mot · G202421 · 1979-01-16 00:00:00 — av m. fl. om följder för försvarsmaktens personal av förbandsindragningar m. m. För att få en bättre fördelning mellan personalkostnader och övriga kostnader inom försvarsmakten beslöt regeringen att försvarsmaktens personal skulle minskas med 2 900. Regeringen har sedan ändrat uppdraget och härvid höjt reduceringsmålet till 3 1979.1 årets proposition 1978/79:100 föreslås en minskning med 3 600 1984. I uppdraget till ÖB 1971 angav regeringen att minskningarna skulle genomföras genom naturligt avgång i förening med en effektiv omplaceringsverksamhet. Utöver detta beslut har fastställt ytterligare nedläggningar och omorganisationer som innebär en ytterligare personalminskning med ca 2 700. ÖB konstaterade att den beslutade pensionsåldersreformen för militär personal - vilken innebar att pensionsåldern höjdes för huvuddelen av denna grupp från 50 till och för en mindre del från 55 till medförde att de civila tjänsterna måste reduceras med totalt 5 650 för att ge utrymme för det ökande antalet militära tjänster. Till grund för beräkningarna låg reduceringsmålet 3 900 netto. De beslutade personalminskningarna uppgår sålunda till dels 5 650 civila tjänster, dels 2 700 tjänster fördelade på samtliga personalgrupper, dvs. totalt ca 8 300. Nödvändigheten att reducera antalet anställda inom försvaret har resulterat i flera organisatoriska och strukturella förändringar. Sålunda har omorganisation av lägre regionala och lokala myndigheter () skett, försvarets fredsorganisationsutredning (FFU) har lämnat förslag till strukturella förändringar, nedläggning av förband m. m. Försvarsmaktens ledningsutredning har lämnat förslag beträffande den centrala ledningen. För att behålla en rimlig balans mellan fredsorganisationens kostnader och krigsorganisationens styrka behövs enligt försvarsministern ytterligare åtgärder för att motverka kostnadsstegringar för fredsorganisationen (prop. 1977/78:100 s. 68). Detta kan bl. a. ske genom fortsatta personalminskningar, men även andra möjligheter till kostnadssänkningar skall prövas. Det är viktigt att de förändringar som beslutat om och som i mycket hög grad berör en stor del av personalen inom försvarsmakten sker på ett för personalen och personalorganen acceptabelt sätt. Personalvårdssituationen inom försvaret har till stor del kommit att domineras av effekterna av de beslut som rört omorganisationen, förändringar i fredsorganisationen, dvs. nedläggning av förband m. m. har i en särskild skrivelse till försvarsministern tagit upp en rad problem som sammanhänger med dessa omställningsproblem. Man tar bl. a. upp frågan om på vilket sätt som utredningar skall sköta informationen gentemot berörd personal och när denna information skall ske. Informationsfrågorna bör som personalvårdsnämnden påpekar ses över. Arbetsmiljöförhållanden vid vissa personalgrupper konstaterar att följande grupper tillhör de mest utsatta: Personal vid matinrättningar. Arbetsmiljön är otillfredsställande vid äldre anläggningar. Som exempel kan nämnas att hög bullernivå är vanligt förekommande, halkrisker, brist på ergonomiska hjälpmedel etc. Ett klart samband anses i många fall föreligga mellan rådande arbetsmiljöförhållanden och vid läkarkonsultationer konstaterade ryggbesvär och sjukvårdsbehov. b. Förrådspersonal. Den byggnadstekniska utformningen av vissa förråd medger inte utnyttjande av tekniska hjälpmedel, som f. ö. ofta saknas i äldre förråd. Den hanteringen i förening med en personalknapp förrådsorganisation och en hög genomsnittsålder anses medföra dels ökad sjukdomsfrekvens, dels försämrad service. c. Verkstadspersonal. Till grund för arbetsgruppens iakttagelser ligger främst erfarenheter från nämndens studiebesök vid marinvarvet på . Nämnden anser att arbetsmiljöförhållandena vid ett flertal arbetsplatser vid detta varv är utomordentligt dåliga. Detta leder till arbetsskador, ökad sjukskrivning etc. 1 övrigt har nämnden funnit att en ökad belastning med värnpliktsadministrativa uppgifter för kompaniadjutanter - särskilt vid förband med befälsvakanser på utbildningssidan - kan vara orsak till en konstaterad ökning av magsår och hjärtinfarkter hos denna personalkategori. Befålsvakanserna och den i övrigt personalknappa situationen har även medfört ökade svårigheter för personal på trupp. Vidare har bristfällig utbildning i personal tjänst i förening med nya arbetsuppgifter inom arbetsmiljö- och MBL-området medfört en onormalt hög arbetsbelastning för personalavdelningschefer och övrig handläggande personal vid personalavdelningen. Detta kan ha bidragit till bl. a. inträffade hjärtinfarkter. Ovan angivna bedömningar delas av försvarets personalvårdsbyrå. Allmänt sett råder bland den anställda personalen en oro som har sin grund i beslutade eller väntade fredsorganisatoriska förändringar och ytterligare personalminskningskrav. I den mån dessa krav tillgodoses i årets budget eller är det viktigt att man, som personalvårdsnämnden kräver, får en riktig kartläggning och utvärdering av hur man upplever de organisatoriska förändringar som har skett och som pågår. En sådan utredningsverksamhet bör bedrivas skyndsamt. Med ledning av vad som ovan sägs hemställs att hos regeringen anhåller att frågan om utvärdering av genomförda strukturförändringar inom försvarsmakten utreds samt att förslag lämnas till ev. framtida åtgärder i enlighet med motionens syften. () ()