mot · G2022211 · 1979-03-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:92 om lokal- och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter När det gäller lokal- och utrustningsplaneringen för högskolan är det eftersträvansvärt att den integreras med övrig resursplanering. Med hänsyn till det planeringsansvar som åvilar regionstyrelserna måste man emellertid ifrågasätta om inte en mer regionalt inriktad organisation bättre skulle svara mot gällande ordning för resursplaneringen i högskolan. 1 propositionen 1978/79:100 bilaga 12 anför föredragande statsråd bl. a. följande under rubriken av utbildning (s. 413). "Det ankommer på regionstyrelserna att svara för den regionala planeringen av utbildningsutbudet. 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m. m. angavs att en utgångspunkt för denna planering borde vara att åstadkomma en viss tidsordning vid utbyggnaden av utbildningsutbudet på utbyggnadsorterna. Jag anser att det är angeläget att en sådan planering nu kommer till stånd. Det ankommer på resp. regionstyrelse att inom sin region ta initiativ härtill och på UHÄ att verka för att en sådan planering blir samordnad för landet i sin helhet. För att en sådan planering skall kunna genomföras fordras ett tidsschema i vilket anges den planerade utvecklingen för resp. högskoleenhet. Vad regeringen nu föreslår i propositionen 1978/79:92 är att nuvarande kommittéorganisation för lokal- och utrustningsfrågor avvecklas. Arbetet med dessa frågor inom den statliga delen av högskolan förs i stället till stor del över på de enskilda högskoleenheternas styrelser. I propositionen föreslås speciella organ, s. k. lokalnämnder, för hithörande frågor. De regionala aspekterna på framför allt den grundläggande högskoleutbildningens lokaloch utrustningsbehov skall bevakas av regionstyrelserna. När det sedan gäller resurserna för att kunna realisera denna nya handläggningsordning föreslår föredraganden att "resurser motsvarande en handläggartjänst bör ställas till förfogande förde lokal- och utrustningsbehov som uppkommer inom respektive högskoleregion. Tjänsterna bör organisatoriskt knytas till den största högskoleenheten inom regionen. Det sägs vidare att förhållandena i är sådana att avsteg där kan vara motiverade. Föredraganden vill dock "stryka under att dessa befattningshavare, var och en inom sin region, skall vara skyldiga att ägna erforderlig tid åt de mindre högskoleenheternas programbehov. Detta förslag strider mot en viktig princip som ligger till grund för högskolereformen. U 68 ansåg att en del uppgifter för de statliga högskoleenheterna borde koncentreras till vissa högskolor, vilka skulle få resurser att biträda andra högskolor i regionen. Detta kunde gälla olika former av administrativ service, såsom t. ex. i lokal- och utrustningsplaneringsfrågor (SOU 1973:2, s. 511). Den parlamentariska beredningen, på vars grund fattade principbeslut om den nya högskoleorganisationen, ansåg i motsats till U 68 att det vore bättre om inrättade regionstyrelser svarade för denna administrativa service gentemot enheterna. ansåg då att det uppenbarligen varén fördel för framför allt de mindre högskoleenheterna att olika former av administrativ service ges från ett organ som formellt och reellt är fristående från de olika enheterna. Detta har också kommit till uttryck i regeringens förordning med instruktion för regionstyrelserna (SFS 1977:458) i vilken sägs att skall svara för sådana organisationsförvaltningsfrågor m. m. som berör flera högskoleenheter (§§ 5-6). Eftersom man av olika skäl inte kan tillföra samtliga högskoleenheter förstärkta personalresurser för att hantera de lokala programbehoven bör, såsom också framhållits från framför allt de mindre högskoleenheterna, den regionala resursen administrativt knytas till i varje region. Utan denna resurs torde det bli omöjligt att ens kunna bevaka frågorna med de små kansliresurser regionstyrelserna förfogar över. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om organisatorisk anknytning till regionstyrelserna av de handläggarresurser som skall ställas till förfogande för lokal- och utrustningsprogramarbetet inom högskolan.