mot · G2022057 · 1979-01-24 00:00:00 — av och om lokalisering till av ett industricentrum är ett av de län där samhälleliga insatser i hög grad fordras för att tillräckligt antal nya arbetstillfällen skall skapas. Förvärvsfrekvensen, dvs. andelen förvärvsarbetande i åldrarna , var 1976 i endast 62,6 96, vilket är lägre än riksgenomsnittet. Samtliga sju kommuner i länet har lägre förvärvsfrekvens än riksgenomsnittet, och av kommunerna ligger länets minsta kommun, , klassificerad som regionalt centrum, lägst med 57,7 96. Bortsett från har länets befolkning minskat under en följd av år. kommun har drabbats speciellt hårt av befolkningsminskning. I den nuvarande kommunens område bodde 1960 drygt 19 000 personer. hade befolkningstalet gått ned till ungefär 15 000, och redovisades för kommunen enligt preliminära uppgifter endast omkring 13 500 invånare, vilket alltså innebär en minskning med ca 1 500 personer . Förutom minskningen av sysselsättningstillfällen inom jord- och skogsbruk har specifika förhållanden i kommunens näringslivsstruktur bidragit till den negativa befolkningsutvecklingen. Genom sitt läge har kommit att utgöra en betydande järnvägsknutpunkt, och har varit den dominerande arbetsgivaren på orten. De synnerligen kraftiga rationaliseringar som SJ genomförde drabbade därigenom förhållandevis hårt. Till detta kom att även kommunens näst största arbetsgivare - tillika kommunens största industriföretag genomförde betydande personalinskränkningar under samma decennium. Industrialiseringsgraden är fortfarande låg i kommunen. Även om en ökning av industrisysselsättningen skett, har denna dock varit alldeles för liten för att i erforderlig utsträckning kompensera bortfallet av sysselsättningstillfällen inom andra näringsgrenar. Skall underlaget för fortsatt samhällsservice, t. ex. gymnasieskola, bevaras i måste befolkningsminskningen stoppas upp och en viss in- och återflyttning av främst yngre personer uppnås. För att lyckas med detta måste nya sysselsättningstillfällen skapas, och en kraftig utbyggnad av den industriella sektorn - helst med arbetsintensiva verksamheter - är därför nödvändig. Även förläggning av statlig eller annan förvaltning till vore självklart mycket värdefull från sysselsättningssynpunkt. Det är erforderligt att speciella insatser görs för att skapa sysselsättningstillfällen inom kommun. Förespråkare för kärnkraftens utnyttjande som energikälla har hoppats på att uranbrytning i kommunens västra del, Haverö, skall komma till stånd. En aktiv och av allt att döma omfattande folkopinion inom kommunen är dock motståndare till dessa planer, bl. a. på grund av de miljörisker en uranbrytning befaras leda till. Liksom nämnda folkopinion avvisar vi uranbrytning som en lösning på sysselsättningsproblemen. I stället måste statsmakterna genom kraftfulla åtgärder medverka till att sysselsättningsfrågorna löses på andra sätt inom kommunen. påbörjades en försöksverksamhet med statliga industricentra i regionala centra i det inre stödområdet. Syftet med verksamheten är att genom att uppfora industrilokaler för uthyrning vidga de regionalpolitiska insatserna. Huvudman för verksamheten är Stiftelsen Industricentra. Som en första etapp beslöts att uppföra industricentra i och . Dessa båda färdigställdes . tillsatte kommun och i gemensamt en kommitté för utredning av industriförutsättningar m. m. inom kommunen. Mot bakgrund av utvecklingen i och prognoser för återstoden av detta årtionde fastslog utredningen nödvändigheten av att nya verksamheter tillkommer för att hejda en fortsatt befolkningsavtappning. Kommittén konstaterade att det stod helt klart att nya industriföretag måste tillföras kommunen. Man ville därför starkt förorda att ett statligt industricentrum uppförs i . De speciella fördelarna med ett statligt industricentrum ansåg kommittén vara att detta skulle innebära att flexibla industrilokaler genom statliga engagemang uppförs, vilka snabbt kan ställas till nyetablerande företags disposition till rimliga kostnader. Dessutom erhålls också medverkan från den statliga administration som har att kanalisera lokaliseringsobjekt till industricentraorter. Liksom tidigare kan också regionala resurser påräknas som komplement till den företagsuppsökande verksamhet som Stiftelsen Industricentra kommer att bedriva. Kommunen och länsmyndigheterna har varit eniga i sin strävan att få ett statligt industricentrum förlagt till . kommun har genom markdispositioner förberett ett område för det industricentrum man hoppas få. När 1966 tog ställning till fortsatt utbyggnad av statliga industricentra beslöts att verksamheten skulle utvidgas till i första hand och . Med anledning av motioner med bl. a. krav på lokalisering av ett centrum till uttalade inrikesutskottet i sitt av godkända betänkande (InU 1975/76:43) att i nästa etapp prioritet ges åt och . Som svar på senare väckta frågor och motioner har i hänvisats till detta uttalande . har gällt som villkor att uppförande av nya industricentraanläggningar skall påbörjas först när minst