mot · G2022511 · 1979-04-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik 1 den regionalpolitiska propositionen 1978/79:112 föreslår föredragande statsrådet nya riktlinjer för den framtida regionalpolitiken, omfattande bl. a. stödområdesindelningen, utformningen av det regionalpolitiska stödet, offertprincipens användningsområde m. m. Utifrån de svåra sysselsättnings- och arbetsmarknadsförhållanden i som vi bl. a. redogjorde för i motionen 1978/79:2065 om regionalpolitiska åtgärder i ser vi med stor oro på flera av de i propositionen lämnade förslagen. Vi ser också med stor oro på bristen av för vårt län mer offensivt regionalpolitisk! Den allvarligaste kritiken vill vi rikta mot stödområdesindelningen. I propositionen föreslås att de s. k. grå zonerna permanentas som stödområden. Likaså avser man lämna regionalpolitiskt stöd till krisorter som . länsprogram sade man från länets sida att "det är ett oeftergivligt krav att någon ytterligare utökning av stödområdena inte kommer till stånd. Varje sådan utvidgning innebär att de regionalpolitiska effekterna försvagas, vilket i första hand drabbar de sysselsättningssvaga delarna i inre stödområdet. När man ser på den i propositionen föreslagna stödområdeskartan, kan man snabbt konstatera att snart sagt hela landet omfattas av de regionalpolitiska stöden. Arbetsmarknadspolitiska, näringspolitiska och regionalpolitiska åtgärder blandas därmed, vilket leder till att man svårligen kan överblicka konsekvenserna av de olika stödåtgärderna. Vi kan från inte acceptera detta och kräver därför att stödområdena begränsas till de nuvarande inre och allmänna stödområdena. Mot bakgrund av länets i många stycken svåra situation med - den lägsta sysselsättningsgraden - den näst lägsta industrialiseringsgraden (bara har lägre) - den klart största andelen förtidspensionärer - den näst lägsta skattekraften av samtliga län och därav också den näst högsta kommunala utdebiteringen - den höga andelen sysselsatta i skyddat arbete (dubbelt så hög andel som riksgenomsnittet) 1* 1978/79. kan vi inte anse det rimligt att kommuner som , , , , och enligt propositionen inte erhåller högsta möjliga stöd (6). Enligt vår mening är t. o. m. de stöd som föreslås utgå i högsta stödområdesklass otillräckliga för vissa av länets kommuner, som för sin utveckling är i behov av extraordinära insatser. Likaså är det svårt för oss att acceptera att lyfts ur det inre stödområdet och därmed tvingas konkurrera med kommuner som har bättre läge och förutsättningar. Vi anser därför i likhet med i att bör placeras i stödområde 5. Det regionalpolitiska stödets utformning Rent allmänt kan sägas att utformningen av det föreslagna regionalpolitiska stödet, enligt vår mening, är ett kraftfullt lokaliseringsstöd som ger önskvärda styrnings- och därmed spridningseffekter utan snarare är ett allmänt investeringsstöd. Förslagen tillgodoser inte heller de förhållanden som råder i exempelvis , där industrin i de sysselsättningssvaga delarna består nästan enbart av små företag, vilka har svårt att tillgodogöra sig det i och för sig beloppsmässigt förbättrade stödet. Beträffande det för viktiga turiststödet vill vi anföra följande: Regeringen har föreslagit i den regionalpolitiska propositionen att samma stödvillkor skall gälla för turistinvesteringar som för övriga industriinvesteringar. Särskilt påtalas dock att subventionsnivån per nytt arbetstillfälle inte skall vara större än vid industriinvesteringar. I likhet med vad bl. a. i föreslagit anser vi dock att ett betydligt högre stöd krävs. Avgörandet för stödets effekt i praktiken är vilken subventionsnivå per arbetstillfälle som godtas av lokaliseringsmyndigheterna. Följande skäl talar för en höjning vid turistinvesteringarna: - Turistinvesteringar är betydligt kapitalintensivare per nytt arbetstillfälle än industriinvesteringar (). Det gäller särskilt stugbyar och skidliftar. - har haft 2/3 av landets alla turistärenden. Erfarenheterna visar att stödet ofta har legat över rådande subventionsnormer i turistärenden. Motiv för dessa förskjutningar i praxis har varit att se till att vettiga projekt över huvud taget skall kunna genomföras. - Bristen på en realistisk stödnivå riskerar att ge allvarliga effekter på ägarstrukturen i turistbranschen. För ett län som har detta en avgörande betydelse. Andelsförsäljning av veckovistelser i stugbyar har fött en oroande ökning . Det innebär kraftiga exploateringsvinster för entreprenörerna, tillgänglighet endast för rika privatpersoner och att exklusiva områden skapas utan tillträde för icke medlemmar. Detta kan uppfattas som stötande i en omgivning där principen tidigare varit öppenhet för alla. - har kommunala och privata lokalt ägda utbyggnader av stugbyar för kollektivt beroende i stort sett upphört. De förluster i ett inledningsskede som nuvarande stödnivå innebär medför att dessa lokalt förankrade intressenter slås ut redan på förhand. Därmed urholkas möjligheterna för lokal kontroll. Exploateringen övertas alltmer av stora byggnadsoch exploateringsföretag från . Vinsterna hamnar därmed utanför länets kommuner, medan dessa får stå