mot · G2021384 · 1979-01-25 00:00:00 — om den miljötoxikologiska arbetsgruppens verksamhet m. m. Den moderna civilisationen har blivit alltmer beroende av syntetiska kemiska produkter, och den mest expansiva industrisektorn f. n. torde vara den kemiska. Denna utveckling har fått betänkliga sidoeffekter i form av hälso- och miljörisker-den kemiska festens baksmälla - som laborator vid arbetarskyddsstyrelsen träffande uttryckt saken. De största hälsoriskerna och problemen utgörs framför allt av långsiktiga effekter i form av cancerinduktion och ärftliga skador. Man har också kunnat identifiera åtskilliga cancer- och mutationsframkallande ämnen, som människan utsätts för i arbetslivet eller på annat sätt - ämnen och effekter som man av brist på kunskaper och resurser tidigare inte uppmärksammat som skadliga. Sannolikt kommer också de närmaste decennierna att präglas av sjukdomar och hälsodefekter som anlagts genom riskfyllda arbetsprocesser under sextio- och sjuttiotalen med lidanden för enskilda och kostnader för samhället som följd. Dessa problem har börjat uppmärksammas av politiker och forskare men självfallet främst av industrifolk på den fackliga sidan, som har att ta ett direkt ansvar för dem som deltar i de industriella arbetsprocesserna. Då problemen är likartade över hela den industriella världen söker man sig nu också fram till lagliga åtgärder för att bättre kunna kontrollera de kemiska hälsoriskerna. En ny vetenskap - den genetiska toxikologin - har vuxit upp med uppgift att studera den kemiska induktionen vid genetiska skador, inkl. cancer. Nya metoder har utvecklats, och förfogar man över ett antal snabba och känsliga tester på olika organismer, med vilka mutations- och cancerframkallande ämnen i miljön effektivt kan spåras. Den snabba framväxten av ständigt nya ämnen och produkter ställer särskilda krav på testernas effektivitet. Snabba och känsliga tester har därför blivit ett villkor och en viktig del i den praktiska utvärderingen av kemikalier. Vid registreringen av nya kemiska produkter krävs i allt större utsträckning en redovisning genom sådana genetiska tester. Men även i fråga om utsläpp från industrier och fordon i luft och vatten börjar man inte minst i koncessionsärenden att fordra genetisk dokumentation i form av korttidstester, framför allt på bakterier (test) för att utreda förekomsten av mutagena och carcinogena komponenter. Kraven på användning av genetiska tester har skapat en rad problem. Behovet av kompetent personal för dessa tester överstiger drastiskt tillgången. På grund av den nya lagen i om miljöfarliga kemikalier - the Toxic Substances Control Act-som kommer att kräva genetiska tester i olika sammanhang, föreligger nu i ett behov av flera hundra utbildade forskare på detta område inom industri och administration. F. n. finns i endast något eller några tiotal sådana forskare. Liknande förhållanden råder tyvärr också i vårt land, vilket kan vålla oss stor skada om vi inte snabbt bygger ut våra resurser. Det är därför nödvändigt att de resurser som finns inom detta område verkligen tillvaratas. Vid universitets Wallenbergslaboratorium har ett mindre centrum för dessa frågor byggts upp inom den miljötoxikologiska arbetsgruppen. Detta centrum består av fyra forskargrupper, två kemiska och två biologiska. De kemiska grupperna arbetar under professor (organisk kemi) och professor (analytisk kemi). De biologiska grupperna arbetar under professor (genetik) och professor (celltoxikologi). F. n. har dessa fyra grupper olika anknytningar till , vilket skapar en atmosfär av osäkerhet och tillfällighet i verksamheten. Gruppernas arbete bekostas således med hjälp av tillfälliga anslag, vilka i flertalet fall måste sökas . Önskvärdheten av att den miljötoxikologiska gruppen institutionaliseras och får en större permanens har understrukits, och som ett led i denna strävan inrättades genom förslag budgetproposition en e. o. professur för i toxikologisk genetik vid statens naturvetenskapliga forskningsråd. Till de åtgärder som kan bedömas aktuella hör en överföring av professor professur från statens naturvetenskapliga forskningsråd till ordinarie universitetsstat. En sådan överföring är viktig av flera skäl. Tillgången till kompetens inom toxikologisk genetik är ett direkt samhällsintresse, vilket omvittnats av olika samarbetsgrupper mellan statliga verk och professor avdelning . Särskilt viktigt för kunskapsspridningen är att avdelningen tillförs resurser för utbildning, kanske främst på doktorandnivå, för att tillförsäkra olika samhällssektorer nödvändig kompetens vid utförandet och bedömningen av tester för mutagenicitet och carcinogenicitet. I detta sammanhang måste också understrykas önskvärdheten av att avdelningen tillförs övriga universitetsresurser för forskning och utbildning. Med stöd av det anförda och i överensstämmelse med de intentioner som uttalades budgetproposition hemställs att hos regeringen anhåller om initiativ som säkerställer den miljötoxikologiska arbetsgruppens övergång till permanent verksamhet samt möjligheter att vidareutveckla de miljötoxikologiska problemen inom forskning och utbildning. () ()