ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021769 · 1979-01-23 00:00:00 — Motion 1978/79:1769 av om riktlinjer för den framtida utrikeshandeln, m. m. är av tradition ett neutralt land. Vårt folk vill att vi skall se rättvist på människorna och försvara deras fri- och rättigheter - oberoende av folkslag, ras och politiskt system. har ett förbud mot svenska investeringar i aktualiserats. Reaktionerna på förslaget om ett sådant investeringsförbud har varit både positiva och negativa, vilket visar att denna fråga inte är så problemfri och lättlöst som många menar. En av följdverkningarna blir att vi kommer att hamna i många svåra situationer när vi skall avgöra vilka länder som vi skall handla med och vilka som vi skall fördöma. De stora principfrågorna i sammanhanget är om företagen skall tvingas följa svensk utrikespolitisk hållning när det gäller val av handelspartner eller land för etablering av dotterföretag. Måste företagen rätta sig efter uppfattningen hos de politiska partier som sitter vid makten, eller kan vi låta företagsamheten arbeta utefter sina egna förutsättningar? Svårigheter kan komma att uppstå när vi skall bedriva affärer med omvärlden, om företagen skall vara skyldiga att anlägga politiska värderingar och granska det politiska system som råder hos motparten. Detta är en mycket viktig fråga för de svenska företagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en opartisk utredning om hur svensk utrikeshandel och svenska företags investeringar i utlandet skall påverkas av vårt lands inställning till de politiska system som råder i länder med vilka vi har affärsförbindelser.
mot · G2021770 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1770 av om risktäckningen i samband med s. k. u-garantier I regeringens proposition 1977/78:135 om riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m. diskuteras upphandlingen i och det bundna biståndet. Beträffande s. k. u-garantier anförs bl. Dessa beviljas enbart för export till . För positivt beslut erfordras också att det projekt affären gäller kan anses bidra till mottagarlandets ekonomiska utveckling. I praktiken accepteras också större kreditrisker i samband med u-garantier. Detta är motiven för att skadefall som inte kan täckas med tillgängliga premiereserver enligt nu gällande ordning skall belasta biståndsanslagen. Detta system har inte inneburit några problem. Ingen utbetalning från biståndsanslagen har behövts. Så länge de samlade u-garantiutfästelserna var begränsade och väl spridda var också den totala årliga 'risken liten. är emellertid situationen en annan. Den av riksdag och regering beviljade ramen för u-garantier uppgår till . Härav hade vid utgången av nära 4 miljarder utnyttjats, i några fall för mycket stora enskilda affärer. Någon risk för anspråk på biståndsanslaget under löpande budgetår finns visserligen inte. Om premiereserven inte är tillräcklig skall eventuella skadefall temporärt täckas med s. k. rörliga krediter. Först när ett skadefall är definitivt kommer utbetalningar från biståndsanslaget ifråga. Föredragande statsråd föreslår därefter att risktäckningen för eventuella definitiva skadefall läggs på 16:e . anför med anledning härav bl. (UU 1978/79:1). Enligt hittillsvarande ordning har risktäckningen för ev. skadefall i samband med s. k. u-garantier - en form för exportkreditgarantier som beviljas enbart vid export till - legat på biståndsanslagen i den mån tillgängliga premiereserver inte skulle räcka härför. Som framgår av propositionen har denna ordning inte inneburit några problem och några utbetalningar från biståndsanslagen för sådana ändamål har inte behövts. Så länge de sammanlagda u-garantiutfästelserna var begränsade och väl spridda var också den årliga risken för definitiva skadefall liten. Situationen framöver kan emellertid bli en annan, eftersom garantiåtagandena numera vuxit avsevärt och i vissa fall avser mycket stora enskilda afiarer. Detta talar, enligt min mening, för att risktagningen för ev. definitiva skadefall skall belasta biståndsanslagen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar att risktäckningen för eventuella definitiva skadefall i samband med u-garantier åvilar biståndsbudgeten.
