mot · G2021635 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. Det är vanligt med ryggbesvär. av alla människor får besvär från ryggen. Besvären varierar givetvis, och det är inte alltid det går att avgöra vad som orsakat besvären. En vanlig orsak till ryggbesvär är förslitningar och förändringar i mellankotskivorna, eller diskarna som de också kallas. En del av dessa förändringar hör till det normala åldrandet, men många av besvären från mellankotskivorna har uppkommit genom för stor och/eller felaktig belastning på ryggen. De här förändringarna och förslitningarna kan medföra akuta ryggsmärtor, men även ge upphov till kronisk ryggvärk. finns ingen behandling som kan återställa en försliten kötpelare. Om ryggen redan skadats är det viktigt att man sköter sin rygg på ett riktigt sätt, bl. a. tillämpar för ryggen så skonsamma arbetsställningar som möjligt, och undviker att utföra tunga lyft. På så sätt kan man kanske förhindra att ryggskadan ger smärta och värk. Detta gäller också om man vill förhindra för stor belastning på en frisk rygg. Ryggbesvär förekommer inom alla yrkesområden. De yrken där tunga lyft är en del av arbetsrutinen är mer drabbade än andra. Ett exempel på arbetsmiljö där tunga lyft förekommer för vissa yrkesgrupper, är vårdområdet. Arbetsskadestatistik från för , visar att av 1708 anmälda skador var 248 förorsakade av lyft. Lyftskadoma kommer på andra plats i denna statistik. Vad gäller totala antalet sjukdagar i samma statistik så förorsakar lyftskadorna största bortfallet, hela . Skador vid patientlyft har ökat . Av de anmälda olycksfallen vid patientlyft var 156 flermanslyft. Trots att dessa exempel härrör från endast en arbetsgivare så visar detta att ryggskador på grund av för tunga lyft medför stora kostnader för samhället och svåra lidanden för den drabbade. Statistiken visar också att en olycka kan ske även om man är två eller fler vid lyftet. Däremot redovisas inga personskador vid användande av tekniska lyfthjälpmedel. När det gäller lyft brukar man tala om lätta eller tunga lyft utan att ange något viktmått. Bördans tyngd är beroende av fler faktorer. Således har det betydelse från vilken höjd lyftet skall ske, och hur föremålet som skall lyftas är konstruerat. Det är oftast lättare att lyfta en låda på , än en människa med samma vikt. Lyfttekniken har betydelse, likaså styrkan hos den som skall utföra lyftet. Kvinnor har som regel av männens muskelstyrka om man jämför personer i samma åldersgrupp. Inom vissa områden av arbetsmiljön finns normer och rekommendationer utarbetade för vad som kan anses skadligt för människan. Så är t. ex. fallet vad gäller luftföroreningar i arbetslokaler, buller och belysning. Ännu finns i inga normer för vad som kan anses tillåtet att lyfta utan tekniska lyfthjälpmedel. Det förtjänar att påpekas att sådana normer finns i ca 50 andra länder, om dock av skiftande kvalitet och omfattning. För att minska ryggskadorna behövs ökad undervisning om rygghälsovård, lyft- och arbetsställningar helst redan i skolan. Men hur rätt lyftteknik vi än använder oss av tar våra ryggar skada om vi lyfter för tunga bördor. Därför behövs ökad forskning inom rygg- och lyftområdet och normer utarbetas för hur tunga lyft vi kan utföra utan tekniska lyfthjälpmedel. Dessa normer skall vara utformade så att de går att tillämpa inom alla områden där lyft förekommer. Enligt min mening skulle normer för högsta tillåtna lyft vara en hjälp för bl. a. vårdpersonal som kan utöva påtryckning på arbetsgivarna så att de tillser att det på alla arbetsplatser finns tillräckligt med väl utprovade tekniska lyfthjälpmedel. Med hänvisning till ovanstående föreslås1 att hos regeringen hemställer om ökade insatser för forskning om rygg- och lyftområdet och åtgärder för att utarbeta normer för högsta tillåtna tyngd vid lyft. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 Se även motionen 1978/79:1636.