förverkligandet av principen om en helhetssyn på hälso- och sjukvårdsfrågorna och ett vidgat samhällsansvar för människors hälsa och välbefinnande får främst återverkningar på innehållet i och formerna för den framtida primärvården. Det närmaste decenniet kommer att karakteriseras av en fortsatt uppbyggnad av denna. Landstingens arbete med enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner ger utgångspunkter för denna utveckling. Genomförandet av dessa planer ställer krav på ökade forskningsinsatser och ökat utvecklingsarbete. Vissa delar av detta forsknings- och utvecklingsarbete kan bäst genomföras vid fasta forskningsstationer inom den öppna vården. uttalande i anslutning till behandlingen av propositionen 1978/79:178 om husläkarsystem inom hälso- och sjukvården m. m. (SoU 1978/79:47 rskr416)gernya utgångspunkter för denna utveckling. har därvid förordat att de konkreta åtgärder som behövs för att stimulera utvecklingen och utbyggnaden av primärvården skall föreläggas , sammanfattade i ett åtgärdsprogram. Utgångspunkter skall därvid vara de riktlinjer för utbyggnaden av primärvården som getts i principprogram Hälso- och sjukvård inför 1980-talet (HS 80). ställningstagande innebär att utvecklingen av primärvården påskyndas. pågår en utredning om ny lagstiftning för hälso- och sjukvården. Lagstiftningsarbetet skall enligt direktiven förankras i en övergripande målsättning för hälso- och sjukvården. Enligt direktiven bör utgångspunkten vara att alla skall ha rätt till hälso- och sjukvård på lika villkor. Målen bör präglas av en social helhetssyn på hälso- och sjukvården och därigenom vidga ramarna för samhällets totala insatser på detta område och även innefatta förebyggande åtgärder. Inriktningen mot en aådan offensiv hälsopolitik förutsätter en förändring inom hälso- och sjukvården med en stark prioritering av insatser inom primärvård. Det förslag till ny socialtjänstlag (prop. 1979/80:1) som framlagts kommer att resultera i betydande förändringar när det gäller det sociala arbetets inriktning, arbetsmetoder och organisation. Också här gäller att delar av det förändrings- och utvecklingsarbete som krävs bäst kan genomföras vid fasta forskningsstationer med en för ändamålet anpassad organisation och med tillgång till basdata om befolkningsstruktur, näringsstruktur, sjukvårdsoch socialvårdskonsumtion. Fasta forskningsstationer av denna karaktär kan underlätta planeringssamverkan både på det regionalpolitiska området och mellan landsting och primärkommuner. Behov av forsknings- och utvecklingsarbete samt utbildning Brister i den sociala forskningen har uppmärksammats, bl. a. i socialutredningen. Utifrån varierande synpunkter har behovet av forskningsanknytning i utbildningen diskuterats. fattade 1975 beslut om reformering av den högre utbildningen. Det slogs fast att all grundläggande högskoleutbildning bör ha anknytning till forskning/forskarutbildning. Det ansågs viktigt att utveckla forskning inom yrkesinriktade utbildningar. En arbetsgrupp tillsattes 1974 med uppgift att göra en allmän översyn av sociala linjens utbildning (SLU). För att uppnå de uppställda målen med fält- och forskningsanknytning utarbetade arbetsgruppen ett förslag på tvärvetenskapligt profilämne, socialt arbete, som skall inrymma både fält- och forskningsanknytning. Ämnet socialt arbete kräver integrerad och problemorienterad utbildning som ämnet skall vara hjälpmedel att nå forskningsmedvetenhet. Tre professurer i socialt arbete har inrättats, vilka är placerade i , och högskoleregion. Härutöver kan nämnas att tre professurer i alkoholforskning också inrättats. Etableringen av det forskningsbaserade ämnet socialt arbete ger viktiga förutsättningar för möjligheterna att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete vid fältstationer. Här bör vidare erinras om de strävanden som pågår att bygga upp forsknings- och utbildningsresurserna inom primärvården. har olika försök gjorts - på anmodan av bl. a. sjukvårdsdelegation - att starkare inrikta grundutbildningen av läkare mot öppen vård. En utgångspunkt har därvid varit att denna utbildning skall förankras i en forskningsorganisation inom primärvården. I enlighet härmed har från olika håll förslag framförts om inrättande av professurer i allmän medicin. 