mot · G202812 · 1979-01-24 00:00:00 — av om folkrörelsernas roll i samhället Det finns knappast några delade meningarom vad folkrörelserna betytt för den demokratiska utvecklingen i vårt land. Det var i folkrörelseorganisationer av olika slag som de många missgynnade människorna kunde gå samman, skaffa sig kunskaper om samhället och sin egen situation, bli medvetna om sin kollektiva styrka och formulera sina krav på åsiktsfrihet, demokrati och social rättvisa. Folkrörelseorganisationerna blev deras egna, självständiga organ för debatt och opinionsbildning. Framför allt gav de röst åt dem som inte kunde komma till tals på annat sätt. Folkrörelserna har därför av tradition en central roll i det svenska folkstyret. Folkrörelserna var från början proteströrelser. De hade också mål och visioner om ett bättre samhälle. Därför var det naturligt för dem att på egen hand klara upp vissa gemensamma angelägenheter. De utvecklade en egen bildningsverksamhet med bibliotek, föreläsningar och studiecirklar. De byggde upp egna samlingslokaler, startade egen detaljhandel för livsförnödenheter, utvecklade egna trygghetssystem med livförsäkringar, sjuk- och arbetslöshetskassor osv. I praktisk handling visade de att de kunde gå i land med sådana uppgifter. Genom att samlas i självständiga organisationer kunde de många människorna också göra sig hörda och kämpa för sina egna ideal. Inom folkrörelserna utvecklades de demokratiska arbetsformerna och lades grunden för samhällets demokratisering. Sedan folkrörelsernas framväxt har det svenska samhället genomgått en betydande omvandling som folkrörelserna varit med om att driva fram. I många fall har idéer som utvecklats inom folkrörelserna resulterat i omfattande samhällsreformer. Därvid har även de praktiska erfarenheterna från folkrörelseverksamheten varit till ovärderlig nytta. som samhället har omvandlats har emellertid även förutsättningarna för folkrörelsernas arbete förändrats. Det gäller relationerna till stat och kommun. På en lång rad områden har det utvecklats ett samarbete mellan folkrörelserna och samhällets organ. Samhällets stöd till folkrörelserna har successivt byggts ut. 1 andra fall har samhället övertagit verksamheter som tidigare folkrörelserna haft ansvaret för. 1 det moderna samhället finns det också en rad andra tendenser som påverkar och i vissa avseenden försvårar folkrörelsernas arbetsmöjligheter. Nya tekniska landvinningar som televisionens genombrott är ett exempel, liksom den ökade levnadsstandarden, bilismen och befolkningsomflyttningen. En ökad konkurrens från kommersiella intressen, i många fall med internationell förgrening, har inneburit svårigheter för åtskilliga organisationer, när de vägrat att gå in på en ytligt kommersiell filosofi. har de förändrade förutsättningarna för folkrörelserna uppmärksammats i den allmänna debatten. Inte minst inom folkrörelserna själva har deras framtida roll diskuterats. Därvid har skett en kritisk granskning såväl av den egna verksamheten som av samhällets insatser och de kommersiella intressenas expansion. Folkrörelserna, som är fria och självständiga organisationer, avgör själva vilka arbetsuppgifter som de skall ha . Folkrörelsernas möjligheter att leva och utvecklas beror emellertid också på det klimat de kommer att få arbeta i, de förutsättningar som samhället ger. Folkrörelserna påverkas i hög grad av samhällsorganens beslut. Därför är det väsentligt att dessa fattas mot bakgrund av en genomtänkt strategi i syfte att bereda folkrörelserna största möjliga verksamhetsutrymme. Under den socialdemokratiska regeringen genomfördes en rad olika åtgärder, som syftade till att stärka folkrörelsernas ställning. a. skedde en successiv utbyggnad av samhällsstödet till folkrörelsernas verksamhet. I enlighet med folkrörelsernas önskemål påbörjades dessutom ett översynsarbete inom kommundepartementet som avsåg relationerna mellan samhället och folkrörelserna. Mot denna bakgrund av folkrörelsernas framtida situation är det väsentligt att detta arbete inte avtar utan fullföljs på en hög ambitionsnivå. Detta förutsätter att arbetet bedrivs så att det relativt snabbt är möjligt att komma fram till konkreta resultat som underlättar folkrörelsernas arbete. Folkrörelsernas roll i demokratin är härvid en av huvudfrågeställningarna. Folkrörelserna har i vårt land en betydelsefull roll i opinionsbildningen. Vid sidan om partierna svarar även övriga folkrörelser för en idéförankrad tvåvägsinformation. Detta är särskilt värdefullt mot bakgrund av de starka monopoliseringstendenser inom dagspressen som gör sig gällande på det lokala planet. En bred, mångskiftande och vital folkrörelseverksamhet med olika former av medlemsaktiviteter- möten, studier, kulturarrangemang och mycket annat - ger medlemmarna möjlighet att aktivt