mot · G2022427 · 1979-03-29 00:00:00 — företagen avdragen i stället kunna ökas från 400 till närmare 1 000 milj. kr. Det inkomstbortfall som avdragen sålunda skulle medföra i fråga om skatteinkomster bör kompenseras genom motsvarande höjning av den generella inkomstskatten för företag. Behovet av ökning kan beräknas utgöra . Den statliga bolagsskatten bör sålunda höjas från för att finansiera den föreslagna ökningen av forsknings- och utvecklingsavdragen. Omläggningen skulle få den innebörden att den statliga vinstskatten skulle förskjutas från företag med omfattande forskningsarbete till företag med mindre sådan verksamhet. Stimulanseffekten skulle härigenom ytterligare understrykas. Ett problem i sammanhanget är att avdrag endast kommer sådana företag till godo som redovisar vinst, därför bör företag som inte redovisar vinst få möjlighet till ett särskilt bidrag. Bidraget bör då självfallet i likhet med vad som gäller investeringsavdragen utformas med hänsyn till skatteeffekten, dvs. utgå av avdragsbeloppets storlek. De föreslagna ändringarna bör gälla . En annan åtgärd som kan få stor betydelse för att stimulera intresset för satsningar inom forskning och utveckling i industriföretagen är att öppna en möjlighet att använda investeringsfonderna även för detta ändamål. Härigenom skapas förutsättningar för en mer planmässig uppläggning utav företagens forsknings- och utvecklingsarbete. Företagen kan göra avsättning till fonderna med goda vinster och kan sedan frigöra dessa medel i nedåtgående konjunkturer, då som vi tidigare framhållit risken är stor att verksamheten annars krymps. Mot den bakgrunden menar vi att de förslag om möjlighet att utnyttja investeringsfonderna för forsknings- och utvecklingsarbete som presenterades av företagsskatteberedningen i dess betänkande (SOU 1977: 86) bör genomföras. Yrkanden i dessa frågor har lagts fram i en särskild motion. 4.2 Stöd till uppfinnare Uppfinnare och andra tekniskt kreativa personer spelar en viktig roll för innovationsverksamheten och produktförnyelsen inom näringslivet. Statistiska undersökningar har visat att uppfinnare, inom industrin eller fristående, svarar för den övervägande delen av alla patent. Mycket tyder på att det finns en betydande potential i form av idérikedom och uppfinningsförmåga hos enskilda människor som skulle kunna utnyttjas betydligt bättre än vad som sker. Uppfinnare och andra innovatörer arbetar ofta under villkor som i flera avseenden är mindre tillfredsställande. Många upplever problem med sin ekonomiska försörjning och sociala trygghet som försvårar möjlighe 1978/79: 2427 terna till kreativt arbete. Att finna lokaler och verkstadsutrustning för experiment och tillverkning och provning av prototyper är också ofta besvärligt. Det ekonomiska stödet till de enskilda uppfinnarna behöver kraftigt förbättras. Vi har därför föreslagit att en särskild fond inrättas med resurser för att dela ut totalt 5 milj. kr. , t. ex. . vardera till 100 uppfinnare. Ett belopp av 5 milj. kr. bör anvisas under ett nytt anslag, benämnt Statens fond för stöd till uppfinnare. Yrkanden härom har framförts i vår partimotion 1978/79: 2020. Ansökan bör ske via de regionala utvecklingsfonderna och medlen fördelas av en särskild röndstyrelse med representanter för STU, industriverket, de regionala stiftelserna, utvecklingsfonden och företrädare för uppfinnarna. Stödet bör kunna utgå även än . Förutom stödet till personer som mer eller mindre på heltid ägnar sig åt innovationsarbete bör också möjligheterna att bättre ta till vara idéer och uppslag till ny eller förbättrad teknik från andra kreativa personer, t. ex. anställda inom företagen, uppmärksammas. Enligt en rapport av professor är antalet potentiella uppfinnare bland arbetare betydande. En undersökning av olika verkstadsföretag visade att mellan av samtliga verkstadsarbetare är att betrakta som högkreativa. hade inte lämnat några förbättringsförslag över huvud taget. Det är angeläget att denna resurs som här finns i form av idérikedom baserad på praktisk erfarenhet utnyttjas i full utsträckning. 