mot · G2022442 · 1979-04-05 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik Regeringen har i propositionen 1978/79:112 föreslagit en indelning av landet i sex stödområden. Propositionen bygger på det vällovliga syftet att förstärka, förenkla och rikta stödverksamheten. En utgångsförutsättning.som propositionens förslag till områdesindelning uppenbarligen bygger på, är att stöd skall utgå till landets nordliga delar, från Bergslagen och norrut. Däremot måste propositionen tolkas så, att stöd i princip ej skall utgå till landets södra och mellersta delar. Enligt vår bedömning är det utomordentligt otillfredsställande att propositionen har en så fördomsfull utgångsförutsättning. Det innebär nämligen att kommuner i Syd- och med uppenbara problem, kortsiktigt och långsiktigt strukturella, inte kan ingå i stödområdet på samma grunder som de kommuner gör som ligger norr om en linje . Det är enligt vår mening svårt att mera precist ange vilka faktorer som bör ligga till grund för en riktig och rättvis stödområdesindelning. Däremot är det helt klart att propositionen måste revideras på ett par punkter. Enligt vår mening är det nämligen absolut nödvändigt, utifrån målen för regionalpolitiken, att näringsstrukturen i form av bransch- och näringsgrenssammansättning i varje kommun utgör en mycket väsentlig bedömningsgrund. Den bedömningsgrunden nödvändiga kopplingen till näringspolitiken. Till det kommer att näringsstrukturen avgör näringslivets och sysselsättningens utvecklingsmöjligheter på lång sikt och följaktligen bör stödområdesindelningen utgöra en av de viktigaste bedömningsgrunderna. En bedömningsgrund, som vi ställer oss utomordentligt tveksamma till, är att den allmänna sysselsättningsbilden i länet uppenbarligen är av avgörande betydelse vid stödområdesindelningen. Vår tveksamhet grundas på förhållanden som kan exemplifieras med den situation som råder i . kommun omfattar nära en tredjedel av yta men endast av länets befolkning. Ilandets sysselsättningsintensivaste län uppvisar en sysselsättningsgrad, där situationen för kvinnor och ungdom endast kan jämföras med situationen i norrlandskommunerna. För att ge ledamöter en fullständig bild av varför vi anser det nödvändigt att företag i skall få del av regionalpolitisk! stöd vill vi redovisa en del fakta om kommun. är centrum för länets norra del och haren viktig funktion att fylla för befolkningen i denna av glesbygd dominerade del av länet. 1 1978/79. länsarbetsnämnden, utvecklingsfonden och i har därför ägnat särskild uppmärksamhet åt utveckling. har klassificerats som regionalt centrum. Om de mål som uppställts för regionala centra skall kunna uppfyllas, måste de regionalpolitiska insatserna i intensifieras. Detta bör, enligt vår mening, ske bl. a. genom att ge foretag i kommunen möjlighet till regionalpolitisk! Det är angeläget inte minst på grund av att de praktiska möjligheterna att arbeta utanför kommunen är små. Möjligheterna att arbeta i en annan kommundel än den där man själv bor är likaså begränsade. Kollektivtrafiken är otillräcklig, vilket medför att de som inte har bil endast i begränsad utsträckning kan ta arbete utanför den egna kommundelen. Det innebär att ungdomar och kvinnor får svårigheter att finna arbete. Att ligger ändrar tills vidare inte denna slutsats. Avståndet är för stort och kollektivtrafiken för obetydlig för att med omgivningar skall kunna vara ett alternativ för stora grupper av de arbetssökande. Behovet av nya arbetstillfällen i kommunen är följaktligen mycket stort. Av följande tabell framgår sysselsättningsläget i jämförelse med det som råder i stödområdet. Tabell I: Förvärvsarbetande nattbefolkning (20< tim., 16< år, 96) -3,0 Av tabellen framgår att andelen förvärvsarbetande är låg i kommun och ligger på ungefär samma nivå som i yttre stödområdet. För männen ligger andelen under riksgenomsnittet och minskar i ungefär samma takt. Kvinnornas förvärvsintensiteter ligger långt under riksmedeltalet, även om en svag relativ förbättring skett . En jämförelse med länsmedeltal visar att männen i är yrkesverksamma i ungefär samma omfattning som i norrlandslänen. I samtliga norrlandslän är däremot de kvinnliga förvärvsintensitetema högre. Endast i inre stödområdet är situationen i genomsnitt sämre än i för såväl män som kvinnor. Detta innebär att befolkningen i kommun inte har bättre möjligheter att få arbete än vad som gäller i genomsnitt. Så gott som hela kommer enligt propositionen att tillhöra något stödområde. Detta motiverar att även bör ligga inom stödområdet. För den framtida sysselsättningsutvecklingen är det väsentligt om näringslivsstrukturen domineras av expansiva näringsgrenar eller inte. situation härvidlag framgår av följande tabelluppgifter. Tabell 2: Näringsgrenssammansättning , procent Kommun Jord- o. Indu- Byggnads- Handel Övr. skogsbruk stri verksam- Samfärd- vata tjäns- tjänster Av de skilda näringsgrenarna anger nationella prognoser och långtidsbedömningar att jord- och skogsbruk samt byggnadsverksamhet och vissa industribranscher kommer att kännetecknas av en fortsatt sysselsättningsmässig tillbakagång. På grundval av de bedömningarna framgår det av tabelluppgifterna att (p. g. a. Forsmarks utbyggnad) följt av uppvisar den från utvecklingssynpunkt minst gynnsamma näringsgrenssammansättningen. Därefter kommer en grupp som utgörs av , och . Övriga jämförelsekommuner uppvisar en, från utvecklingssynpunkt, betydligt mer gynnsam näringsgrenssammansättning. Till ogynnsamma näringsgrenssammansättning kommer att tillverkningsindustrin i kommunen karaktäriseras av nationellt stagnerande och bakåtgående branscher. I detta sammanhang kan det vara på sin plats att nämna lantbruksnämndens ingående kartläggning och analys av jordbrukets framtid i kommun. Den utredningen resulterar i en bedömning att antalet jordbruk inom kommunen kommer att minska med två tredjedelar . Den av lantbruksnämnden prognoserade utvecklingen skall ses i relation till konstaterandet i (SOU 1975:91) Politik för regional balans: Den väntade tillbakagången av arbetstillfällen i jordbruket ställer krav på aktiva regionaloch sysselsättningspolitiska åtgärder. Ökade krav på aktiva åtgärder kommer att ställas i synnerhet i kommuner med stor jordbrukssektor och en i övrigt svag arbetsmarknad." Av det anförda framgår att har problem som väl kan jämföras med dem i nuvarande stödområde. Med hänsyn härtill bör enligt vår bestämda mening föras till stödområde. Av speciellt intresse är att jämföra med förhållandena i angränsande delar av norra och östra , där motsvarande problem föreligger. 1 propositionen föreslås att , och kommuner skall ingå i stödområdet. kommun bildar tillsammans med dessa tre kommuner ett sammanhängande område med minst lika svåra problem. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att regeringen skall komplettera sitt förslag till stödområdesavgränsning på så sätt att kommun hänförs till stödområde 2. () () P. O. () ()