ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021329 · 1979-01-24 00:00:00 — av förste vice talmannen och i om ökade anslag till undervisningsfilm Sedan Utbildningsradion efter sammanslagningen av börjat producera och distribuera program, är det uppenbart, att man kan ställa en rad frågor beträffande de ekonomiska förutsättningarna för den fria svenska kortfilmsproduktionen. Utbildningsradion har 80 milj. kr. i anslag och arbetar med en stab av 345 anställda. Den enskilda och folkrörelseägda produktionen och distributionen av film arbetar inte under likvärdiga förhållanden som denna statliga sektor. F. n. finns för produktionsstöd av undervisningsfilm endast . tillgängliga för ansökan hos (). Produktion av en 20 minuters undervisningsfilm belöper sig till mellan . Av detta belopp kan maximalt ca . återföras till producenten genom kopieförsäljningen. Ett bidrag av ca . skulle alltså vara nödvändigt för att önskad undervisningsfilm skulle kunna produceras av en fri producent. När bestämmelserna om centralt läromedel uppmjukats så att film även anses vara ett centralläromedel borde en större andel av SIL:s stödpengar efter ansökan kunna tilldelas den fria produktionen. SIL skulle också inom ramen för sin informationsverksamhet kunna ge både råd och anvisningar till producenter för nya - önskade - läromedel bl. a. för att förhindra en dubbelproduktion. SIL:s medverkan och ekonomiska stöd vid importen av utländskt material borde även vara önskvärd. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar 1. att /80anvisa3 150 000kr. till SIL, varav det ökade beloppet bör användas till produktion av undervisningsfilm, 2. att SIL från detta anslag får fördela bidrag till svenskproducerade undervisningsfilmer, 3. att även möjliggöra för SIL att från detta anslag lämna bidrag även till svensk versionering av utländska filmer lämpliga för mindre grupper inom skolan och vuxenutbildningen samt inom yrkesfortbildningen. () ()
mot · G2021330 · 1979-01-24 00:00:00 — av förste vice talmannen och om höjt bidrag till folkhögskolorna I samband med att ett nytt statsbidragssystem infördes för folkhögskolan (i propositionen om folkhögskolan 1976/77:55) föreslogs att ett särskilt byggnadsbidrag under en övergångstid av skulle utgå till vissa skolor med ett belopp av 3 milj. kr. Samma belopp föreslogs i budgetpropositionen 1977/78. I motion 1977/78:1151 erinrades om att de skolor, som förberett byggnation och icke sällan redan haft betydande kostnader, i sina kalkyler utgått från att riksdagsbeslutet innebar, att skolorna skulle kunna fullfölja sina planer enligt de förutsättningar som gällde då skolan beslöt sig för byggnation. 1 dessa förutsättningar ingick att av godkända kostnader skulle kunna täckas med statsbidrag. I motionen erinrades också om att ett bidragsbelopp som inte tar hänsyn till kostnadsstegringarna får till följd att det av fastställda principbeslutet icke fullföljes. Den beräknade statsbidragsandelen sjunker och skolor, som hunnit ganska långt i sina förberedelser, vågar därför icke fullfölja sina beslut. Ett oförändrat anslag tvingar de för skolorna ansvariga (huvudsakligen folkrörelser) till slutsatsen att de måste riskera att statens insats begränsas till de 24 milj. kr. som kostnadsläget 1976 anvisade och sålunda avviker från principbeslut. I nu nämnd motion yrkades att skulle uttala angelägenheten av att övergångsbidragets reala värde upprätthålles, och i motion 1977/78:1550 yrkades att borde uttala att det övergångsvisa anslaget för byggnadsarbeten successivt bör anpassas så att de ursprungliga intentionerna uppnås. anförde att utskottet inte ansåg det erforderligt att gör uttalanden i enlighet med vad som yrkats i motionerna men ville framhålla att utskottet härvid förutsatt att den framtida medelsanvisningen kommer att avvägas så att övergångstiden inte behöver förlängas. 1 årets budgetproposition föreslås för ändamålet oförändrat belopp. I sina petita anförde följande: Med hänsyn till kostnadsstegringar för skolbyggnader, 1976 14,6 96 och 1977 ca 18,7 96, samt att utbildningsutskott i ett principuttalande anfört att om målet med övergångsbidraget skall uppnås inom den angivna tidsrymden, är det väsentligt att bidraget hålls värdebeständigt. SÖ beräknar därför en ökning av anslaget med . för att kompensera kostnadsfördyringen. Det totala anslaget bör alltså under /80 uppgå till . Att bidraget kvarstår vid 3 milj. kr. ökar allvarligt de redan påtagligt negativa effekter som ovan redovisats och som också finner angelägna att undanröja. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att byggnadsbidraget till vissa folkhögskolor höjs till . () ()
