mot · G202574 · 1979-01-22 00:00:00 — om förekomsten av viss åsiktsregistrering Debatten kring åsiktsregistrering inom ramen för säkerhetspolisens arbete var mycket intensiv . Ett resultat av bl. a. denna debatt är det utökade skyddet för de demokratiska fri- och rättigheterna som återfinns bl. a. i den nya grundlagen. I den nya regeringsformen 2 kap. 2 § stadgas att anteckningar om medborgare i allmänt register får ej utan hans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Dessutom stadgas att myndighet inte kan tvinga någon medborgare att tillhöra viss förening eller att uppge t. ex. sina politiska åsikter till myndighet. Det socialdemokratiska partiets princip att som medlemmar fortfarande registrera de medborgare som genom kollektivt beslut tvingas ansöka om medlemskap i partiet har aktualiserat en ny form av åsiktsregistrering. När det socialdemokratiska partiet vid sin kongress 1908 reglerade denna form av medlemsvärvning, gav man bl. a. möjlighet för dem som så önskade att avsäga sig sitt påtvingade medlemskap, den s. k. reservationsrätten. går detta reservationsförfarande till på sådant sätt att den tvångsanslutna medlemmen ofta på en av den lokala fackföreningen fastställd blankett tvingas ansöka om att bli befriad från sitt påtvingade medlemskap. Medlemmen får dock icke tillbaka den avgift som ursprungligen var avsedd att inbetalas till det socialdemokratiska partiet som medlemsavgift. I stället går denna avgift till den ordinarie fackliga verksamheten. Den s. k. IB-affären 1973 aktualiserade handhavandet av reservationsblanketterna. Sammantaget utgör dessa blanketter ett register över de medlemmar inom LO och dess medlemsförbund som aktivt är beredda att motarbeta det socialdemokratiska partiets politik. Det är svårt att veta det exakta antalet reservanter, men uppskattningar tyder på att det torde röra sig om ca 25 000 medlemmar. Även om det inte uttryckligen i grundlagen stadgas förbud för andra än offentlig myndighet att föra åsiktsregister, är det alldeles uppenbart att de olika register som finns i de lokala fackföreningarna klart bryter mot lagens anda. Huruvida det finns ett centralt register över reservanterna är omöjligt för en utomstående att entydigt fastställa. Det faktum att den s. k. IB-debatten visade att det socialdemokratiska partiet bl. a. haft en organisation som av tidningar liknats vid intern säkerhetstjänst medför att man inte kan utesluta att ett sådant register existerar. Helt klart är att registret över reservanter på lokal nivå inom resp. fackförbund har en stor betydelse i det fackliga arbetet. Det finns många exempel på att en medlem som reserverar sig fått svårare att delta i det fackliga arbetet då han/hon genom sin reservation visat sin politiska uppfattning. Jag kan från min egen fackliga verksamhet bidra med ett litet konkret exempel från detta, i fackliga kretsar, väl kända faktum. Inför valet fick jag i egenskap av fackklubbsordförande en sändning socialdemokratiskt valmaterial. Då jag kandiderade för moderata samlingspartiet till blev jag naturligtvis förvånad. Jag tog därför bl. a. kontakt med socialdemokratiska partiet resp. fackets avdelningsexpedition. Efter diverse turer visade det sig att avdelningen sänt ut liknande material till de flesta klubbordförandena. Från expeditionen upplyste man mig dock om att man i mitt fall begått ett misstag då vi ser att ni reserverat er mot kollektivanslutning och därför inte är aktiv socialdemokrat. Diskussionen kring den form av åsiktsregistrering som den kollektiva partianslutningen innebär har fört en mycket undanskymd tillvaro i debatten. Då de nya löneutbetalningssystemen är inlagda på data, liksom t. ex. även de fackliga organisationernas medlemsregister, har den enskilde medlemmens integritet blivit alltmer hotad. De nya dataregistren aktualiserar flera frågor: Har något fackligt organ ett centralt register över t. ex. antal på politisk grund avgivna reservationer mot kollektivanslutningen? Har det socialdemokratiska partiet ett dataregister över medlemmar som kollektivt anslutit sig till partiet? Finns det inom någon offentlig myndighet på central eller regional nivå någon form av register, t. ex. i något av de tidigare berörda löneutbetalningsregistren, där det även finns anteckningar t. ex. huruvida personen i fråga har reserverat sig eller kollektivt anslutits till det socialdemokratiska partiet? (Ju 1977:01) bör ges i uppgift att granska huruvida det i samband med den kollektiva anslutningen av anställda fackföreningsmedlemmar även förekommer någon form av åsiktsregistrering som strider mot ovannämnda stadgande i regeringsformen i t. ex. offentliga löneregister eller liknande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att frågan utreds huruvida offentliga myndigheter för register som i lagens mening utgör s. k. åsiktsregister på grund av uppgifter om kollektivanslutning m. m.