mot · G2021773 · 1979-01-25 00:00:00 — av och om utlandsradiosändningar på polska sänder utlandsradion utrikes nyhets- och informationsprogram på svenska, engelska, tyska, franska, spanska, portugisiska och ryska. Sändningarna har en hög lyssnarfrekvens och är mycket populära. Utifrån sändningsspråken täcker sändningarna väl . För sker sändningar endast på ryska och tyska. Informationsbehovet till är stort. Den senaste utökningen av utlandsradions nyhetssändningar skedde 1970, när sändningar upptogs på ryska. Dessa sändningar har blivit mycket framgångsrika. Enligt inofficiella beräkningar lyssnar ca en miljon människor i på utlandsradions ryska sändningar. De ryska sändningarna har därigenom blivit en av utlandsradions populäraste utrikessändningar. I den tredje korgen om vidgade mänskliga kontakter i slutdokumentet från säkerhetskonferensen i Flelsingfors står skrivet att deltagande stater skall bidra till en ökad informationsspridning mellan människor i länder. Detta skall ske genom att deltagande stater skall främja en förbättrad spridning av filmad och radio- eller TV-sänd information samt främja samarbete mellan offentliga och privata, nationella och internationella radiooch televisionsorganisationer, särskilt genom utbyte av både direkta och inspelade radio- och televisionsprogram. I slutdokumentet står vidare att deltagande stater noterar den ökade informationsspridningen genom radiosändningar och uttrycker en förhoppning att denna utveckling skall fortsätta, så att den motsvarar behovet av inbördes förståelse mellan folken och de mål som uppställts av denna konferens. Efter har utlandsradion inte kunnat utöka sina utrikes sändningar. Genom att uppta sändningar på polska kan bidra till att säkerhetskonferensens intentioner i detta avseende uppfylls. utrikes nyhetssändningar anses allmänt vara mer objektiva och nyanserade än andra nyhetssändningar till . Genom utökade svenska nyhetssändningar till blir inte människor där enbart hänvisade till de mer propagandistiska nyhetssändningarna från andra länder. har av tradition haft nära relationer till . går tätaste förbindelser med vida . Utbytet mellan och har expanderat kraftigt. Intresset för i är stort. Att utlandsradion startar sändningar på polska är därför välmotiverat. Även om många polacker förstår tyska och ryska skulle sändningar på polska nå en bredare allmänhet. Såsom alliansfritt land eftersträvar goda relationer med sina grannländer. Informationsförmedlingen fyller här ett viktigt syfte. är ett svenskt grannland, som saknar en radioförmedlad information från . Eftersom korta sändningsavstånd föreligger mellan och behöver utlandsradion inga ytterligare tekniska anläggningar för att klara utrikessändningar på polska. Inga andra tekniska problem föreligger heller. Däremot torde utlandsradion behöva ytterligare 5-6 medarbetare som bl. a. behärskar det polska språket. En utökning av utrikes sändningar till att även omfatta polska kan därför ske till relativt låga kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att utöka utlandsradions sändningar till att även omfatta polska samt att erforderliga medel härför beviljas.