mot · G2021335 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till lärlingsutbildningen I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Regional balans och utveckling i nämnda motion hemställs att hos regeringen begär förslag om en höjning av stödet till lärlingsutbildningen genom omfördelning av stödet till arbetsmarknadsinsatser. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021336 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om den högre utbildningen I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Högre utbildning i nämnda motion hemställs 1. hos regeringen begär översyn genom en parlamentarisk utredning av effekterna av antagnings- och urvalsreglerna till högskoleutbildning, 2. hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring av reglerna för antagning till högskoleutbildning att arbetslivserfarenhetens betydelse minskas, 3. hos regeringen anhåller om förslag om avveckling av regionsty 4. beslutar att den s. k. fria sektorn återinförs inom högskolan, 5. hos regeringen begär utredning om formerna för anslagstilldel ning för denna sektor. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021337 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1337 av m. fl. om en kvalitativ upprustning av , m. m. I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet En skola för livet i nämnda motion hemställs 1. anhåller att regeringen för framlägger ett åtgärdsprogram för en kvalitativ upprustning i i enlighet med vad som anförts i motionen 1978/79:1108, 2. uttalar att åtgärder vidtas för att garantera elevernas skyldighet att närvara vid undervisningen, 3. anhåller att regeringen ger gymnasieutredningen i uppdrag att med förtur se över gymnasieskolans organisation och göra en analys av orsakerna till den förändrade efterfrågan inom gymnasieskolan särskilt vad gäller naturvetenskaplig och teknisk utbildning, 4. hos regeringen anhåller att förslag föreläggs rörande möjligheterna att garantera föräldrarna verklig frihet att välja skola för sina barn genom att utnyttja de enskilda skolorna, 5. uttalar att den pågående översynen av verksamhet inriktas på att begränsa SÖ:s skolpolitiska roll och att den direkta ledningen i betydande utsträckning decentraliseras till länsskolnämnderna. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G2021338 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om studieförbundens undervisning för invandrare I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Kulturpolitik i nämnda motion hemställs att uttalar att de olika studieförbunden skall ges möjlighet att på lika villkor bedriva undervisning för invandrare. H.BERTIL LIDGÅRD (m) L. () i () () () () () ()
mot · G2021339 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om undervisningen i skolan om datorer I motionen 1978/79:1108 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Datorerna i samhället i nämnda motion hemställs att hos regeringen begär förslag om förstärkt undervisning i skolan om datorer och datasystem. H.BERTIL LIDGÅRD (m) L.ARNE () i () () () () () ()
mot · G2021340 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1340 av och om inrättande av en yrkesteknisk högskola i Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1538 av och hemställs 1. att beslutar att det med det snaraste inrättas en yrkesteknisk högskola i med verkstadsteknisk linje, 2. att beslutar att uppförandet av en ny högskolebyggnad i verkställs utan ytterligare förseningar.
