mot · G2021760 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om en översyn av företagsrevisionen Många skäl talar för en översyn av företagsrevisionen. Revisorn måste garanteras en självständig ställning gentemot företagsledningen. Ofta utses och avskeda. : revisorn av just dem som han skall kontrollera. Företagsrevisionens kvalitet måste höjas. Här behövs bl. a. bättre utbildning, nya föreskrifter och anvisningar, mera resurser till samhällets tillsynsorgan. Flera företag måste bli skyldiga att anlita revisor. En hämsko är här den otillräckliga tillgången på kvalificerade revisorer. Revisorerna måste lämna ett större bidrag till kampen mot skattefusk och skatteflykt. Revisorns möjligheter att motverka skatteundandragande har inte tillräckligt uppmärksammats. tog den socialdemokratiska regeringen en lång rad initiativ för att förbättra revisionen och ge samhället och de anställda bättre insyn i företagens ekonomi. fick uppgiften att meddela auktorisation och godkännande av revisor samt att utöva tillsyn över de kvalificerade revisorernas verksamhet. Genom den nya aktiebolagslagen ökades antalet aktiebolag som är skyldiga att ha kvalificerad revisor. Revisorernas arbetsuppgifter och rapporteringsskyldighet utvidgades. Reglerna om revisorsjäv skärptes. De nya redovisningsbestämmelserna, som också samordnades med bokföringslagen, kräver att företagen lämnar en öppnare redovisning än den de behövde göra förut. Parallellt med arbetet på bättre revision och insyn i företagen löper kravet att revisorn garanteras en självständig ställning gentemot företagsledningen. Redan i samarbetsutredningens betänkande Företag och samhälle (SOU 1970:41) konstaterades: Med all respekt för det sätt på vilket åtskilliga revisorer utför sina uppdrag kan det dock sägas att revisorer inte har den oberoende ställning som krävs för att de skall kunna ge fullödig information om de reviderade bolagen. 1 1978/79. Ägarspridningen och bolagsstämmornas alltmer formella karaktär medför bl. a. att revisorerna om inte formellt så dock i praktiken utses av dem vilkas verksamhet de skall utöva tillsyn över, nämligen styrelsen och verkställande direktören. Detta förhållande kan enligt utredningens mening i tillspetsade situationer inte erbjuda tillräckliga garantier för opartisk och konstruktiv revision. I lagutskottets betänkande 1974:29 sägs också: För att en opartisk revision i alla lägen skall kunna garanteras, är det enligt utskottets uppfattning angeläget att revisorerna intar en självständig ställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utan också i förhållande till bolagsstämman. I den av antagna propositionen om en ny aktiebolagslag anförde statsrådet att revisorerna måste inta en självständig ställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utan också i förhållande till bolagsstämman. Från denna synpunkt kan det vara en svaghet att det är bolagsstämmans uppgift att tillsätta revisorer. Detta kan nämligen leda till att revisorerna trots allt blir benägna att inte vid sin granskning stöta sig med de aktieägare som representerar stämmomajoriteten. Detta skulle kunna tala för att uppgiften att utse revisorer eller åtminstone en av revisorerna borde läggas på något utomstående organ. behandlade en motion i vilken yrkades att skulle få utse en revisor i varje företag som är skyldigt att ha revisor. Motionen avslogs, men det kan noteras att förslaget vid remissbehandlingen Fick stöd av LO och TCO. instämde i syftet med motionen, nämligen att förutsättningar skall skapas för en oberoende och självständig företagsrevision. Enligt kommerskollegium skulle åtskilligt kunna göras för att förbättra kvaliteten på företagsrevisionen. Kollegiet har i sin tillsyn uppmärksammat flera fall där revisionen inte ägnats tillbörlig uppmärksamhet. Revisionsåtgärder har inte vidtagits eller har i det närmaste helt underlåtits. anser det vara en mycket väsentlig och omfattande arbetsuppgift för tillsynsmyndigheten att i samråd med revisorsorganisationerna söka åstadkomma en mer allmänt omfattande förståelse för kraven på en effektiv och oberoende revision. Som exempel på åtgärder som bör vidtas nämner kollegiet fortlöpande översyn av kraven på utbildning för att få auktorisation