mot · G30284 · 1979-10-16 00:00:00 — 1979/80 84-89 av m. fl. med anledning av propositionen 1979/80:10 om kontroll av hybridDNA-teknikens användning I utredningen under kontroll (Ds U 1978:11) redovisas på ett utförligt och sakligt sätt möjliga tillämpningsområden för hybrid-DNA-tekniken. Särskilt pekas på dess betydelse för de vetenskaper inom vilka de grundläggande livsprocesserna studeras, t. ex. molekylär genetik, mikrobiologisk genetik, virologi, bakteriologi, biokemi, cellbiologi, histologi, embryologi och immunologi. Inom tillämpad biologisk forskning räknar man med att tekniken med fördel kommer att utnyttjas inom medicin, veterinärmedicin, husdjursförädling och växtförädling. Inom tillämpad medicinsk forskning torde hybrid-DNA-teknik komma att få stor betydelse för forskning med genetiska sjukdomar, infektionssjukdomar och sjukdomar som troligen orsakas av brister i kontroll- och reglersystem, t. ex. sockersjuka och cancer. Inom läkemedelsforskningen har tekniken redan visat sig användbar bl. a. för framställning av insulin och tillväxthormon. Andra biologiskt producerade läkemedel torde kunna erhållas genom att utnyttja hybrid-DNAteknik. Riskerna med hybrid-DNA-tekniken bedöms av forskarna inte vara större än de risker som förknippas med de använda metoderna för växtförädling, husdjursavel och mikrobiologisk teknik. Sådana förändringar i arvsmassans sammansättning som man med hjälp av hybridDNA-tekniken kan åstadkomma i laboratorier sker i riklig omfattning även i naturen. På liknande sätt som vid växtförädling och husdjursavdel kan forskare med hybrid-DNA-teknik skynda på en viss utveckling, men sannolikheten för att nya former av farliga mikroorganismer skall uppstå på naturlig väg är kanske större än vid en laboratoriemässig användning av hybrid-DNA-tekniken. Vi vill också peka på den ökade medvetenhet om riskerna med genetisk forskning och mikrobiologisk teknik som till stor del blivit en följd av diskussionen om hybrid-DNA-tekniken. som vi är införstådda med den nytta ett utnyttjande av hybrid-DNA-tekniken kan medföra är vi klart medvetna om att denna kan vara förknippad med vissa risker. I samband med att tekniken började användas kom en intensiv debatt i gång om riskerna med hybrid-DNAforskning. Denna debatt inleddes till stor del av forskarna själva och rörde i stort sett smittoriskerna, dvs. att från början ofarliga mikroorganismer skulle kunna omvandlas till farliga smittämnen. Därtill kom de etiska risker som 1 1979/80. kan vara förknippade med verksamheten. Beträffande smittoriskerna har man nu i länder där denna forskning pågår kommit fram till att dessa från början varit överdrivna. Genom s. k. fysisk isolering har man sedan gammalt erfarenhet av hur smittspridning kan elimineras. Så är f. n. fallet vid en lång råd laboratorier runt om i landet. För hybrid-DNA-forskning gäller härutöver att man i största möjliga utsträckning också utnyttjar s. k. biologisk isolering, dvs. man utnyttjar mikroorganismer som inte kan överleva ute i naturen. Sådana bakterier kan således inte infektera människor eller djur. Även om smittoriskerna nu kan bedömas som ringa finns det med hänsyn till utvecklingen på området starka skäl att omgärda verksamheten med tillräcklig kontroll. Mot bakgrund av den tillämpning av tekniken som endast kan skönjas finns det också starka etiska och ekologiska skäl som talar för att hybrid-DNA-tekniken kontrolleras. Oavsett vilken form som väljs för kontrollorganets utformning bör enligt vår mening detta fungera smidigt och utan onödig byråkrati. Regelsystemet bör anknyta till de oestämmelser som gäller för motsvarande verksamhet i andra länder, vilket också föredraganden anger. Detta understryks av en lång rad remissinstanser, bl. a. mot cancer. I andra länder har man valt ett system som innebär att ett och samma organ utövar tillsynsfunktionen. Regeringens förslag innebär att frågor om hybrid-DNA-teknikens användning skall behandlas av flera olika myndigheter med den splittring och byråkratisering detta kan leda till. Så t. ex. skall arbetarskyddsstyrelsen kontrollera verksamheten genom arbetsmiljölagen samt och länsstyrelserna genom miljöskyddslagen. Därtill kommer den föreslagna delegationen för hybrid-DNA som föreslås blir knuten till arbetarskyddsstyrelsen och som förutsätts bistå nämnda organ i myndighetsutövningen. Den förutsättning som vi anser bör gälla för kontrollorganet, dvs. att det skall fungera smidigt och anknyta till motsvarande regelsystem i andra länder, anser vi därmed inte uppfylld. I dessa avseenden inger i stället regeringens förslag betydande betänkligheter. Vi anser, i likhet med föredraganden, att kontroll av hybrid-DNA-teknik inte enbart kan hänföras till arbetsmiljölagen. sitt remissyttrande utgör utsläppande av bl. a. bakterier och virus miljöfarlig verksamhet enligt miljöskyddslagen och omfattas således av denna lags tillåtlighets- och tillsynsregler. Enligt vår uppfattning går det därför inte att, såsom utredningen, bortse från miljöskyddslagen. för skogs- och jordbruksforskning anför i sitt remissyttrande att hybrid-DNA-tekniken har ett så stort användningsområde att samtliga nämnda myndigheter