mot · G2021341 · 1979-01-24 00:00:00 — om ökad musikutbildning inom gymnasieskolan Som följd av beslut (prop. 1970:25) har 2-åriga musiklinjer fr. o. m. 1972 inrättats vid fem gymnasieskolor i landet. Utbildningen, som inneburit en delning av lektionstiden mellan musik och allmänna ämnen, har haft försökskaraktär och utformats som i huvudsak en förberedande utbildning för den högre musikutbildningen. Med hänsyn till det stora intresset för gymnasiala musiklinjer har flera gymnasieskolor försökt att få inrätta musiklinjer, men har detta inte medgivits i avvaktan på utvärdering av försöksverksamheten. a. uppvaktade och dess skolstyrelse undervisningsministern i ärendet. Kommunen gjorde vidare en framställning 197110-27, varvid bl. a. framhölls att behov av utbildningen förelåg med hänsyn särskilt till en under företagen enkät. Framställningen avstyrktes emellertid av och avslogs av regeringen. En ny enkät bland eleverna i årskurs 9 utvisade fortfarande stort intresse (motsvarande en klass för förstahandssökande och 2 1/2 klass för andrahandssökande). begärde på nytt att få inrätta en 2-årig musiklinje, vilken skulle gälla 1/2 klass, men fick åter avslag. Det kan anmärkas att musikutbildningskommitté i sitt betänkande föreslagit inrättande vid gymnasium av en musiklinje med 1/2 klass (15 elever). Med hänsyn till att försöksverksamheten nu pågått måste man kunna utvärdera försöken med musiklinjerna. Arbetsmarknaden för dem som söker sig tili musikutbildning är god. Det är då rimligt att eleverna på de orter där intresset är stort ges möjlighet att få en vidgad musikutbildning vid gymnasieskolan. Mycket talar därvid för att man också bör kunna inrätta 3-åriga musiklinjer. Med anledning av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av den pågående försöksverksamheten med gymnasiala musiklinjer för att möjliggöra en vidgad musikutbildning vid flera gymnasieskolor.
mot · G2021344 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1344 av om översyn av skollagens regler om hemundervisning I samband med en interpellationsdebatt i framgick att frågan om undervisning i hemmet enligt skollagens 35 § bör göras till föremål för översyn. Paragrafen har tillkommit i då skolans målsättning och innehåll var annorlunda och då familjebildningen var mera enhetlig än . Det går knappast att med den brist på krav 35 § har ge barn en undervisning i hemmet som ger dem samma möjligheter i utbildningshänseende som barn i den vanliga . har dessutom 35 § kommit att användas på ett sådant sätt av s. k. storfamiljer att tillstånd till hemundervisning inte bör prövas enligt denna bestämmelse utan enligt 34 § som avser bestämmelser för att bedriva enskild skola. Enligt beslut haren expert inom utrett frågan om de enskilda skolornas ställning inom utbildningsväsendet.I en kartläggnings- och diskussionspromemoria (Ds U 1978:6) redovisas detta arbete. Även om uppdraget inte gällde 35 § om hemundervisning har experten i fråga inte kunnat undgå att beröra denna och den utveckling som skett . I denna PM (s. 129-130) står följande: I anslutning till 34 § må någon uppmärksamhet ägnas 35 § skollagen enskild undervisning "i hemmet eller annorstädes. Samhällsutvecklingen och de nutida kraven på utbildningsstandard ger anledning att ifrågasätta om inte bestämmelsen numera har spelat ut sin roll i praktiken. Enskilda föräldrar torde generellt sett varken ha tid eller resurser att leva upp till de nutida kraven. Om exempelvis en storfamilj" bedriver undervisningsverksamhet och även om detta befinns legalt falla inom 35 §, torde den i realiteten få karaktär av sådan skola som avses i 34 §. Den torde i varje fall ha föga gemensamt med intentionerna bakom 35 § - storfamilj var ett okänt begrepp då bestämmelsen tillkom för många decennier sedan. Om man vill överväga att såsom otidsenlig upphäva paragrafen som sådan, torde emellertid med hänsyn till föräldrarätten och principiella skäl möjligheten ändå böra finnas kvar för eventuella undantagsfall. Denna möjlighet kan utformas som en säkerhetsventil t. ex. i samband med en eventuell bearbetning i andra sammanhang av bestämmelserna om skolpliktens fullgörande. Det är följaktligen viktigt att internationella konventioner på området uppmärksammas, om 35 § blir föremål för en översyn och förändring. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära en översyn av skollagens 35 § om hemundervisning.
