mot · G2022064 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. Byggbranschen fungerar alltjämt som konjunkturregulator och präglas därmed av stor ryckighet. Ryckigheten består delvis i konjunktursvängningar med överhettning, följd av undersysselsättning och delvis av växlingar på grund av årstiderna. Att tillgången på arbetstillfällen är ojämn innebär också att stora summor betalas i arbetslöshetsunderstöd. Som exempel från kan nämnas att avd. 38 med drygt 2 000 yrkesverksamma medlemmar utbetalade omkring 44 milj. kr. i ersättning till arbetslösa medlemmar. Omräknat i dagens penningvärde blir den summan ca 100 milj. kr. Den summan skulle ha täckt lönekostnaderna för uppförandet av 9 000 villor av lösvirke. Trots ovan redovisade förhållanden har ändå vid vissa tider brist på yrkesarbetare förekommit. Antalet sysselsatta inom anläggningssektorn i länet har t. ex. varierat mellan lägst 75 och upp till 1 200 sysselsatta . , , toppar arbetslöshetsstatistiken inom byggbranschen. av länets byggnadsarbetare är registrerade som arbetslösa. Därmed harman passerat , som har framhållits som det verkliga krislänet. Anledningen till detta är att söka dels i konjunktur- och säsongväxlingar men också i en bristfällig och kortsiktig planering samt bristande samordning av resurser. En mer långsiktig byggplanering skulle avgjort minska den osäkerhet som råder inom branschen. Men i en mer övergripande långsiktig planering måste även andra byggherrekategorier än kommuner innefattas. Statliga verk och myndigheter, landsting, industri, elkraftsföretagen och inte minst den turistiska exploateringen måste ske i samordning med orternas och regionernas byggande i övrigt. Byggarbetsnämndernas möjligheter att påverka byggandet till ett jämnare flöde är starkt begränsade. Nämnderna, som är partsorgan, har att rekommendera lämplig starttid för de byggobjekt som hamnar under anmälningsplikt. Anmälan sker oregelbundet och med mycket kort varsel. Vidare är styckebyggda småhus och objekt med en kostnad . undantagna från säsongstyrning. För Jämrlands läns del innebär detta att ungefär hälften av investeringarna anmäls inte till byggarbetsnämnden. Resurser saknas även för uppföljning, kontroll och prognostisering av verksamheten. Från såväl samhällsekonomisk som social synpunkt bör målsättningen vara att skapa en så jämn byggverksamhet som möjligt. Föratt nå detta mål erfordras därför en samordning och långsiktig planering hos alla de olika organ som är berörda. Till en stabilare byggbransch skulle också rekryterings- och utbildningsfrågorna kunna anpassas på ett bättre sätt än vad som skett. Vidare skulle byggkostnaderna kunna hållas tillbaka, de sociala påfrestningarna på byggarbetskraften minska samt det enorma resursslöseri i form av understöd och overksamhet genom arbetslöshet gå att reducera. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att på försök inom införa anmälningsplikt till i länet, 2. att anmälningsplikten även skall omfatta styckebyggda småhus och andra byggobjekt som är undantagna säsongutjämningsåtgärder. 3. att anmälan bör ske före byggstart, 4. att planeringsavdelningen på länsarbetsnämnden tillförs personella resurser för administration, kontroll och uppföljning av försöksverksamheten. () ()