mot · G3021288 · 1979-01-01 00:00:00 — av m. fl. om de ekonomiska villkoren vid gymnasial utbildning, m. m. Det råder numera stor enighet om att den grundläggande utbildningens framtid finns i en med samhällets och arbetslivets olika funktioner integrerad verksamhet. Det är först genom en sådan samordning man kan nå en sådan verklighetsanknytning av undervisningen att eleven förstår att sätta in kunskaperna i sitt praktiska sammanhang. Mest utpräglat är detta behov självfallet i den direkta yrkesutbildningen. I huvudsak gäller det den tvååriga gymnasieskolan. Det är av grundläggande betydelse för en bra funktion i arbetslivet att eleven får möjlighet att ta del av arbetslivet . Tyvärr förhåller det sig så att inom vissa sektorer är detta förenat med växande problem. Om det skall gå att åstadkomma en ordnad och effektivt inbyggd utbildning i gymnasieskolan måste denna ske i mera organiserade former. Det måste slås fast att elevens ställning är att vara elev och inte anställd. Det måste slås fast att arbetsgivarens förpliktelse mot eleven är att bereda en meningsfull och adekvat praktik och att något åtagande därutöver inte görs. En heltidsutbildning i gymnasieskolan kan inte förenas med en anställning under samma timmar. Olika regler för olika utbildningar Det finns en flora av regler för hur den inbyggda utbildningen regleras i olika branscher. I vissa fall grundas reglerna på kollektivavtal om lön och anställningsvillkor mellan parterna på arbetsmarknaden. I andra fall grundas de på etablerad praxis. I många utbildningar utgår ingen som helst lön eller annan ersättning. På distributions- och kontorslinjen är eleverna under årskurs 2 i inbyggd utbildning . Eleverna erhåller ingen lön. På livsmedelsteknisk linje årskurs 2 är eleverna i inbyggd utbildning . Eleverna erhåller ingen lön. På fordonsteknisk linje årskurs 2 är eleverna i inbyggd utbildning hela läsåret. Ersättning till eleverna regleras av utbildningsavtal som slutits mellan och . gällande avtal ger /tim. för hösttermin och /tim. På tvåårig bygg- och anläggsningsteknisk linje är utbildningen inbyggd under hela årskurs 2. Ersättningens storlek är baserad på de lokala parternas 1 1979/80. I ett exempel () får eleverna /tim., en verktygslåda, två omgångar arbetskläder samt ett par skyddsskor. På en tvåårig specialkurs för apotekstekniker utgår lön under 27 veckors inbyggd utbildning enligt avtal med Apoteksbolaget med /mån. På en bankskola i form av tvåårig specialkurs i gymnasieskolan är utbildningen inbyggd . Ingen lön eller ersättning utgår till eleverna. På en treårig specialkurs för frisörer är hela tredje året inbyggd utbildning. Lön utgår enligt avtal mellan och . Lönen utgår med /vecka. Dessa exempel visar med stor tydlighet den splittring som förekommer beträffande de ekonomiska villkoren för gymnasial utbildning. Jämförelse bör här naturligtvis också göras beträffande de ekonomiska villkoren för elever på mer teoretiskt inriktade linjer. Självfallet kan det faktum att en elev gör viss nytta dock motivera en mindre ersättning. Arbetsgivarens huvudsakliga förpliktelse bör inte vara att betala lön utan att ge bra handledning. I de fall ett fullföljande av utbildningen kräver en direkt anställning utgör reglerna i många fall ett hinder för att utbildningen skall kunna fullföljas på ett bra sätt. Konsekvensen blir i många fall att svårigheten att bereda adekvat yrkespraktik blir så stor att kraven på kommunerna att ställa i ordning egna anläggningar för den praktiska delen ökar. Detta sker trots att resurserna redan finns i arbetslivet och att dessa tillgångar också bättre tillgodoser utbildningsmålsättningen. En viktig utgångspunkt måste självfallet vara att befintliga resurser i samhället utnyttjas, innan nya dyra anläggningar tillskapas. Det är också självklart så att den rådande situationen inte kan upplevas tillfredsställande från elevernas utgångspunkt. Den elev som går inbyggd utbildning utan ersättning måste uppleva det orättvist och omotiverat att kamraten, som går en annan utbildning, har lön - trots att de går i samma skola. Den nuvarande situationen är en följd av dels gammal praxis inom vissa yrkesutbildningsområden, dels nya ambitioner när det gäller att utnyttja den arbetsrättsliga lagstiftningen.Var för sig och i sina isolerade sammanhang kan de olika förhållandena vara motiverade. Sammantagna hotar de emellertid att omintetgöra viktiga delar av gymnasieskolan. Enligt vår mening är det därför påkallat med samhälleliga åtgärder för att rätta till För det första måste det göras helt klart att en fast anställning inte kan utgöra någon del av en utbildning i gymnasieskolan. Anställning skall vara en följd av utbildningen och inte en del av den. Om en sådan åtgärd genomförs kommer med all sannolikhet praktikplatser att i ökad utsträckning ställas till förfogande. Samhället har i en sådan situation också större möjligheter att ställa krav på arbetsgivaren att ställa såväl platser som adekvat handledning till utbildningens tjänst. För det andra måste det göras klart att, när hela utbildningstiden sker under skolans ledning och ansvar, måste också den ekonomiska ersättningen till eleven i all huvudsak regleras via det studiesociala systemet. En viss modifikation kan vara motiverad i fall där den inbyggda utbildningen innebär ett direkt inordnande i produktionen. För att klarlägga detta förhållande bör fatta beslut innebärande att gymnasieskolans elever fullt ut har skolan som huvudman för sin utbildning. Detta måste innebära att avtal slutna utan att skolan utgör en avtalspart inte gäller gymnasieskolans elever. Det studiesociala systemet måste utformas i enlighet härmed och präglas av en jämlikhetsprincip i förhållande till olika elevgrupper. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära initiativ syftande till att skolan fullt ut är huvudman för samtliga gymnasieelever och att det ekonomiska stödet inryms i det studiesociala systemet i enlighet med vad som anförts. () () () () () ()