mot · G2022562 · 1979-04-19 00:00:00 — Inplaceringen av kommunerna i de sex stödområdena har förutsatts ske med hänsyn till i första hand den långsiktiga befolknings- och sysselsättningssituationen i resp. kommun. Bedömningen torde emellertid till en del också få ske på grundval av det aktuella arbetsmarknadsläget i kommun och län. Inplaceringen av kommunerna i de olika stödområdena kommer att i stor utsträckning grunda sig på underlag från länsstyrelserna. Insamlingen av detta material förutsätts ingå i länsplaneringen. Det innebär att man i fortsättningen kan räkna med en fortlöpande uppföljning och utvärdering av stödområdessystemet . Regeringen begär i propositionen godkännande av den inplacering i stödområden som avses gälla fr. o. m. Den följer i stora drag den nuvarande indelningen i stödområden. Kommuner som tillhör nuvarande inre stödområdet har sålunda i allmänhet förts till de nya stödområdena 5 och 6, kommuner i allmänna stödområdet till de nya områdena 3 och 4 samt kommuner tillhörande grå zonen till de nya områdena 1 och 2. Bara fyra nya kommuner har tagits med i stödområdessystemet. Med en sådan indelning kommer också de nya stödområdena i stor utsträckning att omfatta geografiskt sammanhängande områden. Därmed utnyttjar man inte fullt ut det föreslagna systemets möjligheter till differentiering. Skillnaderna i stödhänseende mellan inland och Norrlands kustland blir t. ex. alltför små. Folkrika kommuner i Norrlands kustland som , och får en i jämförelse med glesbygdskommunerna i inlandet alltför förmånlig placering. Detta gäller även vissa inlandskommuner som , , och . Spännvidden blir alltför kraftig mellan de nämnda kommunerna och de glesbefolkade kommuner i , som kärn 1978/79: 2562 pär med permanenta sysselsättningsproblem och vikande befolkningsunderlag. Målsättningen måste därför vara att åstadkomma ett system med större spännvidd mellan Norrlands kustland och inland än i det av regeringen redovisade förslaget. Det förutsätter att orter som , osv. placeras något lägre på stödområdesskalan än vad regeringen har föreslagit. Det kan genomföras utan olägenhet, om man delar upp några till ytan stora sådana kommuner i stödområdeshänseende. Vårt förslag till inplacering av kommunerna i stödområden (bilaga) bygger i något större utsträckning än regeringens förslag på en sådan uppdelning. kan en sådan förändring på ett avgörande sätt bidra till bättre inomregional balans. Vi har vidare föreslagit att vissa kommuner med glesbygdsområden och utan en stor centralort utanför det nuvarande stödområdet skall få möjligheter till visst regionalpolitisk! Dessa kommuner har bl. a. ett besvärande sysselsättningsläge. En sådan åtgärd innebär även en bättre balans mellan jämförbara kommuner i skilda regioner. Stödet i de olika stödområdena Stödet i de olika stödområdena bör enligt vår uppfattning i huvudsak kunna utformas på det sätt som har föreslagits i propositionen. Även i detta fall måste dock strävan vara att åstadkomma större spännvidd mellan stödområden med höga nummer och sådana med låga. Kraven på inomregional balans kan annars inte uppfyllas. Sådana effekter uppnås delvis genom den förstärkning av glesbygdsstödet som vi föreslår. Vidare bör investeringsfonderna i vissa fall få utnyttjas i kombination med lokaliseringspolitiskt stöd. Investeringsfonderna bör sålunda, i enlighet med vad sysselsättningsutredningen föreslagit, få användas fritt i regionalpolitisk! syfte inom stödområde 6 och efter prövning i det enskilda fallet inom områdena 4 och 5. Användningen av den s. k. offertprincipen bör begränsas till stödområdena 5 och 6. En mer allmän användning av denna stödform medför lätt stora administrativa problem. Företag inom turistnäringen skall enligt propositionen kunna erhålla stöd, när de är belägna inom stödområdena 46. Härutöver bör enligt vår uppfattning stöd kunna lämnas även till företag inom stödområde 3, när det är fråga om anläggningar inom primära rekreationsområden. Möjligheter bör också öppnas att lämna lokaliseringsstöd till energianläggningar baserade på skogsavfall, torv och andra inhemska bränslen på liknande villkor som till industrin. Sådant stöd bör kunna utgå generellt i stödområdena 5 och 6 och efter särskild prövning i andra delar av landet. 