4.3 Styrelsen för teknisk utveckling Regeringen har i budgetpropositionen beträffande anslagen till forskning under utbildningshuvudtiteln förslagit en uppräkning av tillgängliga medel som uppgår till i genomsnitt . Det är en inte oväsentligt högre ökningstakt än vad som tillämpades för de budgetförslag som den borgerliga trepartiregeringen lade fram. Enligt vår uppfattning är det emellertid angeläget att anslagen till tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete ökas i minst samma takt som gäller den övriga statsfinansierade forskningen. Inte minst näringslivets behov av teknisk förnyelse understryker detta. Mot den bakgrunden anser vi att en anslagsförstärkning om ytterligare 20 milj. kr. är nödvändig för att finansiera styrelsens för teknisk utveckling utgiftsprogram. Dessa ökade medel bör användas dels för en förstärkning av STU:s allmänna verksamhet, dels för att stödja utvecklingsarbete som initieras av de anställda i företagen. Frågan om de anställdas medverkan i företagens arbete att ta fram nya produkter och att utveckla befintliga produkter har liksom diskussionen om alternativ produktion tilldragit sig stort intresse i den allmänna debatten. 1978/79: 2427 De anställdas direkta engagemang i framtagningen av nya produkter måste, för att bli framgångsrikt, grundas på en bred kunskap, inte minst om det egna företaget. I detta avseende torde vara exceptionellt väl rustat internationellt sett. De anställda har jämfört med de flesta andra länder en god utbildning och hög yrkesskicklighet. Dessutom är de insikter och den medvetenhet om företagens situation tekniskt, kommersiellt och finansiellt som finns samlad hos de anställda inom den svenska industrin unika. Denna kunskap ofta förringad av företagen själva, deras organisationer och de borgerliga partierna kommer att bli av största vikt för vår industriella utveckling. Också från denna sida sett är därför en fortsatt fördjupning av de anställdas insyn och medbestämmande i företagen inte bara angelägen utan helt nödvändig. Enligt vår uppfattning bör samhället aktivt stödja utvecklingsarbetet från arbetstagarnas sida inom företagen för att få fram nya och förbättrade produkter liksom alternativ produktion. Detta bör ske genom att en ny stödform skapas inom ramen för styrelsens för teknisk utveckling verksamhet. Vid STU bör sålunda en särskild ram för sådan produktutveckling finnas och med medel från denna ram bör man kunna finansiera utvecklingsprojekt med upp till två tredjedelar av utvecklingskostnaderna. Resterande tredjedel bör bestridas av vederbörande företag. Projekten bör utarbetas i nära samverkan mellan företagsledning och de anställdas organisationer vid företaget. Sådana projekt bör prövas av en särskild delegation som bör ha löntagarmajoritet. Stödet bör ges med villkorlig återbetalningsskyldighet, vilket innebär att i de fall projekten ger vinst bör återbetalning och räntebetalning till fonden kunna ske för att de återbetalade medlen skall kunna användas för andra utvecklingsprojekt. Yrkanden i dessa frågor har framförts i vår partimotion 1978/79: 2020. Det kan i detta sammanhang också erinras om de förslag som vi framfört i vår motion om sysselsättningspolitiken 1977/78: 893, som innebär att den s. k. 25-kronan skulle kunna utnyttjas för att göra det möjligt för anställda i företag att syssla med utvecklingsarbete. 