mot · G2022512 · 1979-04-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik I propositionen 1978/79:112 föreslås en samordning av de statliga insatserna för sysselsättning och service i glesbygderna. Denna samordning kommer främst till uttryck i att nuvarande stödformer slås samman och att besluten i princip läggs på länsnivå. Vi vill i anslutning härtill ta upp vissa frågor som rör stödet till kommersiell service. utgår statligt stöd till kommersiell service i glesbygd m. m. Stödet utvidgades till att gälla hela landet. Stödet omfattar dels hemsändningsbidrag till kommuner som subventionerar hemsändning av dagligvaror, dels investeringsstöd till näringsidkare som saluhåller dagligvaror eller drivmedel, dels driftstöd i vissa fall till nedläggningshotade butiker. Investeringsstödet omfattar investerings- och avskrivningslån samt kreditgarantier. har den övergripande tillsynen över stödverksamheten samt prövar frågor om investerings- och driftstöd, sedan efter samråd med berörd kommun avgivit yttrande. prövar frågor om hemsändningsbidrag. Medel anvisas f. n. över två anslag under , dels ett förslagsanslag för hemsändningsbidrag, driftstöd och infriande av kreditgaranti, dels ett investeringsanslag för investerings- och avskrivningslån. Propositionsförslaget innebär inte någon förändring av bidragsformerna och inte heller av kriterierna för att få stöd. Anslaget till Bidrag till kommersiell service förs samman med ett antal andra anslag till ett nytt anslag, benämnt Åtgärder i glesbygder. Det särskilda investeringsanslaget bibehålls. I fråga om handläggningsordningen skall enligt regeringens intentioner gälla att regeringen fördelar anslagsmedlen på län. a. ärenden om stöd till kommersiell service skall prövas av - beträffande dessa ärenden efter remiss till vederbörande köpmannaorganisation och konsumdistrikt. Propositionsförslagen beträffande integrering av stödet till kommersiell service med övrigt glesbygdsstöd bygger på förslag av glesbygdsdelegationen (Ds 1 1978:37). Förslaget har remissbehandlats. , som avstyrker förslagen om förändringar av stödverksamheten beträffande kommersiell service, erinrar om att verket fått regeringens uppdrag att lämna förslag om decentralisering av beslutsrätten i ärenden om stöd till kommersiell service före utgången av 1979. Handelns organisationer vill avvakta med förändringar, i varje fall till dess att redovisat sin decentraliseringsutredning på området. Samma ståndpunkt intar kommunförbundet. Det är förvånande att regeringen inte tagit hänsyn till denna remissopinion. Dessutom har uttalat sig för en beslutsordning som överensstämmer med dessa remissinstansers ståndpunkt (jfr- NU 1977/78:14 s. 15-16). Enligt vår mening är det en avsevärd risk att den föreslagna handläggningsordningen i stället för decentralisering leder till att ärendena i praktiken i stor utsträckning lyfts upp till regeringen. Vi vill erinra om att stödet till kommersiell service gäller i hela landet. För en del län torde det knappast bli aktuellt med samlade glesbygdsramar. Alltså måste regeringen disponera medel för behov som kan uppstå i dessa län. Vidare kan fördelningen av investeringsstödet inte ske utan ett ställningstagande till vilka konkreta projekt som kan bli aktuella, eftersom dessa projekt kan variera väsentligt i storlek och i olika län. Sammanfattningsvis förefaller handläggningsordningen vara illa genomtänkt. Det sagda innebär inte att vi motsätter oss tanken på en decentralisering av handläggningen av de berörda stödärendena. I vår motion 1976/ 77:1258 om samhällsinsatser inom varudistributionen uttalade vi att vi ansåg att beslutsfattandet borde kunna decentraliseras till , åtminstone i vad gäller mindre komplicerade ärenden, och att beredningen i stor utsträckning borde kunna ske på kommunnivå. Vid det tillfallet ville vi att beslut om en decentraliserad handläggning skulle fattas i samband med att den av oss i motionen föreslagna treåriga försöksverksamheten med driftstöd hade gått till ända. 1 nuvarande läge finns det redan av anförda skäl anledning att avvakta med ställningstagandet, i varje fall till dess redovisat sitt av regeringen givna utredningsuppdrag på området. För vår del tillkommer ytterligare motiv för att avvakta med ställningstagandet till ordningen för handläggning av stödet till kommersiell