mot · G2022294 · 1979-03-26 00:00:00 — 1978/79 2294-2296 med anledning av propositionen 1978/79:127 om åtgärder för att Norrlandsfonden är ett viktigt instrument för att utveckla näringslivet och främja sysselsättningen i . Norrlandsfonden gör insatser på flera områden, varibland i form av stöd till forskning, utredningar, industriellt utvecklingsarbete och industriell utbyggnad. Genom riksdagsbeslut har verksamheten också uttryckligen inriktats på att uppmärksamma inlandets problem, vilket också har påverkat fondens låneverksamhet. Norrlandsfondens självständighet har gjort att den på ett aktivt och smidigt sätt kunnat verka som ett näringspolitiskt instrument och kunnat anlägga ett helhetsperspektiv på företagsutveckling. Den har också med större frihet än affärsbankerna kunnat gå in och stödja riskfyllda projekt. Därmed har fonden ofta blivit avgörande för ett projekts genomförande. Fonden har även haft avgörande betydelse vid rekonstruktioner av företag. Dess betydelse är också allmänt omvittnad av det berörda näringslivet. Näringslivs- och befolkningsutvecklingen har dokumenterats på ett mycket utförligt sätt bl. a. inom länsplaneringen och är väl kända. Tillbakagången inom de areella näringarna har inneburit utomordentligt svåra problem främst inom kommuner i det inre stödområdet. Strukturomvandlingen inom industrin har också i vissa regioner och på vissa orter skapat stora och svårlösta problem. har situationen för basindustrin blivit besvärlig, och speciellt för den tidigare mycket stabila gruvindustrin i är situationen ytterst allvarlig. Befolkningsförändringarna har i de fyra nordligaste länen inneburit dels en allmän urbanisering medförande problem i glesbygder, dels inomregionala svåra balansproblem och dels med kortare undantag balansproblem mellan de fyra nordligaste länen som helhet och landet i övrigt. Sysselsättnings- och befolkningsutvecklingen i de län som utgör Norrlandsfondens verksamhetsområde har inneburit och innebär utomordentligt starka krav på en effektiv regionalpolitik. En central del av denna måste med nödvändighet vara att skapa en ökad industrisysselsättning i . Tyngdpunkten i intresset för olika stödformer har förskjutits . Investeringsstödet, sysselsättningsstödet och transportstödet är etablerade stödformer , och deras förtjänster och brister kan bedömas relativt väl. I forskningsrapporter, i företagareföreningsutredningen, i sysselsättningsutredningen och i den s. k. fokuserades intresset i ökande grad till produktutveckling och marknadsföring. En annan viktig iakttagelse när man bedömer möjligheterna att skapa ny 1 1978/79. industrisysselsättning i är att utgångsläget i flera avseenden har förändrats relativt markant. Sålunda har många värdefulla arbetstillfällen kunnat skapas genom volymutbyggnad t. ex. av träindustri och mekanisk verkstadsindustri. Denna typ av expansion är relativt enkel, och investeringsstöd är ett utmärkt instrument. är bägge dessa vägar till väsentliga delar stängda av råvarubrist och överkapacitet. Möjligheterna att utveckla t. ex. ovan nämnda företag ligger i stället i vidareförädling och produktutveckling, vilket ställer helt andra och mycket svårare krav på företagen. Investeringsstödet är i detta sammanhang mindre intressant som instrument i samhällets regionalpolitik. Lokaliseringsstödet har i mycket hög utsträckning varit en källa för utbyggnad och expansion av redan befintlig verksamhet. Det är knappast realistiskt att räkna med att detta förhållande ändras på något mera märkbart sätt. Detta innebär att det kommer att vara en mycket obetydlig förändringskraft inom de delar av landet där ett näringspolitiskt stöd sannolikt skulle göra största samhällsnyttan. Ytterligare en viktig utgångspunkt vid överväganden kring Norrlandsfondens inriktning är det faktum att det stora behov av nyetableringar som finns troligen till ytterst ringa om ens till någon del kan lösas via omlokaliseringar av företag från andra delar av landet. Därmed har en utgångspunkt för samhällets regionalpolitik fundamentalt förändrats. I korthet innebär detta att samhället vid utformningen av regionalpolitiska medel etc. i väsentligt högre grad måste utgå från att problemen måste lösas inom . Det kan konstateras att man såväl vid analys av förutsättningarna för ökad industriell verksamhet i som vid värdering av olika instrument som samhället kan arbeta med kommer fram till att Norrlandsfonden har utmärkta förutsättningar att fylla en strategiskt viktig roll. Samma uppfattning ger också industriministern uttryck för i Norrbottenspropositionen. Fondens stadga medför stor frihet och innebär att man kan angripa problem med ett helhetsperspektiv. Insatserna kan formas efter problemets karakteristika. Vidare har fonden ett instrument för att stödja utvecklingsarbete som är utomordentligt slagkraftigt. Detta kombinerat med möjligheterna att bevilja högriskkrediter skapar en markerad profil hos Norrlandsfonden. Fonden bör också kunna ta initiativ till samlade norrländska grepp på marknadsföringssidan. har vissa försök gjorts i den riktningen. Fonden bör ha goda förutsättningar att t. ex. samla olika grupper av norrländska företag till gemensamma satsningar på export. Även om utvecklingsfonderna nu tillskapats, målgrupperna utvidgats och instrumenten förbättrats anser vi att det finns behov av det särskilda regionalpolitiska näringslivsorgan som Norrlandsfonden utgör. Det är däremot viktigt att gränsdragningen mellan de båda organen som gemensamt riktar sig till näringslivet klarläggs. Framför allt torde Norrlandsfonden ha en strategisk betydelse för stödjandet av innovationer och nyckelsatsningar t. ex. vad avser utnyttjandet av de norrländska råvarutillgångarna. beslutade (NU 1978/79:16) att Norrlandsfonden t. v. skulle fl fortsätta sin verksamhet enligt tidigare beslutade riktlinjer. Därvid förutsattes att en utvärdering inom industridepartementet av fondens verksamhet skulle leda till en proposition . Så kommer inte att ske. 1 stället aviserar föredragande statsrådet att en särskild utredare skall tillkallas för att närmare överväga i vilka former insatserna för att främja näringslivet i bör lämnas. Mot denna bakgrund anses att Norrlandsfonden enligt nuvarande riktlinjer skall få fortsätta under . Enligt vår uppfattning leder denna korta tid för fondens fortsatta verksamhet till en osäkerhet , som allvarligt riskerar att försämra fondens arbetsmöjligheter. Det blir svårt för fonden att agera effektivt och kraftfullt som näringspolitiskt instrument när dess långsiktiga överlevnad är satt i fråga. Vidare försvåras avsevärt möjligheterna att rekrytera kvalificerad personal, när osäkerhet råder om fondens framtid och därmed sammanhängande anställningstrygghet för personalen. Norrlandsfondens betydelse är stor och ifrågasätts inte heller i propositionen. Därför finns det starka skäl som talar för att bör besluta om att fonden skall fl fortsätta sin verksamhet för att ge stabilitet och förutsättningar för en tillfredsställande personalrekrytering. Vi anser därför att fonden bör fl fortsätta sin verksamhet till och med utgången av . Denna mening bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en med förlängd verksamhet för Norrlandsfonden. () () 1* 1978/79.