delta i debatten om olika samhällsfrågor. De kan ta upp nya frågor till belysning och debatt, frågor som de anser angelägna och som de vill aktualisera och söka stöd fö bland sina föreningskamrater, och de har i sina organisationer kanaler för att föra sina åsikter vidare, ställa krav och driva på. Att säkra och stärka folkrörelseorganisationernas möjligheter att arbeta och utvecklas kan därför ses som ett viktigt led i strävandena att vidga yttrandefriheten. Det gäller framför allt förden majoritet i vårt samhälle, som inte kan komma till tals i press, radio, TV och andra medier. På samma sätt som massmedierna kan och skall bevaka och kritisera bl. a. folkrörelserna, kan dessa också medverka i det viktiga arbetet att bevaka, kritisera och balansera massmedierna. Folkrörelserna utgör även ett betydelsefullt alternativ och komplement till Sammantaget finns det stort behov av information i samhällsfrågor, vilket motiverar ökade insatser från samhällets sida. Inför den fortsatta satsningen på information är det väsentligt att en ökande andel av medlen kommer folkrörelserna till godo. Formerna för myndigheternas kontakter och samarbete i informationsfrågor måste garantera folkrörelsernas integritet och självständighet. Av stor betydelse är att förutsättningarna för en allsidig belysning i massmedia av folkrörelsernas verksamhet förbättras. Ökat utrymme för folkrörelserna bör t. ex. beredas i journalistutbildningen och i fortbildningen för journalister. Lokalradions införande innebär en väsentligt förändrad situation för folkrörelserna på det lokala och regionala planet. Olika modeller för samarbete bör prövas. En utvärdering av de första årens erfarenheter från folkrörelsesynpunkt bör ske . Även när det gäller introducerandet av nya medier i större skala, t. ex. kabel-TV och videogram, är det angeläget att folkrörelserna bereds goda möjligheter att engagera sig alltefter önskemål i vad gäller såväl produktionssom distributionsledet. Uppgiftsfördelningen mellan samhället och folkrörelserna bör också behandlas i ett mera vidsträckt perspektiv. Någon en gång för alla given arbetsfördelning mellan samhället och folkrörelserna är inte möjlig att göra. Förutsättningarna varierar i takt med tiden, och samhällsutvecklingen för med sig förändrade betingelser för folkrörelsernas arbete. Under har uppgiftsfördelningen förändrats genom ändrat huvudmannaskap och genom ett utvidgat samarbete. framstår det som önskvärt att folkrörelserna bereds ett utökat utrymme på olika områden. Det kan emellertid inte vara aktuellt att flytta över tunga samhällsuppgifter på folkrörelserna. Men genom den möjlighet till social gemenskap som folkrörelserna erbjuder utgör de ett utmärkt komplement till samhällsinsatser. Annars kan det skymta ett samhälle där det inte längre finns utrymme för människorna att gå samman för att klara gemensamma problem eller för att tillgodose gemensamma behov och intressen. Olika modeller för samarbete mellan samhället och folkrörelserna bör utvecklas och prövas i försöksverksamhet. Syftet bör vara att med utgångspunkt i detta underlag klargöra inom vilka samhällsområden och vilka åtgärder som bör vidtas från samhällets sida för att bereda folkrörelserna ett vidgat verksamhetsutrymme. Detta bör ske i nära samarbete med de anställdas organisationer. Folkrörelsernas konkurrenssituation i förhållande till kommersiella intressen är en annan frågeställning som måste bli föremål för större uppmärksamhet från stat och kommun. Allt starkare intressen bryter sig in på områden där folkrörelserna bedrivit en idéburen verksamhet. De kommersiella värderingarna präglar framför allt fritids- och kulturområdet, där de uppmanar till en ytlig livssyn, där konsumtion blir ett självändamål. Detta är en utveckling som kan motverkas genom stat och kommun. Att sådana åtgärder måste kunna innefatta direkta begränsningar i verksamheter som har skadliga effekter måste betraktas som självklart. Men framför allt måste det innebära ett aktivt stöd till verksamhet som främjar ett eget skapande och självförtroende hos individer och grupper. 1 det sammanhanget är folkrörelserna en viktig tillgång. Ett genomgående problem för många folkrörelser är bristen på ändamålsenliga samlings- och föreningslokaler. En fast lokal utgör oftast en förutsättning för ett aktivt föreningsarbete. Särskilt gör detta behov sig påmint lokalt i nya bostadsområden. Mot denna bakgrund krävs en övergripande översyn av tillgången på och behovet av olika lokaler samt vilka kvalitetsmässiga krav som bör ställas. Av folkrörelserna själva initierad forskning av betydelse för folkrörelserna stöds främst genom statens folkrörelseforskningsdelegation. Denna forskning behöver byggas ut. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkrörelsernas roll i samhället.