mot · G2021014 · 1979-01-24 00:00:00 — om exploatering av alunskiffertillgångar m. m. Alunskiffrarna är största naturtillgång. De bildades för 500 å i de grunda havsområden som då täckte stora delar av landet. I det slam som samlades på botten utfälldes metall- och mineralpartiklar. Där koncentrerades också döda växter och djur. Alunskiffern är därför en blandning av oorganisk och organisk materia, av vilka den senare, kerogenet, kan användas för oljeframställning och redan i sin naturliga form har av energivärdet hos olja. Mängden av alunskiffer i de kända tillgångarna i , , (Billingenområdet),och uppskattas till . Kerogenhalten i dessa oljeskiffrar varierar mellan , och deras totala kerogeninnehåll beräknas vara över . Dessutom finns stora kända alunskifferlager i samt i fjällranden från norra till Torneträsk. I den stencilerade rapport, , som en utredning inom statens industriverk avlämnade 1978, påpekas dock att tillgångarna i fjällranden är mycket litet undersökta men har bedömts som de största i landet och kvantitativt mer än fem gånger större än de skånska. Detta skulle betyda att det kan finnas alunskiffer i fjällranden, dvs. en och en halv gång mer än de totalt kända tillgångarna i . Bäst utforskade är fyndigheterna i Brunflo-Tåsjöområdena i . Utvinning av petroleumprodukter har tidigare förekommit i bl. a. i , där som mest (1959/60) producerades gasol, bensin och eldningsolja. Vid försiktiga bedömningar skulle man, enligt (SOU 1978:17, s. 189), kunna utvinna energi ur de svenska alunskiffrarnas kerogen svarande mot 2 å olja. Uranet är den andra stora energireserven i de svenska alunskiffrarna och utgör totalt en av världens största kända tillgångar av detta grundämne. Ett allvarligt missförhållande från alla synpunkter- inte minst ekonomiska och ekologiska - har varit att alunskifferns exploatering alltid varit inriktad på en enda av dess många värdefulla komponenter. Alunframställningen, som var första kemiska industri, drevs bl. a. vid bruket i Andrarum i . En industri för framställning av skifferolja började på och under i . byggdes för uranutvinning ur alunskiffern. En skifferindustri som tar sikte på totalutvinning av hela det värdefulla innehållet måste vara det mest rationella. De svenska alunskiffrarna innehåller i varierande mängder kerogen och uran men också svavel, kalium, fosfor, kväve, baryt (bariumsulfat), aluminium, magnesium, titan, zirkonium, vanadin, molybden, krom, kobolt och nickel. Av de svavel som användes i importerades en tredjedel. Kalium, kväve och fosfor används i främsta rummet som gödningsmedel. För sin försörjning av kalium, kväve, fosfor, baryt, aluminium, magnesium, titan, zirkonium, vanadin, molybden, krom, kobolt och nickel är helt beroende av import - trots de stora mängder som finns i de svenska alunskiffrarna. Oljeimporten kostade och kommer naturligtvis att bli allt dyrare i den mån som oljan blir en bristvara inom ett par tre decennier. Uran importeras, trots att enbart inom Billingeområdet beräknas ha en miljon ton uran i alunskiffern. Uranmineraliseringar av geologiskt mycket äldre typ än alunskiffern är pechbländeformationernai Arjeplog-Arvidsjaurdistrikten i , som upptäcktes och sedan varit föremål för fleråriga undersökningar. Vid internationella atomenergiorganet kommissionssammanträde om prospektering och utvärdering av uranförande områden rapporterade och från SGU om dessa undersökningar (rapporten publicerades i Recognition and evaluation of uraniferous areas, , 1977). Diamantborrning hade till dess visat att det finns uran i dessa områden, därav i Pleutajokk i . Genom den utvecklingsfientliga politik som drivits har uranprospekteringen praktiskt taget legat nere sedan valet . () begär därför att verksamheten av skall återställas till den under /77 gällande nivån och beräknar den totala omfattningen av detta program under /80 till . Det bör observeras att prospekteringarna kring områdena , och inte är slutförda och att kännedomen om alunskiffertillgångarna i är mycket fragmentarisk. som efterfrågan på uran redan nu är större än tillgången på världsmarknaden och oljan inom en historiskt kommer att sina, är det hård konkurrens om efterfrågan på flera av de övriga beståndsdelarna i alunskiffern. Aluminium är ett gott exempel. Denna lättmetall utgör av alunskiffern i flera områden. Aluminiummarknaden är starkt monopoliserad. Flera av de råvaruproducerande länderna, framför allt , som är världens största exportland i fråga om bauxit, kräver med all rätt bättre inkomster från sin export. Under rubriken kapplöpning för att möta efterfrågan skrev en korrespondent i (27/10 1978):Världens aluminiumindustri har goda konjunkturer med en produktion 1977 på , vilket är mer än det tidigare , och produktionen 1978 beräknas nå . beräknas stiga med 5 å . som detta kommer att kräva nya investeringar i den inledande produktionsverksamheten - bauxitbrytning och raffinering till mellanstadiet alumina - är det största problemet produktionen av aluminium där den nya kapacitet som planeras för förefaller vara klart för liten för att möta efterfrågan. bedömde att kraftiga prospekteringsinsatser är en angelägen uppgift. Den ansåg också att utvecklingen av en svensk teknik för totalutvinning av alunskiffems värdefulla beståndsdelar är så angelägen och så omfattande att det krävs ett särskilt mineralforskningsinstitut. Det krävs också ett forsknings- och utvecklingsarbete för att på bästa sätt genomföra brytning, återuppbyggnad och rekultivering av marken, s. k. rullande dagbrottsbrytning, så att den kan återlämnas för tidigare eller ny användning i oförändrat eller bättre skick . (SOU 1977:47) har utförligt skildrat de olika faserna av markexploateringen, arbetarskyddsproblemen, rekultiveringen osv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att SGU:s anslag för uranprospektering bör utgå med begärda 26 109 000 för /80, 2. att erforderligt belopp bör ställas till förfogande att inleda exploateringen av uranfyndighetema i Arjeplog-Arvidsjaurområdet, 3. att ett mineralforskningsinstitut med första uppgift att snabbt utveckla en totalutvinningsmetod av alunskiffems beståndsdelar bör upprättas med anknytning förslagsvis till tekniska högskolan i , 4. att eller ett särskilt för detta ändamål bildat helstatligt bolag skyndsamt bör inleda exploateringen av den svenska alunskiffern för uran- och oljeutvinning, utvinning av aluminium, vanadin, molybden, nickel, kobolt och andra värdefulla metaller samt konstgödselproduktion, 5. att uppdrag bör ges åt och medel ställas till förfogande för förslagsvis i att försvenska förhållanden utveckla de metoder som används i vissa andra länder för återställande av marken vid s. k. rullande dagbrottsbrytning.