ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202843 · 1979-01-17 00:00:00 — 1978/79 843-850 av Per m. fl. om ansvar för olaga giftdeponering Det vid BT Kemi inträffade har upprört vida kretsar. Frågan har bl. a. varit föremål för justitiekanslerns prövning och miljöskyddsutredningen har fått tilläggsdirektiv. Något förslag till ändring och utökning av bestämmelser har inte lagts fram av utredningen i den del som gäller olaga giftdeponering, ett förhållande som måste anses märkligt. Till utredningen är fogad en reservation från de socialdemokratiska ledamöterna, och med hänvisning till motiveringarna i denna menar vi att en bestämmelse av karaktären måste tas in i 13 kap. BrB med följande lydelse: Har någon ulan alt vara förfallen lill ansvar enligt vad förut i detta kapitel är sagt, i marken olovligen nedlagt gift eller smittämne, dömes för olaga giftdeponering till böter eller fängelse i högst två dr. Till samma straff, som i första stycket, dömes den som i vatten eller luft olovligen spritt gift eller smittämne. Skulle den olaga giftdeponeringen vara att anse som ringa, md ej dömas till ansvar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om att i 13 kap. BrB ta in en bestämmelse om olaga giftdeponering i enlighet med vad som anges i motionen. P. O. () () MAJ () 1 1978/79.
mot · G202844 · 1979-01-17 00:00:00 — av Per m. fl. om ansvar för spridande av gift Giftspridning är straffbart enligt bestämmelserna i 13 kap. Dock krävs att spridandet skall ha inneburit en allmän fara för människor, djur eller växter. En sådan begränsning kan inte godtagas. Spridande av gift e. d. bör automatiskt innebära att man bedömer att allmän fara förelegat för människor, djur eller växter. Redan en otillåten gärning som medför risk för här angiven fara är så klandervärd att gärningsmannen bör bestraffas, oavsett om konkret fara kunnat visas i det enskilda fallet. Med dessa utgångspunkter har vi funnit att i 13 kap. BrB bör intas en bestämmelse av följande innehåll Den som handhar gift eller smittämne på så sätt som är ägnat att medföra risk för människors liv eller hälsa eller för djur eller växter, dömes till ansvar enligt vad som sägs i 13 kap. 7-9 §§ även om allmän Jära icke visats i det enskilda fallet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutarom att i kap 13 BrB ta in en bestämmelse om giftspridning i enlighet med vad som anges i motionen. P. O. () () MAJ ()
mot · G202846 · 1979-01-23 00:00:00 — av i om ett nytt polishus i Frågan om nytt polishus i har varit aktuell alltsedan polisväsendet förstatligades . Polishuset är ett över hus (byggt troligen 1870-1871) och uppfort som sjukstuga. Det kan sägas vara föregångare till . Viss om- och tillbyggnad för polisens behov verkställdes 1957-1958. Allteftersom åren gått har kraven på ytterligare lokaler ökat. har polisen tjänstelokaler på fem olika ställen i vartill kommer en arbetsgrupp i . Polisens garage för 11 fordon finns på 6 ställen ute i kommunen. Genom den rådande splittringen av de olika arbetsenheterna har den interna kommunikationen försvårats och arbetsförhållandena i övrigt blivit synnerligen besvärande. och länsläkaren har vid inspektion riktat grava anmärkningar mot tjänstelokaler och arrester. Vissa mindre förbättringsarbeten har måst göras beträffande arresterna, som i annat fall blivit helt utdömda. Personalens lokaler i det gamla polishuset kan på intet sätt sägas uppfylla nu gällande fordringar på en tillfredsställande arbetsmiljö. Man kan alltså konstatera att polisen i bedriver sin verksamhet inom otillräckliga, föga ändamålsenliga och splittrade lokaler, inrymda i ett flertal fastigheter. Saknaden av bl. a. tjänsterum, samlings-och undervisningsrum, utrymme för motion, hygien och förrådsutrymmen samt splittringen av polismästarens kansli och kriminalavdelningen medför mycket irrationell verksamhet. Splittringen och den dåliga lokalkvaliteten motiverar åtgärder för att ge verksamheten rationella och ändamålsenliga arbetsförhållanden. näringsliv genomgår f. n. en svår omställning bl. a. i varvsbranschen, men också byggarbetarsidan inger stora bekymmer. Det behövs många nya arbetstillfällen för att förhindra en snabbt stigande arbetslöshet inom denna sektor. Polishuset i är ett betydande projekt med stor betydelse för byggnadssysselsättningen. Det är därför viktigt att projekteringsarbetet påskyndas så att byggnadsarbetet kan sättas i gång . Med hänvisning till det framförda föreslås att hemställer hos regeringen att beslut fattas om byggande av polishus i så snart projekteringen är färdig och att projekteringsarbetet dessutom på grund av den akuta lokalsituationen måste påskyndas.
