mot · G202916 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om basresurser för den psykosociala miljö- och arbetsmedicinska forskningen m. m. Det är vä! dokumenterat att ohälsa och sänkt välbefinnande till följd av problem i den psykosociala miljön är synnerligen vanliga och ligger på en oacceptabelt hög nivå. Psykiska och psykosomatiska sjukdomar och besvär förekommer i hög frekvens såväl i förskolan som , under värnpliktstjänstgöringen, i den högre utbildningen, i arbetslivet och under pensionärstillvaron. Problem av dessa slag ligger bakom ett mycket stort antal av våra över 100 miljoner sjukdagar, 20 000 självmordsförsök och 500 000 fall av alkoholmissbruk. Mycket starka skäl talar sålunda för en ökad satsning på sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande verksamhet inte bara vad beträffar den fysikaliskt/kemiska miljön utan även den psykosociala. Detta gäller inte minst arbetsmiljön, något som markerats såväl i den nya arbetsmiljölagen som i lagen om arbetsskadeförsäkring. står det helt klart att kunskapsläget beträffande den psykosociala miljöns samband med olika slag av ohälsa i varje enskilt fall är lång ifrån tillfredsställande. Arbetsmiljölagens karaktär av ramlag nödvändiggör därför en tillämpning - enligt lagstiftarnas intentioner - med en kraftigt ökad satsning på kunskapsuppbyggande forskning (grundforskning) med inriktning på det psykosociala medicinska problemområdet. Samma sak gäller lagen om arbetsskadeförsäkring, som ger rätt till ersättning vid ohälsa framkallad inte bara av fysikaliskt/kemiska komponenter i arbetsmiljön utan även av psykosociala. Jämfört med dagens kunnande om den fysiska arbetsmiljön och de hälsorisker den kan föra med sig är kunnandet om de psykosociala arbetsmiljöfaktorernas roll utomordenligt otillfredsställande. De har börjat uppmärksammas på allvar först ,och stödet till forskning på detta område såväl i absoluta som i relativa mått har inte ens tillnärmelsevis motsvarat behovet. Här föreligger alltså en stor eftersläpning, alldeles speciellt vad beträffar dessa faktorers hälsoeffekter. Behovet av forskningsstöd inom områdena för dessa båda lagar är utomordentligt stort och akut. Utan ett sådant riskerar lagarna just vad beträffar deras psykosociala komponenter att bli till intet förpliktigande papperskonstruktioner. Ett starkt stöd för den uppfattningen återfinns i samtliga centrala löntagarorganisationers remissvar över arbetsmiljöutredningen. Forskning, utbildning, dokumentation och information inom detta område, och med tvärvetenskaplig inriktning, har bedrivits framför allt av (SFL). Såväl inom universitetsvärlden som bland avnämare till forskning har SFL vunnit stor uppskattning och tillmätts en central roll. 1 skrivelse framhåller t. ex. den stora betydelse som laboratoriet för klinisk stressforskning har på Genom en hemställan från TCO till har frågan om en professur i psykosocial arbetsmedicin och härtill hörande institutionsresurser vid utretts, med tillstyrkande från så gott som samtliga remissinstanser. TCO:s agerande kan ses mot bakgrund av att psykosociala arbetsmiljöproblem utgör en stor del av de brister i arbetsmiljön som upplevs av TCO:s medlemmar och vidare att stressforskningslaboratoriet med sin tvärvetenskapliga forskningsmetodik angriper många av de problem som TCO anser det väsentligt att lösa. TCO:s intresse för att stressforskningslaboratoriets organisation bör fl fastare former är sålunda väl dokumenterat genom organisationens tidigare insatser (här åsyftas bl. a. ett flertal hänvändelser till statsrådet och chefen för ). 1 en motsvarande skrivelse till hälsovårdsministern har även starkt framhållit sitt intresse för SFL och dess aktiviteter: För att öka kunskaperna om dessa (psykosociala) problem inom arbetslivet har denna institution varit av central betydelse. För LO är det helt nödvändigt att denna aspekt av forskning och utvecklingsarbete bibehålls och utvidgas inom denna enhet. Liknande ställningstaganden föreligger också från en rad samhällsorgan, bl. a. arbetarskyddsstyrelsen, , , statens personalnämnd och universitets- och högskoleämbetet. Stressforskningslaboratoriet är med regeringens medgivande även FN:s världshälsoorganisations (WHO) internationella samarbetscentrum för forskning och utbildning inom området psykosociala faktorer och hälsa. SFL utgör den enda på dessa problem specifikt inriktade tvärvetenskapliga