mot · G2021345 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1345-1350 om lokalisering till av en yrkesteknisk högskola Intresset för den kvalificerade formen av yrkesteknisk utbildning i enlighet med tankarna i U 68-förslaget synes vara stort bland presumtiva studerande. Många har säkert tagit förslaget som ett uttryck för en ökad satsning på värdet av en tids - kanske fyra - yrkeserfarenhet. Det är säkerligen angeläget att denna premiering av yrkeserfarenheten nu sker i det svenska utbildningsväsendet. I budgetpropositionen föreslås att försökslinjerna med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) skall permanentas och integreras i det reguljära högskolesystem som allmänna utbildningslinjer fr. o. m. /80. Beträffande förläggningen av de blivande utbildningsenheterna är det önskvärt att en så stor spridning som möjligt sker till olika delar av landet. Det är viktigt att tillfällen till högre yrkesutbildning skapas på så många orter som möjligt och gärna i landsdelar som förut har ganska liten del av den samlade högre utbildningen. En sådan landsända är utan minsta tvekan . Självfallet kommer förläggningen av den högre yrkesutbildningen liksom all annan högskoleutbildning också att ha stor lokaliseringspolitisk betydelse. Inte minst från den synpunkten förtjänar det framhållas att det är angeläget att förlägga högre utbildning till . Tillgången till ett rikt differentierat näringsliv är av värde vid val av lokaliseringsort för den tilltänkta högre utbildningen. a. väl utvecklade basindustrier inom skogs- och stålhanteringen. Enligt min mening borde kunna bli förläggningsort för en yrkesteknisk högskola med inriktning på utbildning i verkstadsyrken och processindustri. Med hänvisning till det anförda hemställs att i samband med beslut om införande av yrkesteknisk högskoleutbildning beslutar förlägga en högskola inriktad på exempelvis verkstads- och processindustri till . 1 1978/79.
mot · G2021346 · 1979-01-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:41 om tandläkarnas utbildning m. m. 1 propositionen 1978/79:41 om tandläkarnas utbildning m. m. föreslår regeringen bl. a. att skall fatta principbeslut om landstingskommunalt/kommunalt huvudmannaskap för den tandvårdande verksamheten. Från denna princip föreslår regeringen uttryckligen att enhet vid i undantas. Denna enhet skulle alltså enligt förslaget i propositionen vara kvar under statligt huvudmannaskap. Vid i bedrivs odontologisk utbildning och forskning samt därtill knuten tandvård vid två enheter dels en enhet vid , dels en enhet i anslutning till . är alltså den enda ort på vilken den nu ifrågavarande verksamheten bedrivs vid två enheter. När statsmakterna beslöt inrätta enheten i beslöts att enheten vid endast skulle vara kvar under en övergångstid. Denna skulle omfatta minst fem antagningsårgångar ,dvs. t. o. m. antagningen . Detta innebar, annorlunda uttryckt, att avvecklingen skulle ha börjat . Någon avveckling beslutades emellertid inte. föreslår UHÄ i sin anslagsframställning för /80 att avvecklingen skall ske så att en sista antagning görs . Detta är inte regeringen beredd att nu fatta beslut om utan avser återkomma till frågan budgetproposition. Om avveckling då beslutas torde det innebära att enheten vid blir kvar till mitten av . Redan tidigare var personalen vid orolig inför ett avvecklingsbeslut som man bedömde skulle komma, men som man inte visste tidpunkten för. föreliggande förslag till principbeslut innebär för ett delat huvudmannaskap . Förslaget har därför på nytt medfört en betydande oro bland personalen för dess framtida ställning. Detta innebär bl. a. att den personal som stannar kvar vid Holländargatsenheten faller utanför alla turordningar och att den vet att staten inte längre har någon verksamhet som den kan omplacera dem till. Möjligheterna att behålla respektive skaffa tandvårdspersonal till enheten vid försvåras enligt personalens mening i hög grad inför utsikten att det är olika huvudmän vid och i . Risken kan bli stor att tandläkarutbildningen och tandvården vid i detta läge inte kan avvecklas under lugna förhållanden. Dessa problem berörs inte av föredraganden i propositionen. Detta finnér vi vara en brist allra helst som de anställdas fackliga organisationer framhållit problemen. Enligt vår mening borde därför principbeslutet om landstingskommunalt/ kommunalt huvudmannaskap för tandvårdsverksamheten kompletteras med en uttrycklig föreskrift att det i bibehålls ett enhetligt statligt huvudmannaskap hela den period under vilken enheten vid avvecklas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om huvudmannaskapet för tandvårdsverksamheten vid de båda enheterna i .