mot · G202847 · 1979-01-24 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av länsrätten i I föreliggande budgetproposition behandlas frågan om ny länsrättsorganisation. Propositionen tar också upp lokaliseringsfrågan. Då antog riktlinjer för den fortsatta regionalpolitiken (AU 1976/77:7) framhölls i fråga om offentlig verksamhet bl. a. vikten av att regeringen och myndigheterna har en positiv attityd till decentralisering och är aktiva när det gäller att genomföra förslag på området. Vidare beskrevs åtgärder för att förbättra den inomregionala balansen som en av regionalpolitikens viktigaste uppgifter . Som en följd härav har länsstyrelserna inom ramen för det delvis kontinuerliga länsplaneringsarbetet haft som en av sina uppgifter att ta fram decentraliseringsförslag rörande den offentliga sektorn inom länen. 1 flera län har därvid den nya länsrättsorganisationen tilldragit sig uppmärksamhet. Detta är naturligt, eftersom det är fråga om en omstrukturering och utökning av en sådan verksamhet som uttalande tar sikte på. Det kan också hävdas att viljan att fullfölja riktlinjerna här kommer att prövas, eftersom det är fråga om den första större organisationsförändringen av denna art sedan riksdagsbeslutet togs. Vid (KU 1977/78:47) behandling av trepartiregeringens principförslag angående fristående länsdomstolar förutsattes att regeringen i sin kommande prövning av lokaliseringsfrågan för länsrätter i varje län skulle undersöka om regionalpolitiska eller sysselsättningspolitiska skäl i särskilda fall kan motivera att länsrätten förläggs till annan ort än residensstaden. i har uttalat sig för en lokalisering av länsrätten till . Då de regionala organen bäst känner länets förhållanden bör deras synpunkter tillmätas avgörande betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att länsrätten i skall förläggas till . () ()
mot · G202848 · 1979-01-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:76 om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål I propositionen 1978/79:76 föreslås att det inte längre generellt skall krävas personundersökning för att villkorlig dom skall kunna meddelas. Detta sker genom en justering av 2 § personundersökningslagen. För att viss personinformation ändå skall finnas (utöver den som framgår av förundersökningsprotokollet) anför departementschefen i propositionen att sådan skall kunna inhämtas under förundersökningen. I yttranden över den ursprungliga framställningen i ärendet från har vissa remissinstanser ansett att detta förslag skulle kunna innebära att polisens redan nu ansträngda resurser belastas ytterligare. Av detta skäl avstyrker exempelvis hela förslaget. Föreningen ifrågasätter om inte underskattat det merarbete för polisen som skulle åstadkommas om förslaget genomförs. Enligt vår uppfattning får inte det föreliggande förslaget medföra en extra belastning för polisen. Det kommer det att göra, även om ett förenklat förfarande genom en speciell blankett användes. En framkomlig väg vore att den organisation som handhar de fullständiga personundersökningarna också får i uppgift att inhämta de uppgifter som erfordras enligt det förenklade förfarandet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande personundersökning vid villkorlig dom.