och godkännande, utökad tillsynsverksamhet från kollegiets sida, framtagande av föreskrifter och anvisningar För revisorernas verksamhet osv. Vissa åtgärder har vidtagits i denna riktning, men kollegiet anser att dess resurser är helt otillräckliga i förhållande till de insatser som är önskvärda. finner det dock inte troligt att åtgärder av enbart detta slag skulle så stärka de auktoriserade och godkända revisorernas ställning att frågan om vem som utser revisorn i alla situationer skulle komma att sakna betydelse. I något tillsynsärende har kollegiet också funnit förhållandena vara sådana att det synts uppenbart att revisorn fallit undan för den företagsledning vars verksamhet han bl. a. haft till uppgift att granska. Kollegiet hävdar att, om revisorn utsågs av annan än den granskade, det i många fall skulle medföra att kontrollaspekten ägnades större uppmärksamhet från den utsedde revisorns sida. anser således att både principiella och praktiska invändningar kan riktas mot nuvarande former för utseende av företagsrevisor. framhåller kollegiet att det torde vara svårt att finna alternativa former. Enligt kollegiet är frågan så komplicerad att ett ställningstagande måste föregås av en grundlig utredning. är frågan endast en liten del av ett mycket större och till stora delar i aktuell tid openetrerat område - nämligen frågorna om företagsrevisorns allmänna ställning och hans ansvar gentemot företagets olika intressenter, hans rapporteringsmöjligheter och skyldigheter, revisionens och revisionsberättelsens inriktning, innehåll och omfattning m. m. Revisor i flera bolag har alla aktiebolag haft minst en revisor. För övriga typer av företag har gällt skiftande förhållanden. I direktiven till bolagskommitté anförde föredragande statsrådet bl. Bestämmelser om skyldighet att avge årsredovisning blir knappast tillräckligt effektiva om årsredovisningen inte granskas av revisor. De sakkunniga bär därför utgå från att det skall finnas revisor i handelsbolag och att denne skall avge en för alla tillgänglig revisionsberättelse. Det är emellertid möjigt att den nu angivna principen av praktiska skäl inte kan genomföras fullt ut. Tillgången på utbildade revisorer är nämligen begränsad. Behov av regler om revisor föreligger även i fråga om bokföringspliktiga företag av typen enskild näringsidkare och stiftelse. förordade i ett betänkande att antalet revisionsskyldiga företag skulle ökas med mellan två och tre tusen företag. De företag som är skyldiga att anlita auktoriserade revisorer skulle genom förslaget öka med högst ett hundratal. Utredningen bedömde att förslaget låg väl inom ramen för antalet tillgängliga revisorer. ökade antalet auktoriserade revisorer från 558 till 684. Antalet godkända revisorer var 1019 och 1106 . Kommittén framhöll att antalet auktoriserade revisorer beräknas öka , eftersom kapaciteten för utbildning och examination av civilekonomer och andra med högre företagsekonomisk utbildning kraftigt byggts ut . Kvar står dock att någon samlad bedömning inte gjorts av hur de totala personresurserna för revision effektivast bör fördelas mellan olika företag och företagstyper. Även denna fråga behöver utredas närmare. har miljardbelopp undanhållits genom skattefusk och skatteflykt. Skickliga skattejurister hjälper ibland företagen att hitta luckor i lagen. När samhället efter hand upptäcker och rättar till ofullkomligheter i lagstiftningen har dessa experter redan hittat nya vägar till skatteflykt, och samhället hamnar ohjälpligt på efterkälken. För att skattemyndigheterna inte ständigt skall vara i underläge i förhållande till företagen behövs en s. k. generalklausul i beskattningen i kombination med en effektiv fortlöpande kontroll. Skattekontrollen av företag är en besvärlig uppgift'. förekommer flera miljarder transaktioner i det svenska näringslivet. Att nysta upp skattebedrägerier är ofta tidsödande, och skrupelfria personer har numera tillgång till avancerade knep för att dölja olagliga handlingar. Därför räcker det inte med att myndigheterna granskar företagens skatteförhållanden så att säga utifrån. Det behövs dessutom effektiva kontrollmekanismer inne i själva företagen. Här kan således de anställdas ökade inflytande och insyn