mot · G2021911 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid Tekniska högskolan i av en professur i träteknik En professur i träteknik har länge varit aktuell. Det största skogs- och trälandet i - - saknar till skillnad mot , och flera europeiska länder en sådan professur. Det försprång som under många årtionden haft på det trätekniska området har numera inhämtats av en del länder. Dessa länder har också starkt etablerat sig på våra marknadsområden. Inom den svenska träindustrin är man medveten om detta förhållande. Representanter för denna framhåller att det samarbete som utvecklats mellan sådana länder som , och snabbt kan påverka vår situation i . Geniala trähuskonstruktioner förenade med standardiserade dimensioner och längder av sågade trävaror samt rigoröst kontrollerade virkessorteringssystem underlättar den marknadsföring som pågår från nämnda länders sida. Den stora skillnaden beträffande produktivitet och kostnader mellan kanadensisk och svensk storsågverksindustri torde finna sin förklaring i olika företagsledningssystem. De kanadensiska bolagsstyrelserna och verkställande utskotten representeras i större utsträckning än motsvarande svenska av strategiska, taktiska och operativa marknads-, produktions- och FoUexperter, som ofta rekryteras med resultatansvariga befattningshavare inom koncernen. Detta system torde vara en av förklaringarna till att t. ex. investeringskostnaden på identiska sågverk mellan länderna är betydande (i kanadensisk favör). Det är också förklaringen till en välutveckladtmarknadsstrategi, som i sin tur grundar sig på högre teknisk och ekonomisk skolning ävensom en intensivt bedriven FoU- och informationsverksamhet. Till detta kommer dessutom starka, slagkraftiga och progressiva branschorganisationer. Ett sätt att möta denna utveckling från vår sida är att snabbt bygga ut en högre undervisning på det trätekniska området. Vi behöver högt utbildade tekniker och ingenjörer, som i samarbete med branschkunnigt folk inom företagen utvecklar den svenska trätekniken. Det är självklart att en intensifiering på detta område också kommer att betyda ett sparande av de knappa skogliga råvarutillgångarna. Redan i en interpellationsdebatt uttalade sig utbildningsminister för en prövning av ärendet. 1 budgetproposition anför statsrådet följande vad avser den framtida forskningen på området: a. berörda arbetsmarknadsorganisationer har man tagit upp frågan om behovet av en ökad satsning på träforskning. Jag har u nder avsnittet Vissa gemensamma frågor anfort att en ökad forskning krävs bl. a. på detta område. Enligt min mening saknas dock f. n. underlag för att ange denna forsknings närmare inriktning. För att stimulera forskningen inom området har jag beräknat vissa medel (). Medlen bör disponeras av tekniska högskolan i efter samråd med berörda organisationer. Jag förutsätter att berörda parter senare kommer in med mer preciserade förslag om inriktningen av den framtida forskningen på detta område. tillstyrkte (UbU 1977/78:22) regeringens förslag att medlen skulle disponeras av KTH. Med anledning därav har en arbetsgrupp vid KTH med företrädare för berörda organisationer m. fl. utarbetat förslag dels till disposition av de för budgetål et 1978/79 till KTH:s förfogande ställda medlen, dels till programförslag m. m. för en framtida professur i ämnet. Arbetsgruppens förslag har, efter remiss till inom KTH berörda organ, behandlats av fakultetsnämnden. Nämnden tillstyrkte vid sitt sammanträde gruppens förslag. I regleringsbrev för /79 finns bl. a. upptaget ett anslag för träforskning vid KTH (). Styrelsen för KTH har föreslagit att mot den bakgrunden en tjänst som professor i träteknik inrättas vid KTH och tillstyrkt den ämnesbeskrivning för tjänsten som en särskild arbetsgrupp utarbetat. Remisserna har varit positiva. Med anledning av detta har i en skrivelse till regeringen hemställt att en professur vid KTH inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att en professur i träteknik inrättas vid KTH. () PER ()