service. Dessa motiv hänger samman med vår syn på användningen av ifrågavarande stödformer. I den tidigare nämnda motionen 1976/77:1258 redovisade vi vår bedömning av behovet av åtgärder inom varudistributionen. Denna motion, som avslogs till alla delar av den borgerliga riksdagsmajoriteten, följdes upp med en ny motion (mot. 1977/78:12) i anslutning till propositionen 1977/78:8 om åtgärder på distributionsområdet. En del av de förslag i motionen 1977/78:12 som gällde stödåtgärderna och anslagsbehovet för dessa vill vi nu ta upp på nytt. När det gäller hemsändningsbidragen anser vi fortfarande att bidragsnivån är otillräcklig, vilket belyses av det ringa utnyttjandet av anslaget, trots att det uppenbarligen finns ett stort behov av hemsändningsservice. Vi avstår emellertid från att nu yrka på någon ändring, eftersom vi vill närmare överväga konstruktionen av bidraget i ljuset av de beslut kan komma att fatta om bl. a. stödområdesindelningen. I fråga om investeringsstödet vidhåller vi den i motionen 1977/78:12 framförda uppfattningen att stöd enligt de fastställda grunderna bör utgå utan de snäva begränsningar i inriktningen som förordades i propositionen 1977/78:8 och då godtogs av majoritet. 1 konsekvens härmed anser vi också att det föreslagna anslaget, 8 milj. kr., är för lågt. Vi föreslår att anslaget Lån till investeringar för kommersiell service för nästa budgetår förs upp med 10 milj. kr. Som ett resultat av förslag i propositionen 1977/78:8 infördes fr. o. m. möjligheten att ge driftstöd i vissa fall till nedläggningshotade butiker. Stödet gavs dock en mycket restriktiv utformning och får endast tillgodose tillfälliga lösningar under en begränsad övergångstid. 1 vår motion 1977/78:12 uttalade vi att det finns ett starkt behov av att ge direkta bidrag till löpande drift av olönsamma och nedläggningshotade dagligvarubutiker. Vi motsatte oss det oerhört snäva tillämpningsområde som regering och riksdagsmajoritet uttalade sig för, och utvecklingen har också visat att stödet i nuvarande form är verkningslöst. kan vi konstatera att behovet av driftstöd har ökat. Särskilt glesbygdshandeln har fått en starkt försämrad situation. bör därför nu uttala sig för en vidgad tillämpning av driftstödet. Sålunda bör stödet inte begränsas till de tidigare angivna undantagssituationerna utan betraktas som en normal stödform i glesbygder. Detta innebär alltså att stödet ges en relativt generös tillämpning i fråga om olönsamma butiker, som fyller en viktig funktion i glesbygdernas försörjning med dagligvaror. Driftstödet bör till en början betraktas som försöksverksamhet. bör ges i uppdrag att successivt utvärdera effekterna, pröva alternativa utformningar av stödet och att utarbeta förslag till riktlinjer för dess utformning och tillämpning. Målet bör vara att statsmakterna mera definitivt kan ta ställning till driftstödets roll inom konsumentpolitiken. Det begränsade driftstöd som kan utgå finansieras från förslagsanslaget Bidrag till kommersiell service. I linje med den ståndpunkt som vi ovan intagit beträffande handläggningen av bidragen till kommersiell service bör detta anslag finnas kvar även för nästa budgetår. För innevarande budgetår uppgår anslaget till 2,5 milj. kr., varav 0,5 milj. kr. Vi föreslår att anslaget för nästa budgetår räknas upp med 2 milj. kr. till 4,5 milj. kr. föratt täcka kostnaderna för ett utvidgat driftstöd. I vilken utsträckning det av regeringen föreslagna nya anslaget Åtgärder i glesbygder kan räknas ner får bedömas av vederbörande utskott. Avslutningsvis vill vi notera att, eftersom regeringen i propositionen inte kommenterat glesbygdsdelegationens förslag om att avskaffa den till knutna glesbygdsnämnden, utgår vi från att den kommer att finnas kvar även i fortsättningen. Med hänvisning till vad som anfdrts hemställer vi 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om anslagsformer och handläggningsordning av stöd till kommersiell service, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjer för tillämpningen av investeringsstöd och driftstöd, 3. till Bidrag till kommersiell setvice under elfte huvudtiteln för /80 anvisar ett förslagsanslag av , 4. till Lån till investeringar för kommersiell service för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt investeringsanslag av . . () i (s) () () () () () () ()