mot · G202928 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om den religionsvetenskapliga utbildningen vid Vid i har givits utbildning i ämnesområdet religionskunskap i enlighet med av UKÄ fastställda normalstudieplaner. Till att börja med gavs möjlighet att läsa 40 poäng i ämnet. Sedermera utvidgades tillståndet från UKÄ att gälla studier upp till 80-poängsnivån inom ämnesområdet religionskunskap. Vid har sedan givits möjligheter att bedriva studier i religionsvetenskapliga ämnen upp till en sådan omfattning att dessa studiekurser tillsammans nått upp till 120 poäng. Efter högskolereformens genomförande har förutom kurser i ämnena religionshistoria/religionsvetenskap i dels givits den så kallade tematerminen om 20 poäng som enstaka kurs, dels inrättats en lokal religionsvetenskap!ig utbildningslinje, benämnd tros- och livsåskådningsvetenskaplig linje, om 140 poäng. Linjen har inrättats för att förse den som arbetar med mänskliga kontakter och människovärd med redskap för analys och förståelse för religioners och livsåskådningars roll för den enskilde i samhället. Linjen har två varianter, den ena med ett mer globalt perspektiv och den andra med inriktning på den kristna kulturkretsen. Under läsåren 1977/78 och 1978/79 har tillsammans antagits ca 40 studerande till den lokala linjen i . Samtliga studerande har valt den variant av linjen som innefattar en grundkurs i religionsvetenskap, 40 poäng, och därefter ett differentierat ämnesstudium om 80 poäng i ämnena bibelvetenskap, kristendomens historia och kristendomens trosåskådning. Linjen avslutas med tematiska studier, 20 poäng. Denna variant har givits en uppläggning och inriktning som i väsentliga delar skall ge en yrkesförberedelse motsvarande den som ges inom religionsvetenskaplig linje. Vid i finns förutom ovan nämnda studerande på den lokala utbildningslinjen mer än 200 studerande registrerade på enstaka kurser inom det religionsvetenskapliga området. Utbildningen förbereder för tjänst som präst inom och pastor inom de fria trossamfunden. Studerande med siktet inställt på andra tjänster inom samfunden läser ofta linje eller ett antal enstaka kurser. Till den gruppen tjänster hör församlingssekreterare, förskollärare i samfundens deltidsförskolor, diakonissor m. m. Antalet studerande i visar att det finns en stor efterfrågan på denna utbildning i . Ett av syftena med högskolereformen var att decentralisera beslutanderätten i vad avser högskolans ansvarsområde. Ett annat syfte var att göra utbildningen mer tillgänglig i vad gäller både den geografiska förläggningen och möjligheten för nya grupper att studera. är studerande som fyllt och som varit yrkesverksamma behöriga att studera vid högskola. De s. k. särskilda behörighetskraven för speciella studier varierar från kurs till kurs och från utbildning till utbildning. För tillträde till religionsvetenskapliga studier krävs som särskilda förkunskaper från gymnasieskolan svenska 3 åk, historia 2 åk, religionskunskap 1 åk. En generell tendens är att de studerande vid högskolan numera är äldre än tidigare vid studiernas början. Det finns inget belägg för att något undantag från denna tendens skulle gälla religionsvetenskapliga studier, snarare tvärtom. Vid religionsvetenskapliga institutionen i har genomförts vissa försök till kartläggning av de studerandes familjesituation och sociala sistuation i syfte att undersökaom studier vid Lunds eller varit ett reellt alternativ för dessa studerande. Från många håll framförs just familjeskäl som ett mycket starkt skäl till att de studerande valt att studera i i stället för vid universiteten i eller . Regeringens beslut om tillgodogörande av religionsvetenskapliga studier vid i för teologie kandidatexamen innehåller bl. a. följande: Regeringen erinrar om dels uttalandet i proposition 1973:1 (bil. 10 s. 335) angående fullständig religionsvetenskaplig utbildning dels bestämmelserna i högskoleförordningen (1977:263) 3 kap. 26 § om att lokal utbildningslinje inte får inrättas för behov som tillgodoses genom allmän utbildningslinje. Regeringen medger på grund av de i ärendet föreliggande särskilda omständigheterna att studerande som läsåren 1977/78 och 1978/79 har slutfört religionsvetenskaplig utbildning vid i vilken i huvudsak svarar mot utbildningen vid religionsvtenskapliga linjen vid universiteten i och äger vid i utfå examensbevis över teologie kandidatexamen eller bevis över religionsvetenskaplig utbildning. Beslutet innebär att någon ny intagning till lokal linje med nuvarande utformning inte kan ske fr. o. m. . Om regeringen med sitt beslut även avser att de studerande som befinner sig på linjen måste avbryta sina studier efter 80 resp. 40 poäng framgår inte. Vi utgår ifrån att så inte är fallet. Dessa studerande har i vanlig ordning antagits till en utbildningslinje och bör självfallet få slutföra dessa studier i . Dessutom bör de som så önskar ha möjlighet att få ut examensbevis över teol. kand.examen eller bevis över religionsvetenskaplig utbildning vid i . Även många studerande som läser enstaka kurser har för avsikt att avsluta sina studier vid i . Deras familjesituation är i många fall sådan att de vill göra perioden i så kort som möjligt. Om studiemöjligheterna i på olika sätt försämras, innebär detta sannolikt inte att flertalet av dem skulle flytta till något av universiteten i eller . Det troligaste är i stället att de får avbryta sina studier. Ett vikande studerandeunderlag vid den religionsvetenskapliga linjen i och kan inte vara skäl nog att nu stoppa undervisningen i religionsvetenskapliga ämnen i . Denna undervisning har som tidigare nämnts successivt byggts upp. Högskolereformen avsåg definitivt inte att försvåra tillgängligheten för de studerande som önskar bedriva högre studier på eller i närheten av sin egen hemort. UHÄ har anmält att man avser att inför /81 lägga fram förslag till lösning av principfrågan om på vilka orter fullständig religionsvetenskaplig utbildning bör anordnas. Det finns sannolikt inget behov av att utöka antalet årsstudieplatser på den totala religionsvetenskapliga utbildningen i landet. Däremot finns det enligt vår uppfattning anledning att också lokalisera utbildningsplatser till västra . Efterfrågan på utbildning på detta område i talar här sitt tydliga språk. UHÄ:s ovannämnda principlösning måste därför enligt vår mening utgå ifrån att en andel av landets totala utbildningskapacitet inom religionsvetenskaplig utbildningslinje blir förlagd till . UHÄ:s förslag skulle dock kunna genomföras tidigast fr. o. m. 1980/81. Ett uppehåll i antagning av studerande på linje i skulle därmed uppstå /80, vilket vi inte kan acceptera. Studier på linje bör kunna erbjudas även detta läsår. att beslutar förlägga den allmänna religionsvetenskapliga utbildningslinjen till fr. o. m. /80. () ()