mot · G2021777 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1777 av om förbehåll för utbetalande av bidrag till Amazonassjukhuset Enligt uppsatta mål för svenskt bistånd skall särskilt beaktas behovet i fattiga länder. Det måste därför vara väl förenligt med detta mål att stöd från SIDA lämnas till den svenska hjälpen till Amazonassjukhuset i . hade vid sin resa till 1977 möjlighet att låta några ledamöter besöka detsamma, och inga tvivel bör råda om värdet av den hjälp som lämnas. SIDA har också under /76 lämnat ett stöd på 1,1 milj. kr. Under /77 uppgick stödet till 1,5 milj. kr. för att /78 stiga till 2,8 milj. kr. Efter det att ledamöter av utskottet besökte sjukhuset har emellertid vissa händelser inträffat som kan motivera att regeringen innan ytterligare medel utbetalas låter SIDA undersöka vissa förhållanden vid sjukhuset. Enligt uppgift har det varit svårt att få medicinsk personal till sjukhuset, och fanns ingen läkare. Sjukhuset lär ha varit tvingat att finansiera driften genom försäljning av boskap, och antalet inneliggande patienter lär ha sjunkit katastrofalt. Enligt uppgift har det varit svårigheter för att få in såväl styrelseberättelse som revisionsberättelse. Vid genomgång av uppläggningen av hjälparbetet framgår också att sjukhuset, trots förnämliga insatser av svensk personal i ledande ställning, haft svårigheter med styrelsen i . Inte minst genom utvidgningen av sjukhusbyggnaden och de stora insatser som tidigare gjorts är det angeläget att sjukhuset kan fungera som avsett är. Troligen är det svårt och kanske omöjligt att driva ett sjukhus under så lösa ekonomiska villkor som gäller. Det måste därför anses som angeläget att regeringen låter göra en översyn av verksamheten vid sjukhuset i syfte att underlätta driften vid detsamma. Innan denna översyn är gjord bör inga medel utbetalas under biståndsanslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att av regeringen begär en översyn av verksamheten vid Amazonassjukhuset i , 2. att beslutar att inga biståndsmedel skall utbetalas förrän garanti erhållits om att sjukhuset kan drivas på ett tillfredsställande sätt.
mot · G2021778 · 1979-01-24 00:00:00 — 1978/79 1778-1781 av Per m. fl. om höjda anslag till det nordiska ungdomssamarbetet Ungdomsorganisationerna har i olika sammanhang visat stort intresse för insatser på det internationella planet. På grund av bristande ekonomiska resurser har emellertid den internationella verksamheten ej kunnat fa tillräckligt hög prioritet. Det är beklagligt eftersom ungdomsorganisationerna genom sin verksamhet har goda förutsättningar att bland ungdom öka kunskaperna om kulturella, ekonomiska, politiska och sociala förhållanden och problem i andra länder. Ett ökat stöd såväl på europeisk som nordisk och nationell nivå till ungdomsorganisationerna är därför angeläget. Ungdomsorganisationernas nordiska samarbete har stor betydelse för att stärka sammanhållningen i och för att skapa förståelse för nordiska frågor. Det är därför mycket positivt att intresset för nordiskt samarbete har ökat bland ungdomsorganisationerna. Införandet av Nordisk ungdomsbevillning 1973 (inom ramen för samarbetet i ) har haft stor betydelse för att stärka och utveckla samarbetet. Ungdomsbevillningen har gjort det möjligt för ungdomsorganisationerna att på nordisk basis anordna seminarier, konferener, läger osv. Stor betydelse har införandet av det s. k. organisationsstödet också haft. När stödet till ungdomssamarbetet i infördes på försök 1973 var den anslagna summan 1 000 000 Dkr. 1976 permanentades stödet. Summan har höjts till 1 450 000 Dkr. 1 fast penningvärde har dock stödet minskat. Antalet sökande organisationer till Nordisk ungdomsbevillning har ökat år . Detta är naturligtvis mycket positivt. Men på samma gång innebär detta att anslagen till varje organisation blir mindre. har gjort undersökningar som visar att det är det internationella arbetet som i första hand skärs ned, när knappheten på resurser kräver hårda prioriteringar i ungdomsorganisationerna. Det ökande nordiska intresset bland ungdomsorganisationerna måste nu ges en chans att konkretiseras i samarbete. Ungdomsorganisationerna har själva ambitionen att få med fler ungdomar för att kunna bredda samarbetet. Vid en nordisk ungdomskonferens på Hanaholmen utanför vädjade representanter för olika ungdomsorganisationer, för ungdomsrepresentantskap i de nordiska länderna, nationalkommittéerna (landsråden) och de statliga ungdomsråden till om ökat ekonomiskt stöd till det nordiska ungdomssamarbetet. Även nationellt har de svenska ungdomsorganisationerna agerat för ett kraftigt höjt stöd. Anslagen bör minst fördubblas . 