mot · G202433 · 1979-01-18 00:00:00 — om väntetiderna för specialistvård m. m. uppgick det totala antalet avslutade sjukpenningfall till drygt 7 miljoner, varav merparten, eller ca 66 96, varade , insjuknandedagen inräknad. Ca 2,4 miljoner personer svarade för de nära 6,5 miljoner sjukfall som gällde försäkrade med anställningsinkomst. Antalet sjukpenningdagar per sjukpenningfall uppgick till i genomsnitt 15,8. Rent statistiskt, dvs. utan hänsynstagande till variationerna , kan antalet sjukskrivna per dag beräknas till drygt 303 000. Självklart skall människor, som på grund av sjukdom inte kan fullgöra sina arbetsuppgifter, åtnjuta ersättning för förlorad arbetsinkomst. Det finns emellertid en stor grupp människor som måste avstå från arbete och vara sjukskrivna i väntan på behandling men som efter behandlingens genomförande beräknas bli fullt arbetsföra. Denna väntetid och sysslolöshet upplevs av många som ytterst besvärande. De längtar åter till sitt arbete som deras väntan på behandling tvingar dem till en sjukskrivning som de finner onödigt långdragen. Statistik som belyser frågan hur många av de sjukskrivna som "väntar på behandling i sluten vård produceras inte. Däremot finns uppgifter om hur många av sjukpenningfallen som åtnjöt sjukhusvård. Sålunda utgjorde antalet sjukhusvårdsfall 6,2 96 av samtliga sjukdomsfall bland sjukpenningförsäkrade. Andelen varierade dock starkt med de försäkrades ålder från 3,5 96 i till 20,4 96 bland försäkrade som fyllt . Andelen sjukhusvårdsdagar av antalet sjukdagar bland de sjukpenningförsäkrade utgjorde i genomsnitt 6,5 96. Väntetiderna och köerna till specialistvård av olika slag har aktualiserats i olika sammanhang. Emellertid saknas i hög grad centralt insamlade data, vilka klarlägger den faktiska situationen. Visserligen sammanställer - som har ansvaret för statistikproduktionen på hälso- och sjukvårdens område - uppgifter från sjukhusens s. k. vårdplaneringslistor, men denna information ger endast begränsad vägledning. I vart fall kan nämnas att vid ingången av den vårdplaneringsperiod som började totalt 105 531 personer stod upptagna på vårdplaneringslista,dvs. stod i kö för intagning utan att vara akutfall. tillkom 111608 vårdsökande. intogs 96 859 personer för vård och avfördes därmed från listan. Ytterligare 13 990 personer avfördes av andra skäl. Vid periodens slut kvarstod 106 325 sökande. Till antalet intagna skall också läggas jourfallen, totalt 170 638. De vårdsökande indelas efter angelägenhetsgrad i tre kategorier: ingen fortur (O), enkel fortur (F), dubbel fortur (FF). O-fallen bedöms kunna vänta eller längre på vård, F-fallen mellan och samt FF-fallen högst . Av de 106 325 personer som stod kvar på vårdlista var O-fall, F-fall och FF-fall (resterande andel okänd). Värdet av sistnämnda uppgift är dock begränsat med hänsyn till att man inte vet de sökande fördes upp på listan. Som nämnts finns ingen statistik över hur många som väntar på sluten vård och som är sjukskrivna. Självklart måste den medicinska bedömningen när det gäller bestäm ning av angelägenhetsgrad för uppställning på vårdlista väga tyngst, men betydelsen av att patienten är arbetsoförmögen måste också beaktas. En sjukskrivning som av patienten bedöms som "onödig kan få en negativ verkan på patientens psykiska tillstånd och därigenom motverka en snabb rehabilitering efter behandlingen. Även från samhällsekonomisk synpunkt är det värdefullt att den sjuke kan återgå till arbetet och att belastningen på sjukförsäkringen minskar. bör därför kontinuerligt redovisa data om väntetider och köer till behandling och specialistvård. I det sammanhanget bör också sjukskrivningsfrekvensen redovisas. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om 1. återkommande redovisning av väntetider för behandling och specialistvård och att därvid anges omfattningen av de vårdsökandes sjukskrivning, 2. rekommendationer, syftande till att förkorta väntetiderna för sådana sjukskrivna som efter behandling och vård kan förväntas återgå till arbetet.