forskningsresursen i vårt land och spelar därutöver en central roll i en rad internationella program inom detta område. Detta gäller såväl WHO:s program psykosociala faktorer och hälsa som Internationella arbetsorganisationens () program humanisering av arbetslivet och Nordiska ministerrådets rörande nordisk samverkan föra» finna lämpliga metoder att motverka stress i arbetsmiljön. Så mycket mer anmärkningsvärt är det att SFL - trots sin storlek (ca 50 medarbetare) och centrala position inom och utom landet - utöver chefstjänsten fortfarande saknar bastjänster och fasta anslag över statsbudgeten. Visserligen har enligt departementsprotokoll , § 181, () tillsatts en arbetsgrupp vid med uppgift att skyndsamt lägga fram förslag i fråga om anknytning till av laboratoriet för klinisk stressforskning vid institutet, med uppdrag att bedriva arbetet med utgångspunkt i att den nya organisationen kan träda i kraft . Något sådant ikraftträdande har emellertid icke inträffat, och inget betänkande har offentliggjorts. I propositionen 1977/78:100, bil. 12, , anför föredragande statsrådet att förslag kommer att föreläggas senast i budgetpropositionen 1978/79. Så har emellertid icke skett. Den nyssnämnda arbetsgruppens uppdrag är överfört till den beredning inom som f. n. arbetar med förslag till framtida organisation och arbetsuppgifter. Sistnämnda fråga är stor och komplicerad. Av sammankopplingen med den följer att ett budgetutfall av ett riksdagsbeslut rimligen inte kan bli aktuellt förrän till /81, alltså en tvåårig försening i förhållande till vad som angivits i de tidigare nämnda direktiven och som såväl SFL som avnämare av SFL:s tjänster haft anledning att räkna med. Flärav följer stora svårigheter för SFL inte bara att behålla och rekrytera kompetenta forskare utan också att planera verksamheten mer långsiktigt. Den sålunda uppkomna situationen för SFL är speciellt bekymmersam, eftersom även några av SFL:s enskilda anslagsgivare bedömt sig ha haft anledning att utgå från att staten skulle ta över driftkostnaderna för SFL fr. o. m. och i varje fall . Detta gäller exempelvis som betalat driften för SFL med totalt . och och , som svarat för kostnaderna för dokumentation och information med totalt . önskan att skyndsamt förstärka SFL:s forskningspotential framgår av att under vårriksdagen 1978 enhälligt beslöts att inrätta den professur i psykosocial arbetsmedicin som utgör SFL:s enda fasta tjänst, trots att det föredragande statsrådet i ovannämnda proposition önskade avvakta förslag från arbetsgruppen vid . Som redan nämnts har arbetsgruppens uppdrag bl. a. i fråga om SFL numera övertagits av den beredning under ordförandeskap av statssekreteraren , vars huvuduppdrag är att framlägga förslag om framtida organistion och arbetsuppgifter. Motionärerna förutsätter att denna utredning i sitt förslag beaktar vad som ovan anförts och att regeringen i sin proposition föreslår adekvata basresurser och tjänster över statsbudgeten för SFL. Stödet bör också innefatta laboratoriets internationella verksamhet, som arbetar nästan utan härför avsedda anslag. 1 avvaktan på detta, och för att säkerställa kontinuiteten i SFL:s verksamhet, behöver SFL basresurser över statsbudgeten för /80. Dessa resurser avser inte kostnaderna för alla de 50 befattningshavarna vid SFL eller ens för det 10-tal fasta tjänster som bedömts utgöra ett minimibehov som kärna i den framtida organisationen utan utgör bara ett engångsbidrag för att klara verksamheten över de budgetproblem som följt av det utdragna utredningsarbetet. Resurserna föreslås avse lönekostnaderna för två forskare på självständig nivå samt för en informatiker/dokumentalist och en byråassistent och driftkostnader förden in-och utländska verksamheten,totalt med . med ca en åttondel av den totala budgeten. Resten kommer liksom att sökas hos forskningsråd och forskningsfonder. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att vid behandling av propositionen 1978/79:100, bil. 1. att av det reservationsanslag å , som enligt budgetpropositionens förslag anvisas till medicinska forskningsrådet för /80, . skall avse basresurser till för klinisk stressforskning, i avvaktan på regeringens förslag till och beslut om ett mer långsiktigt tillgodoseende av denna verksamhets behov av basresurser, 2. att för regeringen som sin mening ge till känna i motionen anförda synpunkter och riktlinjer. () () () () ()