mot · G2021277 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. Hemslöjden i har urgamla anor. Den gamla folkslöjden är ett verkligt kulturarv. Mönstrens, färgernas och materialets skönhet, föremålens ändamålsenlighet för tidens bruk i förening med kunnande i tekniskt hänseende är vad som utmärker den gamla folkkonsten. Vid industrins genombrott ungefär i mitten och slutet höll dock folkslöjden på att försvinna. Den nuvarande hemslöjdsrörelsen i vårt land byggdes upp omkring och erhöll sin livsdugliga form genom tillkomsten av hemslöjdsföreningar i alla län. Hemslöjdsföreningarna arbetar efter flera linjer och av dessa kan nämnas dels den ideella verksamheten som omfattar bevarandet av den gamla folkkonsten, information om material och tekniker av skilda slag, nyskapande på gammal grund för att föra traditionen vidare, dels affärsverksamheten, som i sig innefattar såväl tillverkning som försäljning. Tillverkningen har varit en viktig del av hemslöjdsrörelsen. Den har kunnat ge inkomster till hemmabundna människor, hemmabundna t. ex. på grund av barnpassning eller handikapp. Affärsverksamheten har likaså varit väsentlig för de människor som för egen del önskat tillverka produkter för hemmet. Då har Hemslöjden kunnat ge råd och anvisningar (ideellt) samt tillhandahålla material och förlagor. Det har vidare varit Hemslöjdens uppgift att inspirera till kundens eget skapande. Ett arbetsfält som har samma intresseområde som hemslöjden borde rätteligen vara terapin i alla dess former. För de pensionärer, handikappade eller sjuka människor, som kommer i åtnjutande av terapiverksamhet i olika former, borde det finnas ett avyttringsområde inom den egna regionen. Därför bör terapin kopplas närmare till hemslöjden. I stor utsträckning tillverkas runt om i ålderdomshem, dagcenter och sjukhus i vårt land samma slag av produkter som man finner inom hemslöjdens ram. Terapins produkter är i material eller halvfabrikat inköpta från stora försäljningsorganisationer för handarbetsindustrin. Genom en koppling mellan hemslöjden och terapin skulle den ena samhälleliga intresseorganisationen kunna stödja den andra. Terapin skulle kunna få sitt arbetsmaterial från hemslöjden, som i sin tur skulle kunna komma på konkurrenskraftig nivå med nuvarande försäljningsorganisationer till terapin. Härigenom skulle hemslöjden förutom att vara ett kulturbärande element även fylla en viktig uppgift ur sysselsättningssyn punkt för många människor som av olika orsaker är avskilda från den traditionella arbetsmarknaden. Stat och landsting har visat sin uppskattning av hemslöjden genom visst ekonomiskt stöd till verksamheten. Hemslöjdsföreningarna arbetar dock i ett ekonomiskt kärvt klimat. Genom samarbete och samverkan mellan terapi och hemslöjd skulle verksamheten vinna i styrka. En sådan uppläggning skulle ge affärsverksamheten en väsentlig funktion men också bidra till att sprida kännedom om hemslöjdens stora kulturella värde. Önskvärt är att kostnaderna för produkterna från detta slag av verksamhet i så stor utsträckning som möjligt skall bäras av köparen. Underlag för ökad konsumentupplysning och information om produkternas kvalitet och tillverkningssätt skulle säkerligen stimulera köpintresset. Vi tror att dessa förutsättningar kan uppnås genom ett sådant samarbete som vi föreslår mellan hemslöjd och terapiverksamhet. hemslöjdsutredning har i uppdrag att göra en översyn av gällande riktlinjer för det statliga stödet till hemslöjden. Utredningen är enligt direktiven oförhindrad att ta upp övriga frågor med anknytning till hemslöjdsverksamheten. Enligt vår uppfattning bör utredningen få i uppdrag att förutom översyn av statligt stöd till hemslöjdsföreningarnas rådgivning, utbildning och affärsverksamhet även granska förutsättningarna för ett närmare samarbete och samverkan mellan terapiverksamhet och hemslöjd enligt vad vi angett i motionen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa att motionen överlämnas till hemslöjdsutredning för beaktande av de i motionen framförda synpunkterna. (m) () () () . NISSER (m) ()