1 1978/79. Särskilt viktigt är att organisationsstödet ges hög prioritet för att skapa planeringstrygghet för ungdomsorganisationer med nordiska samarbetsorgan. bör därför ge regeringen i uppdrag att inom ramen för samarbetet i kraftfullt agera för en rejäl höjning av anslaget till det nordiska ungdomssamarbetet. Med anledning av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om höjda anslag till det nordiska ungdomssamarbetet inom ramen för . P.O. () () () () ()
mot · G2021780 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om avräkning av vissa gåvomedel mot anslaget för bistånd Genom beslut om anslag på tilläggsstat avsattes 125 milj. kr. för att möjliggöra krediter i kombination med gåva till för beställning av fartyg på svenska varv. Från moderat sida yrkades att dessa medel skulle avräknas från anslaget till u-hjälpen och således föranleda en minsknig av u-hjälpen i övrigt med 175 milj. kr. Yrkandet prövades aldrig av . De medel som på ovan angivet sätt kommer utvecklingsländer till del är att anse som u-hjälp och bör rimligen inräknas i den u-hjälpsram som man är överens om skall uppgå till av BNP. Beroende på bindningar till mera långsiktiga insatser är det inte helt okomplicerat att genomföra den avräkning som yrkades av moderata samlingspartiet i anslutning till behandling av varvspropositionen. Möjligheterna att göra en sådan avräkning utan att oönskade effekter skall uppstå i konkreta biståndsprogram ökar om denna avräkning sker med viss tidsutdräkt. Avräkning av de här diskuterade medlen bör därför ske i samband med fastställande av budget för /81. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande avräkning av vissa gåvomedel i samband med fartygsbeställningar mot u-hjälpsanslaget för /81. () ()
mot · G2021784 · 1979-01-25 00:00:00 — om höjd dagersättning för värnpliktiga, m. m. Regeringen föreslår att dagersättningen till de värnpliktiga skall höjas med en krona per dag, dvs. kommunisterna anser att detta är en närmast löjlig gest i då alla priser fortsätter att stiga. En höjning med en krona kan under inga förhållanden täcka de fördyrade kostnader som de värnpliktiga kan räkna med när det gäller tobak och cigaretter, höjda entréavgifter vid nöjestillställningar och liknande. Den totala militärbudgeten har sprungit upp till ca . En höjning av dagersättningen till . ger inget utrymme för slöseri, men det ligger bättre i nivå med de kostnadsfördyringar som skett och som man kallt kan räkna med under kommande budgetår. Den överväldigande delen av de värnpliktiga kommer från arbetarklassen. De har i allmänhet inga sparade medel att ta till. Många kommer direkt från en arbetslöshetsperiod. Samtliga har behov av nöjen, kulturella aktiviteter eller resor som icke täcks in av vpl-biljetter. Regeringen föreslår också en höjning av utryckningsbidraget till . Vi ansluter oss till detta förslag men är motståndare till förslaget om ikraftträdande. Regeringen föreslår nämligen att höjningen skall träda i kraft först . Det innebär att de över 35 000 värnpliktiga som ligger inne kommer att bli utan. Från de värnpliktigas sida har man redan skarpt protesterat emot detta. Vi förstår dem. Den officiellt registrerade ungdomsarbetslösheten är ca 50 000. Det betyder att många slutar sin värnplikt utan att vara garanterade ett arbete. Och även för dem som har arbete är utryckningen förenad med kostnader av skilda slag. Det vore utmanande och orättvist om inte den inneliggande kontingenten skulle få del av den höjning som är i fråga. kommunisterna föreslår därför att denna träder i kraft från . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att dagersättningen höjs med . per dag till , 2. att utryckningsbidraget höjs till .