1978/79: 2562 Det är viktigt att ett sådant samhällsorgan som de regionala utvecklingsfonderna engageras i glesbygdens och de mindre tätorternas utveckling. Utvecklingsfonderna bör, som vi har föreslagit i annat sammanhang, få kraftigt ökade resurser både för sin utlåningsverksamhet och för sin allmänna verksamhet. Det är särskilt väsentligt att de fonder som verkar i län med svåra sysselsättningsproblem erhåller tillräckliga resurser för regionalpolitisk! motiverade satsningar och att fonderna inriktar sin verksamhet i enlighet med vad strävande mot en inomregional balans kräver. Det är dessutom därför angeläget att en väsentlig del av fondernas medel reserservas för direkta insatser i glesbygder, både inom stödområdena och i andra delar av landet. Särskilda åtgärder för glesbygder De i propositionen föreslagna förstärkningarna av glesbygdsinsatserna är som redan framhållits helt otillräckliga. Det krävs nu verkliga kraftåtgärder för att inte glesbygdskommunerna skall glesas ut ännu mera. Ålderssammansättningen är på många håll sådan att en fortsatt folkminskning inte går att undvika med mindre än att man får en betydande inflyttning. Kan det inte uppnås och befolkningen minskar, rycks också ytterligare underlag undan för servicen. måste glesbygdspolitiken inriktas så att det långsiktigt blir möjligt att ge exempelvis dem som är sysselsatta i jordbruk och skogsbruk tillfredsställande service och möjligheter till kompletterande sysselsättning. Kraven på bättre hushållning med knappa naturtillgångar, ökad insikt om ekologiska sammanhang och det ökade intresset för naturvård och miljö har skapat förutsättningar för en mer aktiv glesbygdspolitik och ökat möjligheterna att upprätthålla en levande landsbygd. Samhällets grundläggande insatser på detta område måste ske inom ramen för den översiktliga samhällsplaneringen, dvs. planeringen för bl. a. bostäder, service och arbetsplatser. Det är nödvändigt att kommunerna kan erbjuda minst samma service i fråga om tomtmark, kommunala lokaler och liknande vid etableringar i glesbygden som i centralorten. Kommunerna kan själva genom sin byggnadslovgivning, placeringen av kommunala institutioner, satsning på hemvård med utnyttjande av lokal arbetskraft osv. själva i hög grad bidra till en utjämning mellan tätort och glesbygd. Det är viktigt att reglerna för samhällets glesbygdsinsatser utformas så att de ekonomiska stödinsatserna verkligen förbehålls glesbygdsområdena. Glesbygdsstödet måste utformas så att de inte hamnar i kommunernas huvudorter. Lantbruksnämnderna har också en stor betydelse för en positiv utveckling av landsbygdens näringsliv. 1978/79: 2562 Det nyinrättade regionalpolitiska jordbruksstödet har mött mycket stort intresse. De anslagna medlen räcker inte på långt när till för att tillgodose de inkomna ansökningarna. Även här behövs det alltså betydande medelstillskott . Det är önskvärt att lantbruksnämnderna kan bredda sin verksamhet så att de kan fungera som någon form av landsbygdsnämnder. Både de regionala utvecklingsfonderna och lantbruksnämnderna bör redan nu kunna svara för viss lokal rådgivning till företagare inom lantbruk, turism och andra glesbygdsnäringar i landet som helhet. Det är enligt vår uppfattning en riktig princip att de organ som genomför länsplaneringen drar upp riktlinjer för fördelningen av glesbygdsstödet. Som föreslås i propositionen bör fackmyndigheter däremot få sköta handläggningen av de enskilda ärendena. De resursramar för glesbygdsstödet som föreslås i propositionen är däremot helt otillräckliga. Den utbyggnad av den s. k. IKS-verksamheten som föreslagits av sysselsättningsutredningen är mycket angelägen. Enligt vår uppfattning bör bidragsnivån till IKS-verksamheten vara i enlighet med sysselsättningsutredningens förslag. Då det dessutom föreligger behov av ökade insatser inom ramen för bl. a. skärgårdsstödet och stödet till kommersiell verksamhet i glesbygd, finns det inget reellt utrymme för att tillgodose de krav på regionalpolitisk! stöd till jordbruket, som så klart dokumenterats i myndigheternas anslagsframställning inom den anslagsram som regeringen föreslagit. Den totala ramen för glesbygdsstödet bör därför höjas från föreslagna 74 milj. kr., till 200 milj. kr. för /80. Därutöver bör utbyggnaden av glesbygdsföretag underlättas genom bättre kreditmöjligheter. Det ställer enligt vår uppfattning krav på statlig lånegaranti. Ramen för en sådan kreditgaranti bör första året sättas till 100 milj. kr. och därefter till 200 milj. kr. Det är också viktigt att bryta den centralisering som kännetecknar stora delar av den rådgivningsverksamhet som är inriktad på landets glesbygder. En större del av lantbruksnämndernas, skogsvårdsstyrelsernas och de regionala utvecklingsfondernas verksamhet bör därför läggas ut som lokal rådgivning. Lantbruksnämnderna bör därför satsa mer av sina resurser på en utbyggd lokalrådgivning, helt inriktad på glesbygdsområdena. