mot · G202607 · 1979-01-19 00:00:00 — av m. fl. om en kartläggning av den kommersiella kulturindustrin m. m. Ett av de kulturpolitiska mål som enhälligt antog (KrU 1974:15) var att motverka kommersialismens negativa verkningar på kulturområdet. Flera av de reformer som senare genomförts har i olika grad haft det uttalade syftet. I den första kulturpropositionen (prop. 1974:28) angavs också att en av statens kulturråds viktigste uppgifter skall vara att följa den kommersiella utvecklingen och lämna förslag till åtgärder. I en plan för hur det arbetet skall bedrivas redovisar rådet insatser utifrån tre utvecklingslinjer. första omfattar en systematisk faktainsamling som bl. a. skall ge en fylligare kulturstatistik. Den andra innefattar ett utvecklat samarbete med forskare och forskningsinstitutioner. Den tredje slutligen avser särskilda utredningar på delområden. Exempel på sådana utredningar är fonogramutredningen som avses vara klar . Även andra delområden är föremål för särskilda utredningar genom t. ex. massmediekoncentrationsutredningen och videogramutredningen samt inom . Reformverksamheten efter 1974/75 har emellertid endast marginellt kunnat motverka kulturindustrins utveckling och kommersialismens negativa verkningar. Den borgerliga regeringen har intagit en passiv hållning när det gällt åtgärder i detta syfte. Det hittillsvarande utredningsarbetet har inte givit regering och riksdag något samlat underlag av vare sig fritids- eller kulturindustrins ekonomiska ställning, utbredning och sammankoppling med multinationella intressen trots uttalanden och den socialdemokratiska regeringens uppdrag till . Behovet av ett samlat underlag redovisar också Barnkulturgruppen i sin . Där beskrivs situationen på kulturområdet som oroande. a. anges att gruppen finnér det troligt att, när man ser tillbaka kulturpolitik i ljuset av historien, kommer man att se det som den tid då de kommersiella krafterna definitivt tog överhanden och inget försök att stävja dem lyckades. När det gäller arbetet på att motverka kommersialismens negativa verkningar på barnkulturområdet utvecklar gruppen en strategi omfattande åtta utgångspunkter. En av dessa punkter är kravet på en parlamentarisk utredning om kulturindustrin och dess förgreningar. Flera remissinstanser delar såväl Barnkulturgruppens kulturpolitiska bedömning som kravet på en parlamentarisk utredning. Från olika håll kommer oroande rapporter om maktkoncentrationen inom den privata kulturindustrin och om vårt växande beroende av multinationella Litteraturen i vårt land hotas från flera håll. Mindre förlag upphör eller begränsar sin kvalitetsutgivning. ökar utbudet av i flera bemärkelser undermålig massmarknadslitteraturoch serieproduktion i olika former. På filmområdet har den angloamerikanska filmen enligt tidskriften en massiv marknadsdominans i vårt land och svarar för av biobesöken och bruttobiljettintäkterna. De tre stora svenska filmbolagens (SF, och Europafilm) verksamhet spänner över hela fältet av produktion, import, distribution och visning. Mer än hälften av alla till Svenska Filminstitutets avgiftspliktiga biografer kontrolleras av dessa storbolag. Deras biografer svarar för av de totala bruttobiljettintäkterna. I en större grnskning som presenterade över könsrollsmönstret i TV konstaterades bl. a. att av de program som granskades (ca 23 timmars sändningstid) var ca 80 96 importerat material från främst . De könsroilsschabloner som förmedlades i det granskade utbudet återfanns företrädesvis i dessa program, främst de animerade programmen för barn. Den privata kulturindustrins dominans och vårt beroende av starka multinationella intressen finns också dokumenterade på en rad andra områden som musik, bilder, spel, leksaker, veckotidningar m. m. Den kommersiella masskulturindustrin har skaffat sig ett avgörande inflytande inom elektroniken och dess hårdvaror, över tryck- och