mot · G2021517 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om strukturinsatser inom skogsmaskinsbranschen Den svenska skogsmaskinsbranschen hade en utomordentligt snabb utveckling under . har emellertid branschen fått stora ekonomiska problem. De tre största företagen inom denna grupp har stora lönsamhetsproblem. F. n. finns en stor överkapacitet i förhållande till efteifrågan. Den ekonomiska situationen hos de tre största företagen är sådan att statligt stöd kan behövas för att fortsätta verksamheten. Inte minst mot den bakgrunden är det nödvändigt att man från samhällets sida tar initiativ till samlade överväganden beträffande den framtida strukturutvecklingen inom branschen. Samhälleliga åtgärder bör grundas på en analys av förhållandena i branschen och på riktlinjer för den långsiktiga utvecklingen. Industridepartementet och de berörda företagen, som har de ekonomiska och beslutsmässiga möjligheterna att påverka branschens framtida struktur och därmed dess internationella konkurrenskraft, har inte vidtagit några åtgärder i detta syfte. De större tillverkarna har gjort vissa försök till en omstrukturering för att säkerställa en sundare utveckling, men detta har ej lyckats på grund av olika syn på genomförandet. Problemet kvarstår fortfarande, vilket lett till en allt intensivare kamp med kraftig prisdumpning på företagens skogsmaskiner såväl på hemmamarknad som på de fåtal exportmarknader där maskinerna kan avyttras. Dessa affärer medför också åtaganden som ytterligare försvagar företagen , som prisbilden förstörs och konkurrerande skogsindustri tillförs utrustning som den svenska skogsindustrin tidigare fått investera i till avsevärt högre kostnader. Utländska tillverkare, i första hand på den nordamerikanska kontinenten, har skyddats av dollarns låga värde. Svenska tillverkare har därför ej vare sig vågat satsa på anpassade maskiner för denna kontinent eller haft möjlighet att investera i utveckling för den marknaden. Risken är stor att de större utländska tillverkarna nu etablerar sig internationellt, som de svenska konkurrerar ut varandra. Detta medför för som går ökade svårigheter till rekonstruktion för internationell konkurrenskraft och långsiktig lönsamhet. En rekonstruktion krävs för att svensk skogsmaskinstillverkning skall kunna slå sig in på världsmarknaden och därmed säkerställa en långsiktigt trygg sysselsättning. är starkt beroende av en konkurrenskraftig skogsindustri, vilken i 1 1978/79. sin tur är beroende av högeffektiva skogsmaskiner och system för drivning. Dessa maskiner kan tas fram i med anpassningsmöjligheter såväl till det svenska skogsbrukets behov och krav som till de flesta av världens skogsmarknader. Konkurrensen från länder med gynnsamt klimat för odlingsskogar kommer att öka kraftigt. Vartefter hemmamarknader uppstår kommer maskintillverkare att etablera sig på dessa marknader. Den tilltagande protektionismen och många länders industripolitik kräver lokal produktion gärna tillsammans med tekniskt väl utvecklade företag som t. ex. de svenska. Svensk skogsindustri och maskintillverkare måste anpassa sig till den nya situationen. Världsmarknaden för den nordiska typen av skogsmaskiner, svenska såväl som finska, uppgår antalsmässigt för västvärlden till ca 6 000 enheter . Enbart i är det genomsnittliga årliga behovet ca 1 000-1 100 enheter, varav i ca 850. I takt med den internationella standardökningen ökar fiberbehovet. Mekaniseringen genom arbetskraftssituationen i planteringsskogarna har på många marknader endast påbörjats. Vidare gör den riskfyllda och tunga arbetsmiljön att behovet av skogsmaskiner världen över ökar. Branschen saknar således ej ett marknadsbehov. Det är internationellt ett känt faktum att svenska skogsmaskinstillverkare kan ta fram för nordiskt skogsbruk oslagbara maskiner. Vi ligger långt före nordamerikanska tillverkare då det gäller processmaskiner. Mycket av den teknik som har sitt ursprung i kan anpassas till den internationella marknaden. I verksamma konsultbolag har genom sin verksamhet byggt upp ett stort internationellt kunnande, vilket med fördel kan användas för ytterligare bedömning av branschens möjligheter internationellt. Samtliga företag tycks i mycket liten omfattning på tidigare