mot · G2022248 · 1979-03-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken Kärnkraftverket i Simpevarp, , var års energipolitiska beslut avsett att utbyggas med en tredje reaktor, O lil. En bred riksdagsmajoritet ställde sig också 1975 bakom förslag om minst 11 kärnkraftsreaktorer,bland vilka ingick O III:an. I har - grundat på statsmakternas beslut - samtliga politiska partier direkt eller indirekt med undantag för kommunisterna tillstyrkt byggandet. Detta skedde när kommunen hade att avge yttrande enligt § 136 a, byggnadslagen. Uppförandet av en kärnkraftsreaktor är ett stort byggnadsprojekt som kräver lång planeringstid. På ett tidigt stadium måste den berörda kommunen i sin planering beakta de effekter som etableringen av en arbetsplats för drygt tusentalet personer av fem till medför i olika avseenden. Bostadsfrågan för anläggningspersonal i en sådan situation har särskilt stor betydelse för den kommunala planeringen. Andra frågor som den berörda kommunen i detta sammanhang har att bevaka är också ordnandet av allmän och kommersiell service. Utredningen rörande miljöproblem m. m. i vissa industriområden (UMI) har i sitt betänkande SOU 1975:44 bl. a. behandlat större industrietableringars inverkan på kommunernas planering. I betänkandet framställs krav på avsevärt bättre boendeförhållanden för byggnadsmontagearbetare m. fl. De vanligen använda baracklägren i mer eller mindre omedelbar anslutning till arbetsplatsen anses i enlighet med de fackliga organisationernas krav böra ersättas med i princip samma boendestandard som gäller för permanent boende. Anläggningspersonalen aktualiserade starkt boendefrågan under uppförandet av andra reaktor, O II. Kraven på bättre bostadsförhållanden var berättigade. Under intryck av diskussionerna om boendefrågorna för O II,bostadsområden och tidigare nämnda betänkande SOU 1975:44 inriktade på allvar sin planering och sitt bostadsbyggande för att så långt som möjligt på ett tillfredsställande sätt möta behovet av tillfälliga bostäder för anläggningspersonalen vid uppförandet av Realiserandet av planerna grundade kommunen på statsmakternas och vederbörliga myndigheters 1975 givna tillstånd för anläggandet av O III med påbörjan på byggplatsen vid Simpevarp. bostadsbyggandet samordnades så långt som möjligt med kraftverkets personal- och tidsplanering. Den oklarhet som rått angående kärnkraft och energipolitik har medfört att byggnationen av O III:an vad avser arbete på anläggningsplatsen ännu ej igångsatts. Tillverkningen inom verkstadsindustrin av olika komponenter till reaktor O lil har dock fortsatt om än i långsam takt. Resultatet av uppskovet med starten av anläggningsarbetet för O III har för kommunens del blivit ett stort antal tomma lägenheter som byggts speciellt för anläggningsarbetarna. Hyresförlusterna för de i regi byggda tomma lägenheterna har ökat allteftersom tiden för byggstart O III uppskjutits. Ovisshet och omläggning av bostadsproduktion har varit kostnadskrävande och har gett negativa återverkningar på arbetsmarknaden med de konsekvenser detta medför. I regeringens proposition 1976/77:53 med förslag till lag om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle m. m. behandlades bl. a. ersättningsfrågor vid eventuell avveckling av pågående kärnkraftsprojekt. På s. 19 sades det bl. a. vara riktigt att en eventuell avveckling av pågående projekt kunde ske på ett sätt som tog all rimlig hänsyn till arbetstagarnas och berörda kommuners intressen. Byggandet av en tredje reaktor vid synes nu kunna bli en verklighet. I nu föreliggande proposition 1978/79:115 nämns inget om vad uppskovet fått för konsekvenser för kommuner och regioner som oförskyllt drabbats av den villrådighet som kännetecknat energipolitiken och fram till . Det bör klargöras hur en kommun skall ersättas för sina kostnader av uteblivna hyror i en bostadsproduktion som avpassats till byggandet av ett kärnkraftsprojekt, när byggandet genom statliga åtgärder - eller uteblivna åtgärder - kraftigt senareläggs. I en sådan situation måste en kommun ges rätt att få kostnader för sina åtaganden ersatta av staten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kommun som oförskyllt åsamkats kostnader genom oklarheten om den framtida energiutbyggnaden erhåller skälig ersättning härför. () () GOTAB 61830 Slockholm 1979