fototeknik samt distributionskanaler. En ständig växelverkan mellan massmediateknik och industriell kulturproduktion föreligger. Enligt har ca 80 96 av reklambyråerna utländska ägare. Det finns med andra ord goda skäl anta att kulturindustrins inflytande sträcker sig över flera sektorer på kulturoch fritidsområdet, och vidare att den är nära förbunden med annan industriell verksamhet. I både Barnkulturgruppens rapport och remissvaren krävs en analys av vilka aktiva konstruktiva åtgärder som kan krävas för ett skydd av kulturell identitet. I handelsavtalen med , EFTA och EG föreskrivs att medlemsländerna får vidta åtgärder i syfte att skydda människors liv, hälsa och säkerhet och sanktioner mot sådant som stör "goda seder. De här klausulerna diskuterades också 1978 vid näringsutskottets behandling av en rad motioner om importförbud och försäljning av krigsleksaker. Förhållandena i vårt samhälle tyder på att en sådan analys är nödvändig. Den dominans som den kommersiella kulturindustrin utvecklat är i sig motiv för en granskning av en parlamentarisk utredning. Men en lång råd andra motiv kan åberopas som framför allt har att göra med effekterna av det utbud denna industri svarar för. Ett sådant motiv gäller hur yttrandefriheten skall kunna skyddas och utvidgas till att omfatta allt fler i samhället. Genom ett massivt likriktat och i många fall undermåligt utbud kan det reellt begränsa yttrandefriheten för kulturarbetare, organisationer och institutioner. Yttrandefriheten riskerar att endast kunna utnyttjas av de intressen som har kapital, inflytande och distributionsvägar för lönsamma insatser. Genom att kulturverksamheten reduceras till enbart en fråga om konsumtion av färdiga produkter och passivt mottagande hämmas det egna skapandet och användandet av de konstnärliga uttrycksmedlens kritiskt granskande funktion. Tillkomsten av nya tekniska medier är i sig ingen garanti för en större mångfald av utbudet. Tvärtom föreligger risker att mångfalden och de unika kulturaktiviteterna går under inför trycket från den kommersiella kulturindustrin med dess tillgång till storskalig reproduktionsoch produktionsteknik. Ett annat motiv för en bred granskning av kulturindustrin är att det finns ett behov av att analysera frågan om 1970-talets kulturpolitik har kunnat motverka kommersialismens negativa effekter och vilken politik som bör utformas för framtiden. Kultur är en fråga om livsstilar, kvalitéer och värderingar. En betydande del av det kommersiella utbudet är präglat av mönster, schabloner och värderingar som är främmande för vår samhällssyn. Det gäller framförallt utbudet från den angloamerikanska världen. är det viktigt att vårt land vidgar kontaktytorna och kunskaperna med så stora delar av omvärlden som möjligt. Mot bakgrund av vad som ovan redovisats föreslår vi att en parlamentarisk utredning tillkallas. Utredningen bör göra en samlad kartläggning av kulturindustrins branschstruktur, utveckling och förgreningar till andra samhällsområden, främst kopplingen till fritidsindustrin i övrigt. Utredningen bör också kartlägga vårt beroende av den internationella kulturindustrin. Kartläggningen bör även omfatta uppgifter om verksamhetens nuvarande omfattning, jämförelser bakåt i tiden och om möjligt prognoser för framtiden. Den förda kulturpolitikens effekter i syfte att motverka kommersialismens negativa verkningar bör utvärderas. Vidare bör utredningen analysera vilka åtgärder som är möjliga att vidta i syfte att öka medvetenheten om vår kulturella identitet och vidga yttrandefriheten. Dessutom bör en plan för framtida reformer i detta syfte utarbetas. I detta sammanhang bör särskilt skolans, folkrörelsernas och kulturarbetarnas roll behandlas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillkallande av en parlamentarisk utredning beträffande den kommersiella kulturindustrin. () () () () HANS () () () () () ()