mot · G2021785 · 1979-01-25 00:00:00 — av om försvarets inriktning måste ha en hög försvarsberedskap för att bevara freden. Men frågan är om vi på ett tillfredsställande sätt har undersökt om vi har just det slags beredskap som är ändamålsenligast och om vi använder resurserna på bästa sätt. För att kunna ge säkra svar på dessa frågor måste vi försöka utröna hur nästa krig kan tänkas komma att utkämpas, vilka vapen, vapensystem och anfallsmetoder som kommer att användas, var vi är sårbarast osv. Då och då blir vi hårdhänt påminda om just sårbarheten. Det behövdes inte mer än ett ordentligt snöfall med kraftig vind för att bl. a. skulle råka ut för trafikkaos. Vid andra tillfällen hart. ex. elavbrott förorsakat stora problem. I fredstid är situationen svår nog, men i krig ställs ännu större krav på samhället och medborgaren. Då kan det lätt uppstå svåra problem, exempelvis vid evakuering av människor från sjukhus och vid omhändertagande och försörjning av de människor som måst lämna tätorterna. Här är transportoch livsmedelsproblemen stora. Exemplen kunde mångfaldigas. På grund av den snabba militära utvecklingen bör enligt min mening en grundlig undersökning om försvarets allmänna inriktning och planering företas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att en utredningsgrupp tillsätts med uppgift att göra en allmän översyn av försvarets inriktning och resursanvändning.
mot · G2021786 · 1979-01-25 00:00:00 — av m. fl. om tillverkningskapaciteten beträffande traktorer m. m. Det enda nu traktortillverkande företaget i landet planerar enligt meddelanden i pressen att inleda samarbete med ett finskt företag med tillverkning av bl. a. detta slag. I åtgärderna ingår uppenbarligen att i vart fall huvuddelen av den tillverkning som utförs i skall överföras till . Orsaken till det planerade samgåendet torde vara den pressade konkurrenssituationen. Genom samarbete skulle kostnaderna för utvecklings- och konstruktionsarbete kunna begränsas, varjämte den långa seriens produktionsekonomiska fördelar också skulle komma verksamheten till godo. De nordiska länderna är relativt små, och från allmän synpunkt bör det kunna hälsas med tillfredsställelse att man genom samarbete de nordiska länderna emellan söker lösa problem av det slag som det här är fråga om. Det nämnda samarbetet synes emellertid medföra att vårt land ställs utan tillverkningskapacitet för traktorer. Detta bör beaktas från beredskapssynpunkt - och inte endast när det gäller traktorer. Även konsekvenserna på närliggande områden bör beaktas. Det är känt att de företag som tillverkar och marknadsför avverkningsmaskiner och liknande för skogsbruket har betydande ekonomiska problem. Även inom andra närliggande områden, t. ex. i fråga om tillverkning av skördetröskor och motordrivna redskap inom väghållningen, uppges svårigheter föreligga. Då en hel del av grundutrustningen på nämnda områden är likartad, bör dessa spörsmål ses i ett sammanhang. Det bör också uppmärksammas att tillverkningskapaciteten på nämnda områden torde vara av väsentlig betydelse för det militära försvaret. Förutom allmänna ekonomiska beredskapssynpunkter bör således även försvarsmaktens behov beaktas i detta sammanhang. Enligt vår mening finns det sålunda skäl att pröva dessa spörsmål från beredskapssynpunkt. Vi föreslår att hos regeringen begären sådan prövning och förutsätter att de åtgärder kommer att vidtas som prövningen föranleder. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära prövning av huruvida utvecklingen beträffande inhemsk tillverkningskapacitet i fråga om traktorer, motorredskap, motorutrustade lant bruksmaskiner liksom militära fordon är godtagbar från beredskapssynpunkt. . () () () ()