4.4 Samhälleligt engagemang i stora utvecklingsprojekt av nationell betydelse En utomordentligt stor del av det samlade forsknings- och utvecklingsarbetet inom industrin i världen sker på direkta uppdrag av statliga organ i form av beställningar eller genom särskilda stödåtgärder. Forsknings- och utvecklingsarbetet inom militärindustrin intar här självfallet en dominerande plats. Även rymdforskningen spelar en utomordentligt stor roll i detta sammanhang. Härtill kommer utvecklandet av det fredliga utnyttjandet av atomenergin och andra typer 1978/79: 2427 av insatser inom energipolitiken vilka snabbt fått en kraftigt ökad betydelse . Datorindustrin är exempel på en annan del av industrin där omfattande samhälleliga utvecklingsinsatser är vanligt förekommande. Sambandet mellan samhällsinsatser och teknisk utveckling i industrin är härigenom alldeles uppenbart. Även i vårt land har samhällets insatser haft genomgripande betydelse för industrins utvecklingsarbete. Detta gäller inte enbart försvarsindustrin utan andra exempel kan också anföras. beställningar har haft stor betydelse för utvecklandet av en internationellt konkurrenskraftig turbinindustri samt också för tekniska lösningar av långdistansöverföring av starkström. upphandling av telesystem har haft en omvittnad stor betydelse för utvecklandet av en teleteknisk industri i av internationell toppklass. Exemplen kan mångfaldigas. Det råder ingen tvekan om att dessa åtgärder haft stor betydelse för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Enligt vår uppfattning är det väsentligt att samhället genom kraftfulla initiativ kan stimulera och initiera utveckling på en rad områden av stor betydelse för såväl samhällsutveckling som för våra framtida näringspolitiska möjligheter. Detta skulle innebära ett modernt fullföljande av en traditionell linje i den svenska samhällspolitiken. har en i förhållande till de flesta andra länder mycket väl utvecklad samhällsservice. I finns en tradition att lösa viktiga mänskliga behov via insatser i den offentliga sektorn. Detta gäller i hög grad inom sjukvården, undervisningen och kollektivtrafikens områden. Det är i hög grad väsentligt att den erfarenhet och det kunnande som finns på dessa områden även kan få en betydelse inom näringspolitiken. En ökad satsning på utvecklingsarbete inom dessa områden medför för det första att vårt lands förmåga att på ett ekonomiskt riktigt sätt kan lösa för medborgarna väsentliga och angelägna behov. Förbättrad teknisk utveckling och ytterligare framsteg på detta område är alltså av största betydelse för medborgarna i gemen. Det är emellertid också väsentligt att detta utvecklingsarbete bedrivs på ett sådant sätt att resultaten härav kan nyttiggöras även för den svenska industrins utveckling och dess export. Härigenom kan den svenska tekniken och de erfarenheter som vunnits i vårt land nyttiggöras i andra länder som produktion och sysselsättning tillskapas i vårt land. Över hela världen pågår en tendens till en växande offentlig sektor och en växande insikt hos de politiska organen om att angelägna mänskliga behov måste tillgodoses i kollektiva former. Detta innebär att om vi kan komma fram till bra och internationellt sett slagkraftiga lösningar så torde också en växande marknad stå till förfogande. Det är mot denna bakgrund som vi från socialdemokratins sida vid ett 1978/79: 2427 flertal tillfällen aktualiserat frågan om inrättande av särskilda samhälleliga utvecklingsbolag. På detta sätt kan även de sociala målen kombineras med en utvecklingsinriktad näringspolitik. De höga krav på levnadsstandard, livsmiljö och samhällsservice som finns i vårt land kan på detta sätt bli en fördel för vår industriella utveckling och framtid. Vi vill därför i detta sammanhang upprepa vårt krav om att tre nya utvecklingsbolag startas två i samarbete med representanter från primärkommunema och ett tredje i samarbete med landstingen. Vi vill aktualisera ytterligare två utvecklingsbolag för miljö- resp. energiteknik. Det första utvecklingsbolaget skall ha som uppgift att lägga ut en beställning av rationella och ekonomiska transportsystem. Här aktualiseras bl. a. system för kollektiv storstadstrafik som skulle kunna sättas i praktisk tillämpning . På det gemensamma bolaget bör ligga ansvaret för att formulera en kravspecifikation och även att finansiera en del av de gemensamma utvecklingskostnaderna. Likaledes bör staten i samarbete med representanter för primärkommunema skapa ett utvecklingsbolag för beställning och utveckling av hjälpmedel