stadier ha ägnat sig åt att anpassa sina produkter till den internationella marknaden. Försäljningen har varit sporadisk och spridd utan större hänsyn till systematisk marknadsuppbyggnad. Kanske har man insett detta, men . I samband med krisen inom den nordiska skogsindustrin försvann möjligheterna till avkastning och därmed möjligheterna att investera i utveckling av produkter och internationell distribution. , och även , är en liten hemmamarknad som bas för att kunna hävda sig internationellt. Detta förhållande kräver speciell uppmärksamhet föratt säkerställa skogsmaskinstillverkningen i . Produkterna måste utvecklas så att de från början har en flexibilitet som medger internationell och nordisk anpassning. Detta fordrar stort internationellt kunnande och mycken erfarenhet från skogsmaskinsmarknaderna. Produktutvecklingskostnaderna har skjutit i höjden, inte enbart beroende på det allmänna kostnadsläget utan till större del beroende på teknikens landvinningar och de höga tekniska krav som ställs för att ta fram konkurrenskraftiga produkter. Internationell distribution av högtstående tekniska produkter kräver omfattande informations- och utbildningsresurser. Den inre distributionsorganisationen, med bl. a. försäljnings-, service-, reservdels-, speditions-, reklam-, PR- och finansspecialister som skall klara språkbarriärer och komplexa internationella frågor, tar sin del av kostnaderna. I många fall krävs personal stationerad utomlands för insatser i syfte att bygga upp eller underhålla ett konkurrenskraftigt yttre distributionsled vilket ger ytterligare kostnadstillskott. De tillverkare som ej är rustade att hantera distributionsfrågorna måste räkna med betydande investeringar - förutsatt att man klarar av investeringarna - för att utveckla flexibla produkter enligt tidigare förutsättningar. Situationen har medfört ett visst köp motstånd på de exportmarknader som tidigare bearbetats och som, trots allt, kortsiktigt ger avsättningsmöjligheter förvissa maskintyper. Orsaken härtill är informationen om branschens svårigheter och eventuella omstrukturering. Därför blir attityden avvaktande. Det ligger i sakens natur att ingen vill ingå avtal med ett företag som eventuellt ej kommer att finnas längre fram, då denna typ av försäljning alltid är förbunden med långsiktiga service- och reservdelsfrågor. Mot denna bakgrund har man också från fackligt håll krävt att de långsiktiga åtgärder som skall sättas in för att uppnå en konkurrenskraftig lösning för de tre största företagen bör uppfylla följande villkor: - Skapa förutsättningar för en lönsam produktion av skogsmaskiner lämpliga för såväl nordiskt som utomnordiskt skogsbruk. - Möjliggöra en rationell och slagkraftig marknads- och serviceorganisation i och på framtida exportmarknader. - Innebära en långt driven komponentgemenskap och standardisering såväl avseende egentillverkade som köpta komponenter. - Tillvarata den unika kompetens som finns inom resp. företag på olika områden. - Skapa förutsättningar för en bevarad och om möjligt utvidgad sysselsättning på de orter som har anläggningar för skogsmaskinstillverkning. - En gemensam ledning skall finnas som till fullo kan samordna resurserna och ovan beskrivet utvecklingsarbete för de tre företagen. Vi delar för vår del i huvudsak den bedömning som de fackliga organisationerna gjort i dessa avseenden. Mot den bakgrunden är det nödvändigt att regeringen tar initiativ till åtgärder syftande till att ge den svenska skogsmaskinsindustrin en rationell och framtidsinriktad struktur. Utvecklingen på detta område har stora konsekvenser för såväl den ekonomiska som den tekniska utvecklingen inom skogsindustrin. Härtill kommer den stora regionalpolitiska betydelse de svenska skogsmaskinsföretagen har. Det är mot denna bakgrund som vi anser att regeringen för bör redovisa åtgärder för att uppnå en planmässig och rationell strukturutveckling på skogsmaskinsområdet. Härutöver bör man även redovisa åtgärder för att värna sysselsättningen på de orter som berörs. bör kräva att regeringen lägger fram ett sådant program. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att regeringen förelägger ett årgärdsprogram för skogsmaskinsbranschen i enlighet med vad som i motionen anförts. . () i