mot · G2021788 · 1979-01-25 00:00:00 — Motion 1978/79:1788 av om vissa övergångsbestämmelser för äldre fanjunkare m. fl. antog regeringens förslag till ny befälsordning för det militära försvaret (prop. 1977/78:24, FöU 1977/78:10, rskr 1977/ 78:179). Denna befälsordning berör emellertid huvudsakligen endast det aktiva befälet, medan reserv- och värnpliktsofficerarna blott indirekt berörs. hade ett nytt tjänsteställningssystem införts, varigenom vissa tidigare underofficerare kom att få en sämre tjänsteställning . Medan aktiva förvaltare och fanjunkare (styckjunkare, flaggunderofficerare, flaggjunkare) erhöll kaptens eller löjtnants tjänstegrad, sänktes tjänsteställningen för övriga fanjunkare (motsv. ), dvs. dessa i reserven (frånsett förtids- och pensionsavgångna) och med förordnande såsom värnpliktiga eller krigsfrivilliga. De hade tidigare legat mellan löjtnanter och fänrikar (denna tjänsteställnig hade införts genom tjänstereglemente) men erhöll nu generellt tjänsteställning efter fänrik. erhöll tidigare rustmästere och äldre överfurirer (motsv.) på aktiv stat fanjunkares tjänstetitel och gradbeteckning med den nya lägre tjänsteställningen. Dessa olägenheter hade kunnat undvikas, därest antingen dels tjänstegraden fanjunkare (med bibehållen tjänsteställnig och gradbeteckning) övergångsvis hade reserverats för nämnda tidigare innehavare, varvid i stället den nya, högsta plutonsofficersgraden benämnts översergeant, dels bl. a. dåvarande sergeanter i reserven inplacerats i den sålunda föreslagna översergeantsgraden, eller gradbenämningen fänrik utbytts mot underlöjtnant, vilken sistnämnda tjänstegrad aldrig inneburit tjänsteställning efter fanjunkare, eller möjligen dåvarande och pensionsavgångna fanjunkare övergångsvis erhållit en särskild tjänstegrad med dittillsvarande tjänsteställning och benämningen överfanjunkare, alternativt överfänrik eller underlöjtnant, med däremot svarande gradbeteckning. Genom den beslutade nya befälsordningen kommer äldre plutonsofficerare att genom övergångsbestämmelser tilldelas löjtnants tjänstegrad utan särskild kompetensgivande utbildning. Därmed markeras ännu mera förbigåendet av det icke-aktiva befäl, som hade högre tjänstegrad än dessa. Rättviseskäl talar för att dessa - antalet torde röra sig om högst ett par hundra - åtminstone finge behålla sin äldre tjänsteställning, dvs. mellan löjtnant och fänrik. De skulle därvid kunna behålla den gamla fanjunkartiteln, som så att säga finge utdö med dem, om alla som efter utnämnts till fanjunkare finge en nya gradbenämning och -beteckning. Rent logiskt borde då efter sergeant komma tjänstegraden översergeant, och dessas gradbeteckning skulle kunna vara en resp. två vinklar. Under åberopande av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär övergångsbestämmelser för vissa äldre icke-aktiva fanjunkare och införande av tjänstegraden översergeant.
mot · G2021790 · 1979-01-24 00:00:00 — Motion 1978/79:1790 av Per m. fl. om motorvärmaruttag vid militära förband i övre Vid kontakter med personal och värnpliktiga vid Bodens garnison har önskemål om tillgång till motorvärmaruttag för bilar varit ofta förekommande. På de flesta ställen i norra , vid civila arbetsplatser och vid bostäder, finns motorvärmaruttag. Ett stort antal bilar där har också numera motorvärmare. Självfallet åtgår viss elenergi till bilarnas uppvärmning vid användning av motorvärmare. Lika klart är att vid start av kalla bilar vid sträng kyla ökar såväl bensinförbrukningen som motorslitaget avsevärt. är dessa kostnader högre än kostnaden för elenergi vid användning av motorvärmare. Ur såväl hälso- som trafiksäkerhetssynpunkt är motorvärmare synnerligen angelägna. Tillkomsten av motorvärmaruttag är en åtgärd som de militära myndigheterna i övre länge prioriterat högst bland personalvårdsåtgärder. Enligt vår mening bör motorvärmaruttag anordnas för personal och värnpliktiga vid militära förband, med början i övre . T. ex. vid det nya förbandet i bör motorvärmaruttag installeras . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att regeringen efter snabb utredning ombesörjer att motorvärmaruttag anordnas för anställda och värnpliktiga vid militära förband i övre . () () () ()