inom utbildningsområdet. Den internationella marknaden för dessa produkter befinner sig i en utomordentligt snabb expansion. De svenska företag som har varit verksamma på detta område bör om deras resurser förenas kunna få en betydande internationell konkurrenskraft. Bolaget bör här på motsvarande sätt uppträda som systembeställare och bidra med finansieringen av utvecklingskostnaderna. Ett tredje nära till hands liggande område för denna typ av utvecklingsbolag gäller medicinsk teknik. Den delvis splittrade upphandling som sker på detta område i vårt land har medfört en motsvarande splittring av produktionsresurserna och av det tekniska utvecklingsarbetet. Ett gemensamt utvecklingsbolag bör här verksamt kunna bidra till att skapa en konkurrenskraftig tillverkningssektor av medicinska produkter i vid mening. Det fjärde utvecklingsbolaget gäller miljövårdstekniken. Vårt land har tidigare än de flesta andra utformat en medveten miljövårdspolitik. Vi har en långtgående lagstiftning för att skydda miljön och människors hälsa och vi har inrättat myndigheter med särskilt ansvar för miljövården. Svenska företag har också framgångsrikt utvecklat teknik för t. ex. vatten- och luftrening. Det bör finnas goda möjligheter att genom samverkan mellan kommuner, industriföreträdare, myndigheter och forskare stimulera utveckling av ny teknik inom miljövården. Det gäller t. ex. avfallshantering. De växande mängderna avfall från hushåll m. m. utgör ett allvarligt problem från 1978/79: 2427 både resurs- och miljövårdssynpunkt. Det finns ett stort behov av tekniska lösningar för återvinning och hantering av avfallet på ett miljövänligt sätt. Ett viktigt område är också utveckling av mätinstrument och indikatorer som snabbt och enkelt kan påvisa och mäta olika typer av föroreningar t. ex. i luften. Inte minst för arbetsmiljöförbättringar torde dessa ha en utomordentligt stor betydelse. Mot den bakgrunden finns det starka motiv för ett samhälleligt utvecklingsbolag på detta område. Inom energiområdet har tidigare nära samarbete mellan det statliga vattenfallsverket och företag som Asea och LM lett till avancerad teknisk utveckling såväl i fråga om energiproduktion som energiöverföring. Den teknik som utvecklats har också gett framgångar på exportmarknaden. Det pågår nu ett intensivt forsknings- och utvecklingsarbete för att ta fram nya energikällor. Enligt det av 1978 under stor enighet beslutade programmet för energiforskning bör de svenska insatserna koncentreras till tre områden: vindkraft, energiskog och annan biomassa samt solenergi för uppvärmning. Framför allt i fråga om solvärme visar de preliminära forskningsresultaten lovande resultat när det gäller möjligheterna att snabbt få fram användbar teknik med gynnsamma miljöeffekter. Samhället har, som den socialdemokratiska partikongressen 1978 uttalade, ett övergripande ansvar för att underlätta införandet av såväl solvärme som andra nya energikällor genom bl. a. forskning, utveckling, produktion och upphandling. Med samhälle avses då såväl stat som kommun. Genom ett utvecklingsbolag där såväl kommuner, allmännyttiga och kooperativa bostadsföretag, industri och forskare finns representerade bör nya tekniska lösningar kunna stimuleras och praktiskt tillämpas. Därigenom tillgodoses vårt eget lands behov av nya energiformer som kan ersätta en del av oljeförbrukningen som möjligheter till export bör öppnas. Det gäller också teknisk utveckling i fråga om energiöverföring t. ex. genom hetvattentunnlar som är av stort intresse för att kunna utnyttja spillvärme t. ex. från existerande kärnkraftverk och där svensk teknik har stora möjligheter att hävda sig internationellt. bör fatta beslut om att inrätta särskilda utvecklingsbolag för dessa fem områden. Inledningsvis bör de tillföras ett aktiekapital på vartdera 5 milj. kr. För den fortsatta verksamheten bör de få sin finansiering från den av oss föreslagna struktur- och industriutvecklingsfonden. Dessa yrkanden ersätter de som framförts