mot · G2021348 · 1979-01-25 00:00:00 — av och i om ändrad åldersgräns för deltagande i studiecirkel Samhällsutvecklingen har inneburit stora förändringar inte minst för barn och ungdom. Segregationen på bostadsområdena har resulterat i allt mindre samvaro och kontakt mellan generationerna. Det är angeläget att bryta den utvecklingen till förmån för gemenskap mellan äldre och yngre. För barn och ungdom är det viktigt att möta människor i olika åldrar, med olika social och kulturell bakgrund. Kulturpolitiken skall stimulera till gemensamma aktiviteter mellan olika åldersgrupper. Inte bara barn utan också många andra grupper möter svårigheter när det gäller att delta i och tillgodogöra sig kulturell verksamhet som vänder sig till det breda flertalet. Invandrarna har t. ex. stora svårigheter på grund av att språk- och kulturmiljöer skiljer sig åt. Studiecirkeln är enligt vårt sätt att se en mycket god form för människor inom t. ex. ett bostadsområde att träffas och bedriva aktiviteter oberoende av deltagarnas ålder. Skapande verksamhet såsom musik, rytmik, teater, bild och form kan vara lämpliga områden för denna verksamhet. Att levandegöra äldre tiders kultur, hemslöjd och gamla hantverksformer är också ett utmärkt sätt att mötas över generationsgränserna. är det endast musikcirklar som är undantagna den nedre åldersgräns som gäller för att en cirkel skall vara bidragsberättigad. fick /77 dispens för ämnet Vi gör nåt tillsammans. Ett tiotal cirklar har varit i verksamhet med blandade åldrar. Någon mera omfattande utvärdering har inte gjorts. försök på detta område har dock givit impuls till vidare tankar och utveckling av metodiken. Ett flertal distrikt har också begärt att få fortsätta verksamheten inom dispensens ram. Man har upplevt det värdefullt att äldre människor givits möjlighet att delta i aktiviteter tillsammans med barn. Utredningen om vissa folkbildningsfrågor har i uppdrag att bl. a. se över studiecirkelverksamheten och dess bestämmelser. I väntan på utredningens förslag bör man därför ge ökade dispensmöjligheter för cirklar med blandade åldrar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att uttalar att samma möjlighet att anordna cirklar med deltagare som finns beträffande musikcirklar genom dispens från gällande bestämmelser bör kunna öppnas för cirklar inom de ämnesområden som angivits motionen. () ()
mot · G2021353 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1353 om lokalisering till av högre teknisk utbildning Den strukturomvandling som är av grundläggande betydelse för att kunna åstadkomma ett uppsving i de mellansvenska industrilänen kräver också förbättrade utbildningsmöjligheter. Inte minst gäller detta för den tekniskt avancerade högre utbildningen. Det har ofta talats om att en av orsakerna till den industriella stagnationen i bl. a. är att finna i att många företag inte förmått följa med i utvecklingen och vidtagit åtgärder för ny produktutveckling. Detta kan i sin tur ha påverkats av tillgången på tekniskt välutbildad personal. Det har gjorts uttalanden från såväl kommunala myndigheter som ansvarig personal på länsnivå, som påtalat de olägenheter som är förknippade med att många av de ungdomar som vill fortsätta med högre utbildning måste söka till högskolor långt från hemlänen. Ett stort antal kommer efter avslutad utbildning inte tillbaka, och detta har utan tvivel en negativ inverkan på ett läns utveckling. En skolenhet för högre teknisk utbildning, förlagd till något av de mellansvenska länen, exempelvis eller , skulle underlätta den industriella utvecklingen och gynnsamt påverka läget på arbetsmarknaden. Det skulle också påskynda den pågående strukturomvandlingen och göra det lättare för både landsting, kommuner och företag att nyrekrytera välutbildad personal. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning om förläggandet av en enhet för högre teknisk utbildning till något av de mellansvenska industrilänen.