för betydande kostnader. - De indirekta effekterna av turistinvesteringar på den lokala sysselsättningen och servicen är underskattade. Den expansion, sysselsättning för ungdom och den servicenivå som råder i västra , västra och Vemdalen-Klövsjöområdet visar på turismens indirekta roll. Vi ser positivt på vidgad användning av offertprincipen som för vårt län kan vara av viss betydelse. Däremot är vi tveksamma till förslag som lämnas i propositionen att vidga den geografiska användningen av offertprincipen till stödområdena 4, 5 och 6. Enligt vår mening bör stöd enligt offertprincipen begränsas till stödområdena 5 och 6. I propositionen framhålls att industricenteranläggningar bör komma till stånd på orter, som är av strategisk betydelse för utvecklingen av den regionala strukturen och där behov följaktligen finns av större insatser. Mot den bakgrunden förordas att nya anläggningar skall byggas i första hand i och samt att insatserna i befintliga anläggningar, då bl. a. i , skall fullföljas med sikte på att nå målet, ca 300 arbetsplatser i varje anläggning. Inom har den industriella tillväxten inte på något sätt förmått utjämna skillnaderna i industrialiseringsgrad gentemot andra regioner. Arbetsmarknadssituationen i länet med undantag av kommun är också ytterst besvärlig, som den fortgående strukturomvandlingen av näringslivet inte gynnar ett inlandslän som . Inom länet är av en utomordentligt stor strategisk betydelse för utvecklingen av den regionala strukturen i . Sysselsättningsläget i kommunen är trots en positiv utveckling inom turistnäringen inte bättre än i kommun och avsevärt sämre än i kommun. Ett beslut om att ett industricentrum skall byggas i kommun är därför i högsta grad motiverat för att förhindra en ytterligare utarmning av den . Länets svaga och från tillväxtsynpunkt otillräckliga industristruktur innebär att den allvarliga sysselsättningssituationen inte kan hävas via enbart regional- och sysselsättningspolitiska stödinsatser. Om den otillräckliga tillväxten i länet skall kunna rättas till, måste en förskjutning också ske mot ett ökat inslag av expansiva foretag och andra tillväxtprojekt. Nya foretag måste med andra ord utvecklas som sedan själva kan generera sysselsättning. I länet saknas emellertid f. n. instrument för att effektivt kunna bidra till en sådan mer offensiv regional utvecklingspolitik. Den största bristen i den regionala medelsarsenalen finns på finansieringssidan. Vid etablering av nya företag är så gott som undantagslöst det största problemet svårigheten att få fram riskvilligt kapital, dvs. det egna kapitalet, för att kunna starta produktion. För att klara en positiv strukturutveckling måste man skapa ett till utvecklingsfonden kompletterande instrument så att man i samarbete med enskilda företag eller i egen regi kan få fram nya produktidéer till praktisk produktion. Ett regionalt utvecklingsbolag skulle då vara en bra lösning. Med ett sådant bolag skulle man också lättare kunna intressera seriösa, idérika personer med goda produktidéer men som saknar tillräckligt eget kapital för nyetablering inom länet. Vi vill därför i detta sammanhang upprepa våra tidigare krav-redovisade i motion 1978/79:2065-om ett regionalt utvecklings/investmentbolag. Likaså anser vi att de regionala utvecklingsfonderna i de fyra nordliga länen bör få väsentligt ökade resurser för att kunna föra en mer offensiv verksamhet i syfte att gynna nyetableringar. I propositionen föreslås att regionala samverkansgrupper bildas med företrädare för forskning, länsstyrelser, kommuner, landstingskommuner, fackliga organisationer och näringslivsorganisationer. Varje samverkansgrupp föreslås få en heltidsanställd sekreterare. Vi anser att förslaget med en regionaliserad forskningsverksamhet är positivt. Till har lokaliserats en socialhögskola, som i många avseenden utgjort en väsentlig resurs för länet. För att skolan även i fortsättningen skall kunna hävda sig krävs det dock att den förstärks på olika sätt. Ett sätt är att få en ökad forskningsanknytning lokaliserad till den. Den föreslagna regionalpolitiska forskningen anser vi inom vår högskoleregion bör vara lokaliserad till , dvs. Men vi anser också att det är nödvändigt att får en så bred representation inom den som möjligt - detta för att bättre kunna belysa och kanalisera de regionala problem som f. n. brottas med. Mot bakgrund av vår tidigare motion 1978/79:2065, där vi redogjorde för läns utomordentligt besvärliga situation, samt de i denna motion anförda synpunkterna på den regionalpolitiska propositionen hemställer vi 1. att de stödområden, där de regionalpolitiska stöden föreslås utgå, begränsas till de nuvarande inre och allmänna stödområdena, 2. att samtliga kommuner i utom får högsta föreslagna stöd dvs. enligt normer som föreslås gälla för stödområde 6, samt att kommuns placering i stödområde 4 bör omprövas, 3. att subventionsnivån för turistinvesteringar höjs, 4. att användningen av offertprincipen begränsas till stödområde 5 och 6, 5. att ett industricentrum uppförs i , kommun, 6. att bevilja statliga medel till ett regionalt utvecklingsbolag. () ()