av oss i partimotionen 1978/79: 2020. Den särskilda näringspolitiska delegationen har i sitt betänkande Vägar till ökad välfärd tagit upp frågan om nationella utvecklingsprojekt och bl. a. framfört förslag om sådana stora insatser på områ 1978/79: 2427 den som informationsteknik, mikroelektronik och bioteknik. Starka motiv kan även finnas för projekt inom sådana områden som att utveckla kemisk produktion från inhemska råvaror och inom området materialforskning. Den näringspolitiska delegationen framhåller att områdena informationsteknik, mikroelektronik och bioteknik spänner över mycket breda områden. Det är därför enligt delegationens mening nödvändigt att begränsa de omedelbara insatserna till sektorer som kan ge befintlig industri ökad konkurrenskraft och möjliggöra etablering av ny konkurrenskraftig produktion. De insatser som erfordras i form av statlig stimulans för de tre föreslagna områdena beräknas av delegationen uppgå till storleksordningen några 100 milj. kr. under en följd av tre till . För varje område bör enligt delegationen etableras en projektdelegation med kompetens inom teknik och industri vars uppgift blir att behandla frågor av väsentlig betydelse för bedömning av hur insatserna skall inriktas och utformas. Det blir angeläget för dessa projektdelegationer att noga följa den internationella utvecklingen inom resp. områden och att med utgångspunkt från svensk industris och teknologis förutsättningar utpeka de sektorer som man i första hand skall satsa på. När det gäller informationsteknik diskuterar delegationen särskilt utvecklingen i fråga om kontors- och förvaltningsinformation som man framhåller internationellt tilldrar sig ett stort intresse. Det samlade behovet i världen av sådana utrustningar och system är stort. Vi står inför en ny typ av automation med betydande effekter. Så har exempelvis initierat ett begränsat utvecklingsarbete inom ett projekt som givits beteckningen Kontor 85. Svensk industri måste inom detta område göra stora utvecklingsinsatser, som i hög grad är riskbetonade. Dessutom måste erforderliga resurser byggas upp. Under förutsättning att en tillräcklig insats snabbt kan göras kan flera företag i ges möjlighet att täcka delar av vårt stora nationella utrustningsbehov och dessutom ges internationell konkurrenskraft. När det gäller mikroelektronik framhåller delegationen att inneburit en sällsynt snabb expansion. En kontinuerlig utveckling mot produkter med ökat antal komponenter per enhet, ökad driftsäkerhet, minskad energiförbrukning och lägre pris har skett och denna utveckling fortsätter med tills vidare oförminskad hastighet. Mikroelektronikens betydelse för många olika branscher har insetts av större i-länder, och mycket stora statliga satsningar görs f. n. Exempelvis har engelska regeringen beslutat om en satsning av storleksordningen . De komponenter som denna teknologi frambringar utgör basen för informations 1978/79: 2427 tekniken t. ex. inom teleteknik, mätinstrument, datamaskiner i industriella processer och övervakningssystem, militära vapensystem, kultur och underhållning. Rationell användning av mikroelektronik är mycket angelägen för många industrier som varit baserade företrädesvis på rent mekanisk teknologi. Kännetecknande för vissa delar av den mekaniska industrin är att den i stor omfattning saknar erforderligt kunnande för att med framgång integrera mikroelektronik i sina mekaniska produkter. Enligt delegationen bör därför åtgärder vidtas för att göra den mekaniska industrin mera medveten om tendenserna och att till denna överföra ytterligare kunskaper om elektroniken. Det är annars stor risk att mekanisk industri slås ut av utländska konkurrenter som tidigt insett behovet av integration med elektronik och lyckats med detta. För systemutveckling och eventuellt även för tillverkning av hårdvara av typen kretskort baserade på komponenter från halvledarindustrin skulle intresserad industri kunne etablera ett gemensamt företag med hög kompetens. I flera