hälften av de nya lokalerna i resp. ort hyrts ut. Detta krav på förhandsuthyrning har kritiserats, och sysselsättningsutredningen föreslår i sitt delbetänkande (SOU 1978:62) att kravet slopas. Vad beträffar speciella behov av och förutsättningar för ett industricentrum kan nämnas en av gjord undersökning. I denna har ett flertal orter i inland jämförts genom tillämpning av tretton variabler. visade sig i denna jämförelse vara den ort som i högre grad än andra uppfyller kriterierna som lämplig lokaliseringsort för ett industricentrum. Enligt vår mening är etablering av ett industricentrum en av de olika åtgärder som behöver vidtas för att rädda kommun från fortsatt tillbakagång. Vi anser att tiden nu är mogen för ett riksdagsbeslut härom och att detta bör fattas , så att ytterligare tidsförluster undviks. Lokalisering av statlig verksamhet Även om flera företag lokaliserats till kommun genom sedvanligt regionalpolitisk! stöd, fordras speciella insatser för att få erforderliga nya arbetstillfällen. Det på trepartiregeringens förslag införda regionalpolitiska jordbruksstödet bör få betydelse liksom arbetet inom projektet under ledning. läge centralt i mellersta ungefär mitt emellan och borde, liksom den järnvägsknutpunkt centralorten utgör, ge goda förutsättningar för såväl industriell verksamhet som förvaltning och service. Eftersom sysselsättning inom statlig verksamhet, SJ och postverket, haft avgörande betydelse för sysselsättningen inom kommun men minskat i betydelse, bör det finnas särskild anledning att pröva möjligheterna att förlägga annan statlig verksamhet dit som kompensation. Därvid bör beaktas möjligheterna att lokalisera SJ- och postfunktioner till både för förvaltning och övrigt. Även andra statliga förvaltningar, undervisningsanstalter och statliga affärsdrivande verk samt företag inom statsföretagsgruppen bör vid utbyggnad eller omlokaliseringar överväga förläggning till . För att främja sådana lokaliseringar bör , enligt vår mening, göra ett uttalande om att bör prioriteras som lokaliseringsort vid förläggning av viss statlig verksamhet. Genom sådana lokaliseringar skulle kunna fåen grund för utveckling mot en allsidigare arbetsmarknad. Det senare är mycket viktigt för att människor med olika utbildning skall kunna finna lämpliga arbeten där och skulle underlätta för exempelvis två makar att båda finna lämplig sysselsätt Detta borde i sin tur underlätta besättande av tjänster som det vissa tider varit svårt att locka sökande till. En i ny verksamhet som kommer att utvecklas är lasertekniken inom industrin. börjar nu användas inom industrin för att skära exempelvis plexiglas, byggplattor och plåt samt inom sågverken. Tekniken torde komma att utnyttjas inom många typer av industrier, bl. a. på grund av att den ger förutsättningar för påtagliga förbättringar av arbetsmiljön och gör speciella verktyg för stansning överflödiga, eftersom man i stället skär med laserstråle. Ett centrum för laserteknik torde behövas i mellersta för rådgivning, service och legoarbeten åt industrin. Genom sitt läge bör ha särskilda förutsättningar som lokaliseringsort härför. Frågan om inrättande av ett sådant centrum bör skyndsamt utredas. Arbetsgrupp för glesbygdskommuners problem Glesbygdskommunerna har många problem som är speciella för dessa men ganska lika i den kommuntypen. Det gäller exempelvis sysselsättningsproblem, befolkningsutveckling, åldersstruktur, skatteunderlag, samhällsservice och kommunikationer. Dessa problem borde behöva studeras av en särskild arbetsgrupp lämpligen så att arbetet utgår från förhållandena i en typisk sådan kommun. Där skulle man studera förhållanden och förutsättningar samt framlägga förslag till lösningar av problemen. Gruppen skulle därvid arbeta fram modeller för åtgärder och komma fram till en teknik, som borde vara tillämplig inte endast i den undersökta kommunen utan även i de flesta andra kommuner med motsvarande problem. Med hänsyn till att torde vara en ganska typisk sådan kommun och eftersom i sin under avsnittet Industricentrum nämnda undersökning påvisat Ånges behov av och lämplighet för ett industricentrum borde vara en lämplig kommun för gruppens arbete. Gruppen borde ha en allsidig sammansättning med representanter bl. a. för staten, länet och berörd kommun samt näringslivs- och löntagarorganisationer. I denna motion har endast tagits upp några frågor som, om de löses tillsammans med övriga regionalpolitiska insatser, bör kunna bidra till en positiv utveckling av kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ett industricentrum etableras i kommun, 2. uttala att vid nystartande, utbyggnad eller omlokalisering av statlig förvaltning o. d. samt av statlig industrill verksamhet bör prioriteras som lokaliseringsort, 3. att hos regeringen anhålla om att frågan om inrättande av lasertekniskt centrum i skyndsamt utreds, 4. att hos regeringen anhålla om att en speciell arbetsgrupp tillsätts för lösande av glesbygdskommunernas problem med utgångspunkt i situation. GOTAB 61388 Slockholm 1979