mot · G2021354 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1354 om höjda anslag till högskolor och forskning Av avgörande betydelse för den framtida forskningens kvalité och omfattning är att högskolans grundläggande utbildning och forskarutbildning fungerar väl, konstateras i propositionen 1978/79:100 bilaga 12. På annat ställe i samma proposition konstateras att underlaget för forskarutbildning har minskat , särskilt inom de förutvarande filosofiska fakulteternas område och inom allmänna linjer. Likaså konstaterades i - då riksdagsmajoriteten stödde förslaget om totalspärrningen av all högskoleutbildning - att kvaliteten på undervisningen försämrats p. g. a. otillräckliga anslag till högskoleundervisningen. Trots dessa konstateranden och fakta vill man uppenbarligen inte göra något för att förbättra situationen. I stället får högskoleutbildningen vidkännas kraftiga försämringar genom minskade anslag per utbildningsplats nära nog på all grundutbildning, motsvarande totalt ca . Följden kan naturligtvis inte bli förbättrad undervisning genom rationaliseringar, som verkar vara regeringens enda recept att lösa de ekonomiska problemen orsakade av den allmänna kostnadsstegringen. Därför föreslår vi att denna besparingsåtgärd inte vidtas. Följderna av besparingarna på är att produktionens och ekonomins utveckling i landet avstannar. De utbildade förmår inte längre arbeta självständigt eller utnyttja och utveckla de nuvarande produktionsmetoderna och nuvarande teknologi, då de inte har tillräckliga kunskaper. Oavsett det faktum, som ofta konstateras, att mindre resurser leder till försämrad undervisning, färre undervisningstimmar och mindre handledning vill man inte dra den logiska slutsatsen av detsamma, dvs. öka resurser till undervisningen. Det bör ytterligare poängteras att de som mest lider av dessa besparingar är just de studerande som har problem med sina studier, och oftast är det just de studerande som kommer från arbetarhem eller saknar studievana. 1 stället för att spara kostnaderna där de mest behövs vill man hellre spara inom bl. a. grundutbildningen och slösa bort pengar till den alltmer byråkratiserande och expanderande förvaltningen. För ökningen av produktiviteten och ekonomins utveckling i den arbetande befolkningens intressen behövs det kvalitativt sett högre utbildning. Härför krävs att tillräckliga resurser anslås. Besparingar bör göras inom den expanderande byråkratin och förvaltningen. Expanderingen av byråkratin och förvaltningen inskränker det demokratiska inflytandet i utbildningen och bör därför stoppas. Med hänvisning till det avförda föreslås 1. att under avsnittet D, Högskola och forskning i propositionen 1978/79:100 bilaga 12 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit, 2. att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas för att stoppa expansionen av förvaltningen och byråkratin i högskolan.