mot · G302879 · 1979-01-01 00:00:00 — av m. fl. om placering vid av professuren i historisk demografi Regeringen uppdrog åt () att i samråd med (), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) samt forskningsrådsnämnden (FRN) utreda och komma in med förslag rörande organisation och lokalisering av demografisk forskning i . skulle i samband härmed lämna förslag i fråga om placering och tidpunkt för inrättande av en tjänst som professor i historisk demografi. Ovannämnda institutioner och myndigheter beslöt enhälligt rekommendera, att professuren i historisk demografi placeras vid i . Vägledande för samrådsgruppens och beslut var en strävan att snabbt söka åstadkomma en utbyggd forskning i historisk demografi kring en kvalificerad forskare. Detta kunde bäst åstadkommas genom att professuren placeras i , eftersom där redan finns en större historisk-demografisk forskargrupp inom ramen för det familjehistoriska projektet, som finansieras av och av . Man påpekade också vikten av att innehavaren av professuren kan ha nära kontakt med de samhällsvetenskapligt inriktade demografiska institutionerna i bl. a. den nyinrättade databasen i samt att de centrala arkiven finns på kort avstånd från . anförde vidare det angelägna i att de för uppgiften bäst ägnade vetenskapsidkarna kan förvärvas och behållas för den historiskdemografiska forskningen. En förutsättning härför är, enligt mening, professurens förläggning till . Med förbigående av den enhälliga rekommendationen från ovanstående nämnda, tungt vägande instanser har regeringen i budgetpropositionen ändå föreslagit att professuren förläggs till . Förslaget görs under hänvisning till att det i finns en demografisk databas, vars huvudsakliga datamaterial omfattar sju svenska socknar 18201900. Med stöd av och har den ovannämnda forskargruppen i under en lång följd av år arbetat med historisk-demografiska frågeställningar. Forskargruppen var från början främst inriktad på den 1979/80: 879 svenska utvandringen till . Inom ramen för det nuvarande familjehistoriska projektet arbetar man med forskningsproblem rörande befolkningsutvecklingen fram till nutid, där stor uppmärksamhet ägnas åt förändringarna i fertilitet och mortalitet, frågor som har hög aktualitet . Uppsalagruppens arbete har resulterat i inte mindre än 19 doktorsavhandlingar, 13 licentiatsavhandlingar och en rad andra, större publikationer. F. n. är 24 forskare såväl forskarstuderande som disputerande knutna till gruppen. Den helt övervägande delen av den historisk-demografiska forskningen i vårt land bedrivs i . Uppsalagruppen har väckt stor internationell uppmärksamhet och har ett väl etablerat tvärvetenskapligt samarbete med en rad institutioner, såväl i som i . Detta innebär att den under många års arbete förvärvade kompetens inom området som gruppen representerar i själva verket är en oundgänglig förutsättning för att en professur i historisk demografi skall kunna inrättas i . Med stor säkerhet skulle aldrig ett förslag om en professur i historisk demografi ha framkommit, om Uppsalagruppen inte existerat. Den historisk-demografiska forskningen kräver såväl speciella kunskaper i demografisk teori och metodik, i ett historiskt och samhälleligt perspektiv, som god förtrogenhet med alla de olika typer av källmaterial som står till buds för forskningen. Att bygga upp sådan vetenskaplig erfarenhet tar . Som påpekar är kompetens av detta slag som i rikt mått finns inom en förutsättning för att forskningen på området så snabbt och effektivt som möjligt skall kunna ge de resultat som krävs för att man skall komma till rätta med de aktuella befolkningsproblemen, både i och i resten av världen. Den historisk-demografiska forskningen kräver som nämnts ett långt större och mer varierat källmaterial än det begränsade utbudet från den demografiska databasen i , som huvudsakligen omfattar sju socknar . (har ca 2 500 socknar.) Större delen av detta material finns i , och landsarkiven, dvs. på nära åtkomliga avstånd från . Det bör påpekas, att Uppsalagruppen i mån av behov med lätthet kunnat utnyttja databasens resurser geografisk närhet är som bekant inte något krav vid användning av datoriserat material, i synnerhet som historiska institutionen i har en egen dataterminal. Det måste anses som en allvarlig felinvestering av värdefulla resurser, om de gjorda satsningarna från och på historisk demografi vid det familjehistoriska projektet inte fullföljs och vinner en fastare form. Den historisk-demografiska professuren bör därför lokaliseras till den plats, där såväl forskarresurser som kompetens och forskningsunderlag finns. 1979/80: 879 Med anledning av det anförda hemställs att beslutar placera professuren i historisk demografi vid . () ()