mot · G202849 · 1979-01-23 00:00:00 — om förkortade handläggningstider vid prövning av åtal mot unga lagöverträdare justitieutskott uttalade sig i två betänkanden (1973:26 samt 1974:10) mot de långa handläggningstiderna vid åtalsprövning mot ungdomar i åldrarna . Redan tidigare (Ds Ju 1973:5) hade brottskommissionen uttalat att åtgärder måste vidtas för att göra det möjligt för de berörda myndigheterna, dvs. polis, åklagare, sociala centralnämnder och domstolar, att behandla dessa ärenden med största skyndsamhet. Med anledning av dessa uttalade meningar presenterade en arbetsgrupp i brottsförebyggande rådet (Brå) i en rapport (1977:6) en rad förslag till åtgärder för att åstadkomma den önskade förkortningen av handläggningstiderna. Arbetsgruppen rekommenderade bl. a. att polisen skulle, så ofta det är möjligt, dela upp utredningar med flera gärningsmän. Man föreslog också ökad information till och samarbete med den unge och hans föräldrar (vårdnadshavare) genom bl. a. gmensamma diskussioner i samband med förhör hos polisen. Övriga rekommendationer från utredningen gällde större hänsyn till dessa ungdomsärenden vid utvecklingen av social jour och beredskap samt åtgärder för att stimulera det lokala samarbetet, bl. a. genom att åklagarna skulle knytas till de kommunala samarbetsorganen socialvårdskola-polis. En rad övriga förslag lämnades också, alla med avsikt att bl. a. åstadkomma ett enklare och effektivare förfarande vid handläggning av åtalsprövning mot underåriga lagöverträdare. Någon samhällets åtgärd med anledning av dessa förslag har ännu inte vidtagits. Det bör vara regeringen som initierar åtgärder enligt ovan nämnda uttalade önskemål från . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att anhålla hos regeringen om en skyndsam utredning om förkortade handläggningstider vid åtalsprövning mot ungdomar i åldrarna .
mot · G202852 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. Med anledning av avslöjandena om Säpos verksamhet med åsiktsregistrering och telefonavlyssning har kommunisterna i motionen 1978/79:221 begärt attén parlamentarisk utredning granskar verksamheten och föreslår åtgärder för att trygga medborgarnas rättssäkerhet. Mot denna bakgrund yrkas att uttalar att Säpos verksamhet enbart inriktas på att motverka spionage och förebygga fascistiska ligors verksamhet, att hos regeringen begär att den del av verksamheten som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhet upplöses samt att anslaget till särskild polisverksamhet reduceras i enlighet därmed. I motionen 1978/79:221 har kommunisterna föreslagit en parlamentarisk utredning för att granska säkerhetspolisens verksamhet och föreslå åtgärder i syfte att trygga medborgarnas rättssäkerhet. Bakgrunden till kravet är bl. a. vad som framkommit om att bedriver åsiktsregistrering och telefonavlyssning som står i strid med grundläggande medborgerliga rättigheter. Stark oro har kommit till uttryck över de metoder använt. Inte minst inom pressen har farhågor uttalats för att anonymitetsskyddet är i fara. kommunisterna har i riksdagsmotioner hävdat att Säpos verksamhet endast skall inriktas på att motverka spionage och förebygga fascistiska ligors verksamheten den del av Säpos organisation som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhet skall upplösas och att anslaget till särskild polisverksamhet skall reduceras i enlighet därmed. Mot bakgrund av de nya avslöjandena om åsiktsregistrering, telefonavlyssning och utelämnande av uppgifter till arbetsgivare måste restriktivt pröva anslagsgivningen till Säpos verksamhet, i avvaktan på resultatet av den begärda parlamentariska utredningen. Den i budgetpropositionen begärda uppräkningen av anslaget till särskild polisverksamhet är inte godtagbar. Åsiktsregistrering och telefonavlyssning, som inte har samband med uppgiften att motverka spionage o. d., förefaller ha sådan omfattning att en minskning av anslaget i stället är befogad. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening uttalar att säkerhetspolisens verksamhet i fortsättningen enbart skall inriktas på att motverka spionage och förebygga fascistiska ligors verksamhet, 2. att hos regeringen hemställer att den del av säkerhetspolisens organisation som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhet upplöses, 3. att anslaget till särskild polisverksamhet i propositionen 1978/ 79:100, bil. 5, punkten B 4, reduceras i enlighet därmed. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202853 · 1979-01-23 00:00:00 — om nya tjänster vid kriminalvårdsanstalterna Det tilltagande narkotikamissbruket vid våra kriminalvårdsanstalter behöver ingen närmare presentation. Trots alla ansträngningar som görs av både vårdare och annan personal fortsätter insmugglingen av narkotika. har, för att kunna förbättra situationen, vid de mest utsatta anstalterna begärt att för /80 få inrätta 13 nya tjänster som vårdare. Denna framställning har icke beaktats vid medelstilldelningen. Villkoret för att en intagen vid frigivningen skall kunna klara arbete och sin sociala situation får nog anses vara att han är narkotikafri. Även i ett ansträngt budgetläge måste det vara ett samhällsekonomiskt intresse att så snabbt som möjligt begränsa missbruket av narkotika. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om nya tjänster vid kriminalvårdsanstalterna.
mot · G202855 · 1979-01-23 00:00:00 — av m. fl. om vissa omprioriteringar av medelsanvisningen inom ansvarsområde Förslagen budgetpropostion präglas enligt uttalanden i densamma av generell stramhet i anslagsberäkningarna och återhållsamhet med nya utgiftsanspråk. Vi instämmer i att det är nödvändigt att hålla statsutgifterna på en så begränsad nivå som möjligt utan att nödvändiga och angelägna uppgifter därför eftersätts. I vad gäller ansvarsområde anser vi vissa omprioriteringar möjliga vilka också medför vissa besparingar för statsverket. Under punkten B 5. : Diverse utgifter begär föredraganden ett från innevarande budgetår ökat anslag med 4 milj. kr. (från 4,63 milj. kr. Som motivering anförs endast att anslaget föregående år belastats med drygt 7 milj. kr. för inkvartering av utlänningar i avbidan på utredning om vederbörande skall få stanna i riket. Med hänsyn till att sådana utredningar kan antas komma att ske snabbare än tidigare och då motivering i övrigt saknas anser vi att uppräkningen av anslaget kan begränsas till 3 milj. kr. Under punkten D 4. Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. begärs medel för ytterligare två tjänster som sekreterare vid bostadsdomstolen. Kostnaden härför beräknas till . Då någon närmare motivering för behovet av tjänsterna inte angetts och med hänsyn till rådande budgetläge, anser vi oss inte kunna biträda förslaget om inrättande av dessa tjänster. Av punkten B 2. : Inköp av motorfordon m. m. framgår av begärt anskaffning av särskild stabiliseringsutrustning till tre helikoptrar för . Motivet härför är att öka flygsäkerheten vid ambulansflygningar under mörker och undersvåra väderleksförhållanden. Föredragande statsråd synes dock endast ha begärt medel för en helikopter. Det synes oss från allmänt humanitär och från sjukvårdssynpunkt ytterst angeläget att de förbättrade säkerhetsanordningarna kan anbringas på samtliga tre helikoptrar som föreslagit. Oaktat det budgetläge vi ovan nämnt anser vi därför att ytterligare . bör anvisas under denna punkt. Åberopande det anförda hemställer vi att 1. under punkten B 5. : Diverse utgifter, bilaga 5 till propositionen 1978/79:100, anvisar ett i förhållande till rege ringens förslag med . sänkt förslagsanslag av , 2. under punkten D 4. Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m., bilaga 5 till propositionen 1978/79:100, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag sänkt anslag med . 3. under punkten B 2. : Inköp av motorfordon m. m., bilaga 5 till propositionen 1978/79:100, anvisar ett i förhållane till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. () ()