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar 1. att beträffande mål och riktlinjer för regionalpolitiken a. uttala att regionalpolitiken skall inriktas så att den långsiktigt främjar en decentraliserad samhällsstruktur, 1978/79: 2562 b. godkänna de allmänna riktlinjer och mål i övrigt för regionalpolitiken som angetts i motionen, 2. att beträffande länsplaneringen a. uttala att länsplaneringen skall överordnas olika former av statlig sektorsplanering i länen, b. hemställa hos regeringen om förslag till reformering av länsplaneringen i syfte att möjliggöra ett länsdemokratiskt ställningstagande till länsprogrammen, 3. att beträffande ortsplan, planeringstal och stödområden a. uttala att ortsplanen inte skall ha några styrande funktioner utan enbart tjäna som beskrivningsmodell, b. uttala att uttalande om inriktningen av planeringen i länen i förhållande till befolkningsramarna skall äga fortsatt giltighet, c. godkänna det förslag till kommunernas inplacering i stödområden som redovisas i bilaga till motionen, 4. att beträffande den offentliga sektorn a. uttala att nytillkommande statliga myndigheter skall lokaliseras utanför , b. hemställa hos regeringen att denna ålägger centrala statliga myndigheter att utarbeta planer för en decentralisering av resp. verks verksamhet i enlighet med vad som har anförts i motionen, c. till Särskilda regionalpolitiska åtgärder i statlig verksamhet m. m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av 100 milj. kr. i enlighet med vad som har anförts i motionen, 5. att beträffande det regionalpolitiska stödet till näringslivet och turismen a. hemställa hos regeringen om utredning beträffande åtgärder för att få till stånd en nödvändig regional omfördelning av sysselsättningen inom den privata service- och tjänstesektorn, b. investeringsfonderna i vissa fall får utnyttjas i regionalpolitisk! syfte i kombination med lokaliseringspolitiskt stöd, c. användningen av stöd enligt offertprincipen till industri m. m. begränsas till stödområdena 5 och 6, d. stöd till företag inom turistnäringen utöver i propositionen angivna principer får lämnas till anläggningar inom primära rekreationsområden belägna i stödområde 3, e. möjligheter öppnas att lämna lokaliseringsstöd till energianläggningar baserade på skogsavfall, torv och andra inhemska bränslen i enlighet med vad som har anförts i motionen, f. hemställa hos regeringen om utredning och förslag beträffande någon form av generellt sysselsättningsstöd i regional politiskt syfte inom stödområdena 5 och 6 i enlighet med vad som har anförts i motionen, 6. att beträffande de regionala utvecklingsfondernas verksamhet uttala att medel reserveras inom ramen för lämnade anslag till de regionala utvecklingsfonderna för insatser i glesbygder i enlighet med vad som har anförts i motionen, 7. att beträffande särskilda åtgärder i glesbygden a. bidrag till s. k. IKS-verksamhet får utgå av lönekostnader och eventuella resekostnader, b. till Åtgärder i glesbygder för /80 anvisa ett reservationsanslag av 200 milj. c. medge att kreditgarantier får lämnas under /80 med sammanlagt högst 100 milj. kr. för lån till etableringar och utvidgningar av företag i glesbygder i enlighet med vad som har anförts i motionen, d. uttala att bl. a. lantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet i ökad utsträckning inriktas på lokal rådgivning i enlighet med vad som anförts i motionen, e. godkänna de riktlinjer för samhällets glesbygdsinsatser i övrigt som har anförts i motionen. () () () () () () () () 1978/79: 2562 förslag till inplacering av kommunerna i de nya stödområdena Län Kommun Förslag enligt 1978/79: 112 förslag C Ö 2 Ö 2 Ö 2 Ö 2 Ö 2 Ö 2 G Öl Ö 2 H Ö 2 Ö 2 Ö 2 Ö 2 I A 4 A 4 L ö. Göinge Öl O A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 P A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 A 3 1978/79: 2562 Alsters, Grava, , Nyeds, , , Älvsbacka och ö. 1978/79: 2562 Län Kommun Förslag enligt 1978/79:112 förslag övriga delar Ö 1 A 4 A 4 A 3 A 3 och Trehörningsjö förs. Arnäs, , Grundsunda, Mo, Nätra, , och förs. A 3 A 3 Holms, Lidens och övriga delar Ö 2 A 3 Ö 2 övriga delar A 3 A 4 A 4 A 3 A 4 Fällfors, Jörns och , , , , och A 4 A 4 A 4 A 3 A 3 A 4 1978/79: 2562 Förslag enligt prop. 1978/79: 112