1 diskussionerna om inriktningen av forskningen vid institutioner för forsknings- och försöksverksamhet inom primärvården har bl. a. pekats på följande frågeställningar: O hälso- och sjukvårdsproblem inom den öppna vården som berör flera specialiteter eller gränsområdet mellan medicin och andra närstående områden, främst socialvård, O orsaker till och risker för olika sjukdomar mot bakgrund av miljöförhållanden etc, dvs. O sambandet mellan sociala faktorer och hälsotillstånd, O rehabilitering och omvårdnad av handikappade och äldre, främst mot bakgrund av allmänläkarnas verksamhet inom bl. a. lokala sjukhem och hemsjukvård, o samverkan och samarbete mellan olika befattningshavare inom primärvården, O utvärdering av diagnostiska och behandlande insatser inom primärvården. har allmänmedicin inte någon bestämd plats i forskningen och utbildningen. I har dock en långt gående försöksverksamhet Vid flera högskolor är de socialmedicinska institutionerna organisatoriskt ansvariga för den förekommande utbildningen i allmän medicin. En ny inriktning av samhällets vårdpolitik för med sig krav på ändringar både av vårdutbildningars innehåll och av deras dimensionering. Utbildning kan också betraktas som ett av de viktigaste instrumenten att förändra vårdarbetet i enlighet med vårdpolitiska målsättningar. pågår omfattande förändringar av hälso- och sjukvårdsutbildningars innehåll för att bättre svara mot de omstruktureringar som sker inom såväl vårdorganisationen som utbildningsområdet. Till grund för dessa förändringar ligger följande krav: O ökad inriktning av vårdverksamheterna mot framför allt öppen vård, långtidssjukvård och förebyggande insatser, O ökat intresse för omvårdnadsaspekter utifrån en helhetssyn på människornas problem; i konsekvens härmed en strävan att begränsa specialiseringen, O samordning av utbildningar för olika kategorier med så långt möjligt gemensamma basutbildningar och därefter successiva differentieringar kritik riktas mot att dagens personal- och utbildningsstruktur inom vårdområdet är för starkt splittrad, O ökad samverkan mellan olika personalkategorier (vårdlag) både inom hälso- och sjukvården och mellan denna och angränsande sektorer, i första hand socialvården, O omfördelning av arbetsuppgifter mellan olika personalkategorier, bl. a. med hänsyn till de förändringar i personaltillgångarna som är att förvänta, t. ex. som följd av gymnasieskolans utbyggnad. Behov av fortsättning på Som underlag för planering på lokal och regional nivå av socialt och medicinskt arbete behövs studier som ger kunskaper och erfarenheter av den samlade verksamheten i en kommun. Särskilt angeläget är studier av behovet av och villkoren för att utveckla en samordnad verksamhet baserad på en helhetssyn på invånarnas levnadsförhållanden och sociala och medicinska problem. Erfarenheterna från har varit betydelsefulla för huvudmännens verksamhet liksom för planering på riksnivå. Inom projektet finns en omfattande kunskap på kommunnivå. Den kunskaps- och datainsamling som skett om förhållandena i får sitt fulla värde först om arbetet kan fortgå . Vi finner mot den bakgrunden det angeläget att kan fortsätta efter i de former som då kan visa sig lämpliga. Vi vill därvid anföra följande särskilda motiv. O Forsknings- och utvecklingsarbete måste starkare förankras i de socialpolitiska utvecklingssträvandena i samhället. Utifrån denna utgångspunkt är det nödvändigt att inrikta FoU-verksamheten inom hälso-, sjuk-och socialvården mot bl. a. förebyggande aspekter, öppna decentraliserade vårdformer och mot samverkansfrågor. , som framför allt baserats på utvecklings- och försöksverksamhet, ligger helt i linje med dessa strävanden. o Utvecklings- och försöksverksamhet av den typ som representerar har en långsiktig verkan. Utfallet kan inte mätas förrän . O Genom de forskningsinsatser som gjorts har på kommunnivå byggts upp ett registersystem som tillåter uppföljning. Det är alltså möjligt att utvärdera effekterna och att analysera mera kortsiktiga problem med hjälp av detta basmaterial. O En aktiv medverkan från olika utbildningsinstitutioners sida i forskningsoch utvecklingsarbetet vid fältstationer bör vara betydelsefullt både för utvecklingen av det sociala och medicinska arbetet i komunen och för institutionernas möjligheter att fullfölja sin utbildningsfunktion. har i sin petitaframställning för /79 föreslagit att försöksverksamheten i skall permanentas och att resurser härför skall tillhandahållas. I anslagsframställningen skisserades en basorganisation, svarande mot en årlig driftkostnad av . För en permanentning förutsattes vidare att en överenskommelse om lokaler m. m. skulle kunna träffas mellan staten och vederbörande kommuner. Detta förslag harsom tidigare angivits - inte vunnit statsmakternas bifall. Universitets- och högskoleämbetet har i sin anslagsframställning för /81 föreslagit att en professur i allmänmedicin skall inrättas vid fr. o. m. /82 med sjukvårdsmässig anknytning till hälsocentralen i . Ett realiserande av detta förslag innebär emellertid tidsmässigt att en professor i allmänmedicin inte kan påbörja sin verksamhet i förrän tidigast efter det att verksamheten upphört på grundval av de slutanslag som utgår för innevarande budgetår. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av att den utvecklings- och försöksverksamhet som gemensamt bedrivits i av , läns landsting och samt i samverkan med bl. sitet utan avbrott kan fortsätta även efter den ljuli 1980 i de nya former som då kan visa sig lämpliga. () () C;<)TAB 62693 Slockholm 1979