bli av stor betydelse. En annan möjlighet som inte uppmärksammats tillräckligt är att företagsrevisorerna på många sätt kan motverka skattefusk och skatteflykt. Hur revisorerna kan lämna ett större bidrag på detta område bör utredas. () har av regeringen fått i uppdrag att göra en översyn av lagstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet. I samband därmed har en arbetsgrupp behandlat revisors verksamhet. Arbetsgruppen har gått igenom material som legat till grund för påståenden om revisorers medverkan i ekonomisk brottslighet. Enligt vad gruppen kunnat finna har de långtgående påståenden som framförts varit ogrundade. Gruppen har därför främst undersökt möjligheterna att motverka ekonomisk brottslighet genom att stödja de kunniga och seriösa revisorernas verksamhet. Gruppen vill dels stärka revisorernas ställning, dels utvidga tillsynen över revisorerna och dels komplettera de etikregler som revisorsorganisationerna antagit. att kvalificerad revisor skall krävas i alla aktiebolag, att kommerskollegium får en kraftig resursförstärkning för att utöva tillsyn över revisorerna, att revisorsorganisationerna kompletterar sina etiska regler med utta landen av följande innebörd: - Revisor har, på grund av den ställning som i fråga om revision getts honom i lagstiftningen, plikter även mot allmänheten och det allmänna. - Revisor skall verka för att det reviderade företaget handlar lagenligt, tar hänsyn till aktieägare, borgenärer, anställda och övriga intressenter och även i övrigt iakttar god affärssed. - Revisor skall avhålla sig från att genom rådgivning eller annat aktivt arbete medverka i lagstridig handling eller kringgående av lag. Kontroll av utländsk företagsetablering presenterades utredningen om utländska övertaganden av svenska företag (SOU 1978:73). Den s. k. kontrollinjen var det utredningsalternativ som fick stöd av flest ledamöter (4 ledamöter inkl. ordföranden). När det gällde företagsrevision anförde företrädarna för kontrollinjen bl. a. följande: Vi har den principiella uppfattningen att generell möjlighet bör öppnas för att utse offentliga revisorer i svenska aktiebolag, oavsett om de är i inhemsk eller utländsk ägo. Det faller emellertid utanför utredningens uppdrag att ta upp denna fråga i hela dess vidd. Redogörelsen för denna frågas tidigare behandling tyder på att ett avgörande härvidlag kan komma att dra ut . Enligt vår mening är det angeläget att en lösning på frågan om offentlig revision av utlandsägda aktiebolag kommer till stånd redan i förevarande Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att tillsynsmyndigheten ges rätt att i aktiebolag som meddelats verksamhetstillstånd förordna en revisor (offentlig revisor). Anledning finns att den offentlige revisorn ägnar särskild uppmärksamhet åt den s. k. förvaltningsrevisionen. Denna bör främst vara inriktad på att det reviderade bolaget iakttar de särskilda villkor och föreskrifter som kan ha förbundits med bolagets verksamhetstillstånd. Det är viktigt att fullfölja reformarbetet på företagsrevisionens område. Därför bör en allmän översyn igångsättas under 1979.1 centrum för en sådan översyn bör stå frågorna om företagsrevisorns allmänna ställning och hans ansvar gentemot olika intressenter. Utredningen bör sikta till en lösning som garanterar revisorn en helt oberoende ställning i förhållande till dem som han skall kontrollera. Utredningen bör diskutera olika åtgärder som kan förbättra revisionens kvalitet. Hit hör bl. a. ökad tillsyn, nya föreskrifter och anvisningar samt insatser för bättre utbildning.Utredningen bör också fastställa vilka resurser som behövs för att klara önskvärda åtgärder på detta område. Det är naturligt att utredningen också ägnar stort intresse åt revisorns rapportering samt revisionens inriktning, innehåll och omfattning. ningen bör pröva om inte revisorerna kan lämna större bidrag till samhällets kamp mot skattefusk och skatteflykt. Utredningsarbetet bör självfallet ske i nära kontakt med revisorsorganisationerna, eftersom dessa bedriver ett värdefullt arbete för att förbättra revisionens kvalitet och stärka revisorernas självständighet. Med stöd av det anförda föreslår vi att hos regeringen begär en översyn av företagsrevisionen.