mot · G202857 · 1979-01-24 00:00:00 — av om viss ändring i hyreslagen 120 § i hyreslagen stadgas att om avtal om tiden för betalning av hyran inte har träffats skall hyran betalas senast den sista vardagen före varje kalendermånads början eller,om hyran beräknas än en månad, senast sista vardagen före början av den tid för vilken hyran beräknas. Det stadgas också i samma paragraf att för bostadslägenhet som omfattar högst fyra rum, varvid kök räknas som rum, får dock den hyra som belöper sig på annan kalendermånad än den första betalas senast sista vardagen före månadens början även om avtal träffats om tidigare förfallodag. Innebörden av denna paragraf är sålunda att den som hyrén mindre lägenhet, oberoende av vad som avtalats i hyreskontraktet om den period för vilken hyran skall erläggas, kan betala månadshyra, men motsvarande möjlighet ges inte hyresgäst med större lägenhet. Under de förhållanden som råder på bostadsmarknaden krävs det mod av den enskilde när han skall teckna ett hyresavtal om en större lägenhet (större än tre rum och kök) att inte acceptera en av hyresvärden föreslagna hyresbetalning än en månad. Risken att gå miste om lägenheten kan upplevas som alltför stor. En hyresgäst som bebor en större lägenhet och som en gång har godkänt ett avtal om t. ex. kvartalshyra kan i konsekvens härmed inte heller ändra avtalet utan hyresvärdens medgivande. med kraftiga hyreshöjningar, som i vissa fall lett till tredubbla hyror eller mer i samband med övergången till bruksvärdesprincipen, har de kvartalsvisa utläggen för många hyresgäster blivit betungande. , från vilken tid denna paragraf har sitt ursprung, önskade man förmodligen värna om låginkomsttagarna i vårt land, som i regel inte hyrde större lägenheter. är ett sådant resonemang inte aktuellt, när samhällets strävan är att anpassa bostaden efter hushållets storlek, så att den som har ett större hushåll också skall kunna erbjudas en större bostad, oberoende av den enskildes ekonomiska situation. Denna samhällets strävan kan avläsas i senare års bostadsproduktion, då det byggts dubbelt så många större lägenheter (fyra rum och kök eller större) som mindre lägenheter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att hos regeringen begär förslag till ändring av 20 § i hyreslagen så att det skydd som gäller för hyresgäster med bostadslägenhet om högst fyra rum och kök omfattar samtliga hyresgäster oberoende av lägenhetens storlek.
mot · G202858 · 1979-01-23 00:00:00 — om ändring i lagen om gravrätt m. m. Lagen om gravrätt tillförsäkrar den som så önskar ett visst område på allmän begravningsplats att upplåtas för jordande av avlidens stoft eller förvaring av avlidens aska och kan ske för minst 15 och högst . Därefter äger gravrättsinnehavaren, om gravplatsen är väl vårdad, erhålla förnyad upplåtelse. När gravrättsinnehavaren avlider övergår rätten, om ej annat förordnats vid upplåtelsen, till den avlidnes efterlevande make och arvingar eller den av dem som dessa anmäler som gravrättsinnehavare. Något krav på obligatorisk anmälan om vem som är gravrättsinnehavare föreligger dock inte, vilket kan medföra svårigheter för kyrkogårdsmyndigheterna. Framför allt då en gravplats inte hålles i föreskrivet välordnat skick och gravrättsinnehavaren behöver kunna nås för ett föreläggande är det en brist att det inte obligatoriskt finns en namngiven gravrättsinnehavare för varje gravplats. En lång och tidsödande annonsering måste då företas, och först därefter kan ett eventuellt återtagande av gravrätten ske. Problemet kunde lämpligen lösas om det i samband med bouppteckning också funnes en föreskrift om att bouppteckningsmannen förtecknar en av arvingarna som gravrättsinnehavare. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att till 8 § lagen om gravrätt m. m. taga en bestämmelse som ålägger bouppteckningsförrättaren att i samband med bouppteckning som upptager gravrätt anmäla en av arvingarna i boet såsom gravrättsinnehavare.