sammanhang utpekas verkstadsindustrin som en av våra viktigaste tillväxtindustrier . Det är inte minst av denna anledning viktigt att tillväxtförutsättningar skapas. Biotekniken grundar sig på det förhållandet att vissa levande organismers ämnesomsättning leder till produkter av stort värde för människor och djur. Till dessa produkter hör livsmedel, läkemedel, energiråvaror. Sakkunskap i , och bedömer biotekniken som en av de viktigaste källorna till framtida ekonomisk utveckling. De biotekniska processerna är resurs- och energisnåla och kan leda till en drastisk kostnadsreduktion. Processerna är ganska oberoende av anläggningsstorlek. Området är kunskapsintensivt och har på berörda basforskningsområden en god tradition och forskare vilka hävdar sig väl internationellt och varit internationellt ledande. Det finns inom industrin i berörda näringsgrenar goda traditioner och processtekniskt kunnande av det slag som biotekniska tilllämpningar kräver. Även andra områden än de som behandlas av delegationen kan i detta sammanhang vara av intresse. Detta gäller t. ex. kemisk produktion från inhemska råvaror. efter har den kemiska industrin i världen i allt väsentligt inriktat sin produktion och sitt utvecklingsarbete på processer med mineralolja som bas. Många kemisk-tekniska utvecklingslinjer från andra råvaror var aktuella ännu , men har fått stå tillbaka i konkurrensen med den billiga oljan. Det gäller bl.a. organisk syntes med kol och skogsråvara som bas. De stigande oljepriserna och den allt osäkrare oljemarknaden ger oss anledning att pröva vilka möjligheter som kan finnas att ut 1978/79: 2427 veckla konkurrenskraftig organisk kemiproduktion från andra råvaror än mineralolja. har genom sina naturtillgångar och sitt tekniska kunnande inom bl. a. skogsindustrin goda förutsättningar att göra betydelsefulla bidrag till denna utveckling. Härigenom kan nya möjligheter skapas att vidareförädla våra skogsråvaror. Det är också möjligt att en utveckling på detta område kan få betydelse för gruv- och mineralindustrin, t. ex. genom att möjliggöra ett gott utnyttjande av våra alunskiffrar. Ett utvecklingsprojekt på detta område kan komma att minska beroende av oljeimport. Det har därför ett naturligt samband med arbetet för bättre energihushållning, liksom med det arbete som bedrivs inom bl. Detta bolag bildades med statlig ägarmajoritet och med uppgift att bedriva utvecklingsarbete för att minska vårt beroende av olja som drivmedel i bilar. För att en mera betydande satsning på kemisk produktion från inhemska råvaror skall kunna komma till stånd krävs ett utvecklingsarbete av större omfattning än som kan förväntas av enskilda företag. Därför behövs ett statligt initiativ till en nationell satsning även på andra områden än de som kan tas upp av det särskilda utvecklingsbolaget för energiteknik. Det är nödvändigt att vi ägnar särskild uppmärksamhet åt sådana områden där det sker en teknisk utveckling som kan få återverkningar inom många olika industribranscher. Materialforskning är, jämsides med bl. a. elektroniken, ett sådant område. Det har skett en snabb internationell utveckling av nya plaster, keramiska material och kompositer (biandmaterial) med egenskaper som ibland överträffar vad som tidigare uppnåtts med metaller. Vårt land ligger sämre till på dessa områden än inom metallforskningen. Det finns anledning att väsentligt utvidga våra resurser för att följa och bidra till denna utveckling. Därvid skall också särskild uppmärksamhet ägnas åt arbetsmiljö- och andra miljöfrågor samt åt frågan om återvinning och användning. De närmare formerna för en sådan satsning på materialforskning bör utredas närmare. Utgångspunkten skall därvid vara att redan befintliga resurser för materialprovning m. m. skall utnyttjas. Det är angeläget att arbetet med projekt av denna typ snabbt kan komma till stånd. Vi föreslår därför att en särskild delegation inrättas med uppgift att leda arbetet med stora utvecklingsprojekt av nationell betydelse.