mot · G202289 · 1979-01-11 00:00:00 — av och i om åtgärder för ett differentierat näringsliv i Tillgången på arbete i ett område är av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen. God tillgång på arbete och stora valmöjligheter på arbetsmarknaden är viktiga faktorer för den enskildes välfärd. En gynnsam sysselsättningsutveckling innebär också en positiv befolkningsutveckling, vilket i sin tur ger underlag för att upprätthålla en väl utvecklad service. Målsättningar för befolkningsutveckling och serviceförhållanden måste därför alltid vara underbyggda med målsättningar för sysselsättningen. Även människorna i bör ha möjligheter att förverkliga sina önskemål om förvärvsarbete genom att sysselsättningen i länet når den nivå som framöver kommer att gälla för riket. 1 länsplanering 1978 gjordes beräkningen att 20 700 arbetstillfällen måste tillföras länet för att man 1985 skall ha samma sysselsättningsnivå som genomsnittet i riket. Av de större orterna i länet, orter med mer än 5 000 invånare, är det i första hand och som har stort behov av nya arbetstillfällen. Enligt beräkning skulle behöva tillföras 2 900 arbetstillfällen och 1 600 arbetstillfällen för att man 1985 skall ha samma sysselsättningsnivå som genomsnittet i riket. Järn- och stålindustrin har historiskt haft avgörande betydelse för utvecklingen av tätorterna och samhällsbildningen i . Det gäller i speciellt hög grad den , . Detta historiska beroende gör sig fortfarande i mycket hög grad gällande och är starkt uttalat i och kommuner. Järn- och stålindustrin svarar där för omkring hälften av totalsysselsättningen och nästan hela industrisysselsättningen. Sysselsättningen inom andra näringar bygger ytterst nästan helt på delunderlag som skapats av basindustrierna. 1 1978/79. Tabell 1 Sysselsättningen inom järn- och stålindustrin enligt folk- och bostadsräkning Antal förvärvsarbetande (16-w) Antal förvärvsarbetande (16-w) inom järn och stål Järn och stål i procent av totalsysselsättningen Järn och stål i procent av industrisysselsättningen kommun har ingen egen järn- och stålhantering. Sysselsättningen i kommunen är ändå i hög grad knuten till de stora stålföretagen. i är i praktiken den största arbetsplatsen för befolkningen i kommun. Enligt länsplanering 1978 måste kommun tillföras 1 100 arbetstillfällen för att 1985 ha samma sysselsättningsnivå som genomsnittet i riket. Det är svårt för de enskilda kommunerna att göra beräkningar över vilka spridningseffekter som förekommer kring basindustrierna. En grov kalkyl kan emellertid göras för länsdelen som helhet enligt tabell 2. Tabell 2 Beräkning av järn- och stålindustrins betydelse för 1975 Antal invånare 150 920 Antal förvärvsarbetande (16-w) tim. totalt 65 614 Antal förvärvsarbetande (16-w) tim. inom stålindustrin 11 926 1 96 av totala antalet förvärvsarbetande 18,2 96 Direkt + indirekt sysselsatta via järn och stål ca 24 000 1 96 av totala antalet förvärvsarbetande ca 37 96 Antal invånare som är beroende av järn- och stålindu- 60 000 1 96 av totala antalet invånare ca 40 96 Järn- och stålindustrin svarar alltså direkt för av totalsysselsättningen i länsdelen, om man tar med spridningseffekterna. Totalt är ca 60 000 personer i beroende av näringen för sin försörjning. Näringslivet i dessa bruksorter haren besvärande snedstruktur. Den tunga tillverkningsindustri det här är fråga om ställer proportionsvis stora anspråk på manlig arbetskraft. Under tidigare högkonjunktur har de dominerande företagen i såväl som gjort lovvärda och förhållandevis lyckade ansträng ningar att öka andelen kvinnliga anställda inom produktionen. För de båda kommunerna har detta varit av stor betydelse, emedan bristen på sysselsättning för kvinnor är ett stort problem. Under rådande lågkonjunkturläge har problemet förvärrats inte bara när det gäller kvinnor utan även i hög grad för ungdom. Det är därför av största vikt att en utökning av arbetsmarknaden sker på dessa orter. För att ett samhälle skall kunna fungera friktionsfritt behövs ett allsidigt näringsliv. En blandning av olika arbetsuppgifter är därför eftersträvansvärd. Lätta och tunga arbeten, praktiska och teoretiska, tekniska och administrativa bör ingå i lagom blandning, inte bara för att arbete skall kunna ges åt alla - kvinnor som män - utan därför att hela det samhälleliga klimatet mår bra av det. Den strukturförändring inom järn- och stålindustrin som förutses och som delvis redan inträffat får betydande genomslag i . Det är därför angeläget att länet ges resurser så att man på ett meningsfullt sätt kan påverka utvecklingen i områden som berörs av förändringar inom järn- och stålindustrin. Vi vet att det fanns en strävan från den socialdemokratiska regeringens sida att genom lämpliga åtgärder inom ramen för bl. a. industri- och regionalpolitiken söka åstadkomma en ökning av antalet sysselsättningstillfällen och en ökad differentiering av näringslivet. Utlokaliseringen av statlig verksamhet som kommit länet till godo har naturligtvis varit ett led i att förbättra sysselsättnings- och näringslivsstrukturen. Men snedstrukturen på bruksorterna är så markerad att fortsatta kraftiga åtgärder bör vidtas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar att regeringen vid företags nyetablering eller utlokalisering medverkar till att en differentiering av näringslivet på bruksorterna i åstadkoms. () () 1* 1978/79.