mot · G202862 · 1979-01-24 00:00:00 — om anslag till den svenska sektionen av Den svenska sektionen av bedriver ett omfattande arbete med upplysning om och respekt för de mänskliga rättigheterna. Man arbetar för frigivning av politiska fingar och för avskaffande av tortyr och dödsstraff. Amnesty gör en behjärtansvärd insats för direkt bistånd till fångarna och deras familjer. De undersöker rättssystem och fängelseförhållanden i olika länder, och man vädjar till regeringar och internationella organisationer. Man ser det som en angelägen uppgift att i vårt land sprida information om kränkningar av mänskliga rättigheter i andra länder. I denna utåtriktade verksamhet utges skrifter och övriga publikationer som ger en fyllig bakgrund till utvecklingen i en rad länder där de mänskliga rättigheterna på olika sätt kränkts. Det bidrar till att skapa opinion för en mänskligare behandling av de politiska fångarna. Det förekommer i flera länder t. ex. att fot- och handbojor fortfarande används, det förekommer offentliga spöstraff och andra ohyggliga tortyrmetoder som avslöjats tack vare Amnestys undersökningsarbete. Amnestys omfattande verksamhet kostar naturligtvis en hel del pengar. Trots statsbidrag och frivilliga ekonomiska insatser från medlemmarnas sida klarar man inte att fortsätta verksamheten i nuvarande omfattning utan ökat stöd. I sin petita har Amnesty begärt ett statsbidrag med . för sin informationsverksamhet. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit en uppräkning med . Med hänsyn till organisationens prekära ekonomiska situation föreslås att Amnesty inom ramen för anslaget till information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor får . Med hänvisning till det anförda yrkas att beslutar att anslaget E3, omfördelas så att Svenska sektionen av anvisas ett anslag på .
mot · G202864 · 1979-01-24 00:00:00 — om slopande av u-hjälp till befrielserörelser, m. m. 1 budgetpropositionens bilaga 6 föreslås på nytt ett rekordstort anslag till Uhjälp. En mycket allvarlig sak är att anslag liksom tidigare föreslås utgå även till s. k. befrielserörelser och till länder som befinner sig i krig! Det är inte för mycket begärt att en viss begränsning av anslag sker även i fråga om U-hjälpen, särskilt när vi befinner oss i ett ansträngt budgetläge. Vissa begränsningar ter sig självklara. Dels att inte U-hjälp ges till land som bedriver krig. Dels att inte några som helst biståndsmedel går till s. k. befrielserörelser. För innevarande budgetår redovisas att stödet till s. k. befrielserörelser uppgår till 52 milj. kr. förutom indirekt stöd. Sammanlagt har för innevarande budgetår till befrielserörelser, flyktingar och apartheidpolitikens offer anslagits 85 milj. kr. Dessutom överförs 25 milj. kr. ur katastrofbiståndet, varför den sammanlagda summan blir 110 milj. kr. För nästa budgetår föreslås ett sammanlagt anslag under denna post på 120 milj. kr. Dessutom förutsätts att medel ur katastrofbiståndet skall utgå utöver detta. Det kan inte vara ett svenskt intresse att ekonomiskt understödja stridande gerillaförband i andra länder genom att ge ekonomisk hjälp åt dem. Därför bör anslaget till befrielserörelserna upphöra och anslaget under denna rubrik upphöra. 1 de fall det kan finnas särskilt behov av hjälp för flyktingar etc. bör medel för denna hjälp såsom förut kunna tas ur anslaget till katastrofhjälp. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att vid behandlingen av proposition 1978/79:100 bil. 1. att ingen U-hjälp skall ges till s. k. befrielserörelser, 2. att anslaget under rubriken , befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra utgår och att därmed U-hjälpsanslaget minskas med 120 milj. 3. att i de fall särskilda behov uppstår för flyktingar i området detta täcks av medel ur katastrofbiståndet liksom . allan Akerlind (m)