blir starkt berörda, men ingen av dem täcker detta område på ett tillfredsställande sätt. Varken utredningens eller regeringens förslag är därmed möjliga att följa. Eftersom själva kontrollen förutsätts ske både genom fackbetonad tillsyn, 1979/80:84 3 etiska bedömningar och politiska avvägningar är ingen myndighet helt lämpad för en samordning av samhällets insatser, vilket också framhålls av statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Vi anser att kontrollen av hybrid-DNA-tekniken bör ligga på ett enda sammanhållet organ, till vilket bör knytas lämplig expertis från området samt företrädare för arbetsmarknadens parter och allmänheten. Allmänhetens inflytande bör vara så omfattande att de etiska frågorna i samband med användningen av tekniken verkligen kommer till uttryck i kontrollorganets verksamhet. Enligt vår mening vore det olyckligt att splittra ansvaret för denna kontroll mellan flera myndigheter också av det skälet att det i inte går att uppbringa den vetenskapliga kompetens som krävs för att bedöma hybrid-DNA-tekniken inom en rad olika myndigheter. Med den här föreslagna organisationen skapas de bästa förutsättningarna för en fungerande kontroll av hybridDNA-tekniken. Mot denna bakgrund föreslår vi att kontrollen över hybrid-DNA-tekniken tilldelas en särskild delegation direkt underställd regeringen. Delegationen bör vara beslutande i frågor som gäller skyddsföreskrifter, klassificering och tillståndsgivning. För den direkta tillsynen bör arbetarskyddsstyrelsen resp. svara. Riktlinjer för denna tillsyn bör utfärdas av delegationen. På så sätt uppnås en samordning av verksamheten. Om delegationens beslut i något avseende skulle strida mot föreskrifter eller anvisningar som meddelas av resp. arbetarskyddsstyrelsen bör dessa myndigheter kunna besvära sig hos regeringen över delegationens beslut. Vi förutsätter ett så nära samarbete mellan delegationen och berörda myndigheter att en sådan besvärsrätt inte normalt skall behöva utnyttjas. Delegationen bör vid sin tillståndsgivning i vad avser uppförande av risklaboratorier också inhämta synpunkter från de kommuner som berörs av verksamheten. Vi vill inte utesluta att en framtida användning av hybrid-DNA-tekniken också kan komma att ändra förutsättningarna för bakteriologisk forskning över huvud taget, bl. a. genom att minska riskerna med sådan forskning. Delegationen bör därför i sitt arbete med olika säkerhetsfrågor även väga in smittorisker som kan finnas på angränsande områden i syfte att nå ett allt bättre skydd. Därtill bör delegationen behandla de etiska frågor som är förknippade med hybrid-DNA-tekniken och annan genetisk teknologi, t. ex. husdjursavel och växtförädling, samt föra ut dessa frågor för information och diskussion till en bred allmänhet. Beträffande sammansättningen av delegationen vill vi anföra följande. Eftersom kontrollfrågorna även kan komma att inriktas på etiska problem bör allmäninflytandet tillförsäkras ett starkt inslag genom att ett lämpligt antal riksdagsledamöter ingår. Med hänsyn till myndigheternas tillsynsfunktion bör företrädare för arbetarskyddsstyrelsen, och också ingå. Företrädare för forskning som bedrivs inom olika ämnesområden bör tillförsäkras ett starkt inflytande för att därmed garantera den vetenskapliga kompetens som är nödvändig i sammanhanget. Dessutom bör arbetsmarknadens organisationer beredas plats i delegationen. Vi förutsätter att ordförande utses utanför den krets av här uppräknade företrädare. Genom ett system med ledamöter och suppleanter bör det vara möjligt att som delegationen får en allsidig sammansättning begränsa antalet ledamöter så att effektiviteten i arbetet främjas. Detta innebär att antalet ledamöter i delegationen inte bör överstiga tiotalet. Det bör också övervägas att t. ex. genom ett vetenskapligt råd knutet till delegationen knyta nödvändig expertis för vissa frågor t. ex. riskklassificering. Regeringen bör slutgiltigt avgöra vilket departement delegationen formellt bör vara underställd. Det av oss föreslagna kontrollorganet kommer inte att medföra högre kostnader än regeringens förslag. Vi förutsätter att regeringen, som föredraganden anför, återkommer till om medel för kontrollorganets verksamhet. I propositionen framhåller föredraganden att i vad gäller allmänfarliga patogener skall ett klart och entydigt ansvarsförhållande på central nivå uppnås genom att tilldelas ansvaret för att kontrollera sådan verksamhet. Vi ansluter oss till detta förslag. Det framgår dock inte av propositionen varför samma förutsättning inte gäller hybrid-DNA-tekniken. Trots den av oss här föreslagna förändringen av kontrollorganets ställning i förhållande till regeringens förslag anser vi att delegationen bör kunna inrättas . Om några lagändringar skulle visa sig nödvändiga med hänsyn till inrättande av en delegation för kontroll av hybrid-DNA-tekniken, i enlighet med vad vi här angivit, förutsätter vi att regeringen återkommer till . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar avslå propositionen 1979/80:10, 2. att beslutar om kontroll av hybrid-DNA-tekniken i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () () () () ()